Kõik räägivad mitmesajatuhande aastasest ajaloost aga samal ajal kas hävitavad seda ajalugu kirjeldanud kirjandust (Tiibetis muhameedlastest hunveipingid, Iraagis muhameedlased ja amidest kristlased, Maltal jesuiidid, Afganistanis muhameedlased) samas olid ju ka Pärsia aladel kohalikud rändkarjased enne sumerlaste tulekut kirjaoskamatud ja see oli alles 7000 aastat tagasi, kust on võetud need teadmised mida kirja pandi ja kust oli pärit see rahvas kelle on nii pikk ajalugu.\nKisub vägisi sinna Kailase kanti aga paraku niipea kui midagi avastatakse siis need minevikku muutvad esemed, raamatud, ehitised ka hävitatakse kui nad ei kuulu täna maailma valitsevale Orioni seltskonnale.\nKeegi võitis maapalli endale ja see jäeti primitiivsesse seisundisse loomafarmina lihakarju kasvatama.\nxendrast saab tulla ja minna ning oma kapsamaalt saaki korjata.\nVaata õige neid tekste Mardukist.\n«… Важные свидетельства о Великой пирамиде и ее функциях содержатся в древнем тексте, в котором описывается пленение вавилонского бога Мардука. Сказание о пленении, а затем о бегстве Мардука из какой-то горы-могилы ранее всегда рассматривалось только в мифологическом плане. Никто всерьез не полагал, что речь идет о реальном историческом событии – до тех пор, пока Закария Ситчин не сопоставил это сказание с другой шумерской эпической трагедией, и тогда стало ясно, что гора-гробница – это и есть Великая пирамида.\nЭту шумерскую трагедию некоторые авторы сравнивают с "Ромео и Джульеттой": главные герои в ней – сторонница Энлиля богиня Инанна и бог – из партии Энки - Думузи. Эта любовная пара появляется во многих шумерских поэмах... Думузи преступил законы богов, овладев своей сводной сестрой ради того, чтобы заполучить сына-наследника. Его брат – бог Ра мог посчитать, что это угрожает будущей власти в Египте его собственного наследника, и принял чреватое последствиями решение арестовать Думузи. Как обстоятельно доказывает Ситчин, египетский бог Ра – это тот же персонаж, что и вавилонский бог Мардук. Ра-Мардук оказался повинен в случайной смерти Думузи, погибшего во время ареста. И тогда Инанна стала злейшим врагом Мардука, которого лично обвиняла в смерти своего супруга.\n...Инанна обрушивает свою ярость на злого бога, прячущегося в какой-то странной горе, и мы узнаем, наконец, что эта гора и есть Экур, или Великая пирамида.\nГорюющая Инанна восклицает: "Гора, ты так высока, ты вздымаешься над всеми остальными... Ты достигаешь неба своей вершиной... Но я разрушу тебя, я сровняю тебя с землей... Я заставлю разрываться от боли твое сердце. Мой дед Энлиль разрешил мне войти внутрь горы! Я проникну в самое сердце горы... Внутри горы одержу я свою победу".\nTigrise ja Eufrati vahelise maa (kr 'kahe jõe vaheline maa') ajalugu on pikk ja keeruline. Arheoloogide arvates on Mesopotaamia vanimad paleoliitikumi aegsed leiud vähemalt 60 000 aastat vanad. Neljandal aastatuhandel eKr tungisid jõgedevahelisse orgu sumerid ja rajasid sinna püsiva asustuse. (Sumerite saabumisega seotud asjaoludest ning nende ajaloost võib eesti keeles lugeda nt V. Zamarovský raamatust «Alguses oli Sumer», (Tallinn, 1980); Assüüria ja Babüloonia kohta on siiani vist parim A. Cerami raamatu «Jumalad, hauakambrid õpetlased» (Tallinn, 1966) kolmas osa «Tornide raamat».)\nTähtsamaid jumalaid Mesopotaamias.\nMesopotaamia panteon on väga segane, sest selles on läbi põimunud palju erinevaid kultuure ja ajastuid, isegi naaberlinnad polnud taevaste asjade suhtes ühel meelel. Sumerid näiteks ülistasid umbes tuhandet jumalat, viitkümmet neist peeti peajumalateks ning eriti tähtsad olid seitse suurt jumalat. Linnriigiti olid jumalate funktsioonid tihti erinevad, kuid taevajumal An, õhu- ja maajumal Enlil ning vete- ja tarkusejumal Enki olid kolmekesi teistest tähtsamad. Suurde seitsmikusse kuulusid alguses veel päikesejumal Utu, kuujumal Nanna, armastusjumalanna Inanna ja jumalate ema Ninhursaga.\nAinuüksi peajumala otsimine võimaldaks kirjutada terve raamatu. Esialgu näib troonivat An, kelle poja Enki poeg on Marduk. Kui Babüloonia päritolu Marduk saab peajumalaks (selle põhjendus on kirjas müüdis «Enuma Elish» - 'Kui ülal'), siis hakkab ta samastuma Enliliga, kelle poeg Ninurta samastub Marduki poja Nabûga. Assüüria suurriik tõstab peajumala troonile jumal Assuri, hilisbabüloonia perioodil pääseb Marduk taas võimule. Keerulisemad on ka teiste jumalate samastumiste ja funktsioonide lood. Parimal viisil on segaduses korda loonud soome assüroloog Simo Parpola, kes rekonstrueeris Assüüria elupuu. Elupuu igas ringis on lisaks jumalanimele ära toodud ka temaga seotud maagiline number.\nBabikovi ära mainitud INANNA on sumeri Amastuse ja ilujumalanna.\nMARDUK aga akadi pea, õhu ja maajumal.\nAkadi kiri on sumeri kirja järeltulija ning sisaldab palju sumeri laensõnu ja anakronisme.\nSumeri kui hoopis teist tüüpi keele foneetilist kirja oli raske kohandada akadi keele tarbeks, kuid sellega saadi siiski toime. Sama märk võib akadi kirjas vastavalt vajadusele tähistada kas sumeri keelest pärinevat häälikut, aga ka hääliku aluseks olnud tähenduse tõlget, lisaks veel ka sellega sarnanevat akadikeelset silpi jne. (Eesti keeles võib selle kohta pikemalt lugeda juba eespool mainitud aimeraamatutest.)\nÜldiselt on kõik päris keeruline ja mulle tundub, et Babikov on kõike lihtsustanud, et tema teooriad paika peaksid.\nTäpsemalt saab siit lugeda, seal need sumer ja akadi jumalate tabelid ka juures:\nMarduki kohta eesti keeles:\nAga kas neid eespool toodud kunstiaardeid vaatasid?\nNendel kujutatu räägib ju enda eest. Pole tarvis neid jumalaid ja akadi keelt uuridagi!\nÜks naljavideo ka juurde, et naljavendadel igav ei hakkaks:\n[Muudetud: 1-11-2010 Müstik]\nSumeri, Akkadi ja teiste piirkonna Olümpose asukatega on selline probleem mida on\nteadustanud ka mitmed uurijad, et paljud jumalad kattuvad lähemal vaatlemisel.\nOn küll erinevad nimed, kuid kui lugeda siis mõlemad on sündinud samas kohas, ühest\nemast vaid nimed on tõlkes sassi läinud ning hilisemad tulijad on nad lahku ajanud.\nKüllap siis sellepärast oligi neid jumalaid Sumeris lausa tuhat!\nMüstik, VSM tuuseldas Briti muuseumis nii Egiptuse kui Sumeri esemete taguseid pilte, aga hoopis vaimustusse sattus hoopis Jaapani minevikust.\nRestaureeritud asjadel on hoopis halvem võime minevikku edasi anda kui ajastust ilma klantsimata lihtsalt vitriini pandud esemetel.\nTagasi tulles oli omaette nähtus kaasa tulnud preestri vaim, kes järgmisel Londoni reisil juba Briti muuseumi uksel VSMi vastu võttis ja oli solvunud kui tema juurde ei tuldud, vaid vaadati neid osi muuseumist, kuhu esimese korraga ei jõutud.\nNii et olen sellest teemast kuulnud nii mõndagi sellist mida raamatutes pole.\nMulle lõi ka eile just Jaapani ette. Ja miskipärast arvan, et tõelised artefaktid (veel restaureerimata asuvad nende saarte läheduses mere põhjas, mis nüüd vankudele kuuluvad.\nEga sa pole saanud aega uurida seda arvatavalt Lemuuriale kuulunud Yonaguni vee alust linna Jaapanis? Krayon on teemasse kes on kes isegi niisuguse kaardi pannud, kus ...aga vaata ise!\nKas sealt on midagi välja ka toodud? Minu jaoks alles täiesti tundmatu maa.\nTeema ise on siin:\nBriti muuseumis on loomulikult kõike huvitavat:\nNB! Liikuvate piltidega!\nEga see Muuseumi uksel vastu tulnud isik äkki seda nägu ei juhtunud olema?\nJa ühe huvitava ketta leidsin ka sealt muuseumist. Huvitav mis otstarve tal oli?\nJa kas pole tore, et kõik, mis praeguse Iraagi territooriumilt leitud, ei ole teps mitte hävinenud?\nKui ainult teaks, mida jänkid sinna tegelikult otsima läksid ja kas nad leidsid?\nKas Babikov ei ole selle kohta mingeid hüpoteese püstitanud?\n(selle postituse viimane muutmine: 22-12-2012 17:55 Müstik.)\nMüstik viitsi uuesti zedi teemas tuhnida, Iraagi sõjal oli põhjus ja eesmärk.\nLeidsin niisuguse teabe Zedilt:\n“No ja siis vajatigi minu abi…” välgutas Uffe muheledes oma prilliklaase.\n“Selgus, vaatamata sellele, et Iraagi riigikassa valuutavarud olid seoses sõjaga ja relvaostudele USA:st olematuks kuivanud ja riigi naftatootmine lonkas mõlemat jalga, oli riigil midagi reaalset ka alles,…nimelt tema kullafond.”\n“Põhimõtteliselt ei ole kulla müük ükskõik missugusele finantsasutusele probleem.\nKui seda kollast materjali on kümme kilo, sada kilo…aga kui kogus on suurem, siis tuleb juba tööd teha.”\n“Kullakogus mida mulle Bagdadis Riigipanga keldris esitleti oli suurem, palju suurem…\nVaadates kullakangide korrektselt laotud püramiide, äratas mu tähelepanu mõnede kangide kuju…\nallpool numbrijada, SS ja kiri MELMER.”\n“See kuld pärines III Reichi varakambritest.”\n“Mis moel ja millist teed olid need kangid leidnud paiga Bagdadis, Iraagis, ei tea…”\nSellise kullahulga realiseerimine oli muidugi probleem…Ostjate leidmine kes ei esita liiast küsimusi on vaevanõudev ja kulukas ettevõtmine…aga me saime hakkama”.\n“Ettevõtjad said oma teenitud tasu ja operatsiooni võis lugeda edukalt läbiviiduks.\nKuna olin selle projektiga seotud niigi, õnnestus mul lõpuks näha ka seda viimast, Bunkkerirakennus OY äsjavalminud objekti.”\n“Tegemist oli suure allmaarajatisega Iraagi kagualal kõrbes.\nRajatud kompleksi all-maa korruste arvu ma täpselt ei tea, neid võis olla kümmekond…Tohutu paksud laed, tõstukišahtid, kummalised vertikaalelevaatorid, ventilatsioonisüsteemid…Kõige aukartustäratavam oli aga peaehitis…\nMis oli selle ukse taga, kas viis sealt samade mõõtmetega šaht või koridor varjatult maapinnale, seda võis ainult oletada…\nMis oli selle punkri otstarbeks, pole siiani aimugi… Võib-olla oli allmaavarjend ette nähtud helikopteritele, võib-olla hävituslennukitele…Tohutud avanevad uksed välistasid võimaluse mingist allmaatehasest…või laost…\nHr. Kaartinen ja tema seltskond ei jaganud mingit infot…ju olid nad niivõrd hästi tasustatud…”\nOn ilmunud oletusi, et Saddam:i ennast ei tabatud mingist Iraagi väikelinna aguli tagahoovis asunud kasutusele võtmata lampkastist, nagu naiivsetele televaatajatele USA võimude ja neile kuulekate infoagentuuride poolt esitati, vaid just sellest soomlaste poolt rajatud Qualaat e Julundi allmaakompleksist…\nPilt transleeriti üle kogu maailma…\n6. detsembril 2002 aastal reedese päeva õhtul helistati kellegi anonüümse sõjaväeametniku poolt kuulsasse Art Belli raadiošhow:sse ja teatati moonutatud häälel Iraagi juhtkonna sidemetest tundmatute lendobjektidega.\nSamas rõhutati, et USA otsib seetõttu igat võimalust, et alustada Iraagi vastu sõjalisi aktsioone. USA valitsevatel ringkondadel olevat hirm, et Iraak ja Saddam Hussein teevad “kellegagi” koostööd.\nMaailmas ringleb ka selline info, nagu oleks Lahesõja ajal, operatsiooni “Desert Storm” jooksul tulistatud üks tundmatu lendobjekt USA uuel tehnoloogial põhinevate hävitajate F-117 Nighthawk poolt alla.\nKas on see loss mingil moel seotud lähedal kõrbes asuvate sõjaliste objektidega ja kas on tõepõhi all kohalike elanike juttudel, kes on märganud lossis öösiti ülitugevat valgust ning pikka kasvu blonde läikivates mundrites “tulnukaid” , lisaks oletatava geenitehnoloogiaga muudetud müütilised tohutute mõõtmetega "valvurskorpionid" ja "valvurämblikud" (link)– ametlikku kinnitust nendele väidetele ei ole saadud.\n18-1-06 kell 20:31:46 zed\nTõepoolest oli see teave varem läbi lugemata. Ma ei tea, kuidas mul see osa 2006.a. vahele jäi.\nNo nüüd lugesin läbi ja mõtlemisainet jätkub tükiks ajaks.\nKes edas tahab lugeda Zedi teavet Iraagi kohta, siis järg Saddami UFO ja Antarktika Nazid-6.\nNüüd usun UFO-desse veel rohkem! Tahtsin küll sumeri kultuuriga tegeleda, aga näe mida hoopis lugema juhatati!\nKes viitsib, siis võiks siia kirjutada, mida sellest jutust arvate?\nMüstik, kas sa siis tõepoolest pole siiani nende teistega läänerannikul kohtunud. See merealune on seal huvitavaid tegelasi täis nii et kubiseb.\nProbleem ei ole ju nendega kohtumises, probleem on neis saatjates, kes inimesega kaasa tulevad ja võõraste teiste vastu kohe abilaeva kohale kutsuvad.\nSa kuulud ju samuti karja kel on peremehed. Maal ei saagi enne siin reaalsuses midagi muutuda kuni pole muutnud nähtamatu seltskond.\nKui jumalad lahkuvad ronivad metsikud inimrobotid puu otsa tagasi kuni järgmisel korral keegi teine juhtmed kuklasse pistab ja arvutisüsteemid uuesti restardib. Seega kolavad teised küll ringi aga ei sekku sest, kohapeal on biorobotitel juba peremehed olemas ja võõrast karjast pole viisakas varastada.\nAga kolada ja teistega suhelda on ikkagi huvitav, isegi kui selle tulemuseks on tagasihoidlik staatus maises võimu ja rikkuse maailmas.\nNõmme Raadio tänases lõunatunnis räägib Lepa saate teises pooles sumerlastest, savitahvlitest, ja Nibirust. Midagu väga uut teada ei saa, aga huvitav kuulata küll.\n[Muudetud: 11-3-2010 Kirjutaja]\nSeda CNN pilti saab vaadata siit:\nVilgub see Bagdadi UFO-ke kolmnurkselt! Sarnaseid videosid on hästi palju.\nNii naljaks öeldult: küllap tõi Antarktikast Bagdadi natside kullakange!\nHuvitav on ka see, et see tohutu suur terasest kullakambri uks telliti kohale Soome laevatehasest.\nLisaks tasub kõrva taha panna ka, et "on ilmunud oletusi, et Saddami ei tabatud mingist Iraagi väikelinna aguli tagahoovis asunud kasutusele võtmata lampkastist, nagu naiivsetele televaatajatele USA võimude ja neile kuulekate infoagentuuride poolt esitati, vaid just sellest soomlaste poolt rajatud Qualaat e Julundi allmaakompleksist…\nMa ei tea küll siiani, millisele Zedi tekstile sa mind VS juhatasid, aga tundub, et ikkagi sellele?\nTeine tähelepanuväärne lõik on:\n6. detsembril 2002 aastal reedese päeva õhtul helistati kellegi anonüümse sõjaväeametniku poolt kuulsasse Art Belli raadiošhowsse ja teatati moonutatud häälel Iraagi juhtkonna sidemetest tundmatute lendobjektidega.\nNii, et mis te arvate, kellega siis Iraak ja Saddam Hussein koostööd tegid?\nMina ei ole selle sõja mõttest siiani aru saanud, ehkki olen ka terve posu dokumentaalfilme läbi vaadanud.\nSõja mõte oli samasugune kui okupeeritud Saksamaa täitmine miljonite türklastest moslemitega (koos hallidega, kes moslemite seljas ratsutavad) aga Orioni vennaskonnal on võimul püsimiseks alati käed jalad tööd täis. Saddam vanatühi tahtis ju Sumeri jumalatega koostööd teha.\nTahtis? Ma ikka nii aru saanud, et tegigi!\nMina olen nii aru saanud, et anunnakid tulid Nibirult Maale u. 445 000 aasta eest.\nJa sumeri kivitahvlitel on selle kohta märkmed säilinud senini.\nAga, et keski siin käis, seda ma usun, sest eks need sumeri artefaktid ole ju täis graveeritud neid kiivritega "poisse".\n(selle postituse viimane muutmine: 04-12-2012 20:21 Müstik.)\nKas Vatikanis just iidsete tsvilisatsioonide ehk iidsete "jumalate" materjale varjul on - kahtlen selles.\nNeil ikka ainult 2000 aastat vanu teoseid ainult. Kõige vanem Piibel 4.saj-st jne.\nÜRO asemel püüaksin silma peal hoida bildenberglastel või mõnel teisel salajasel ordul või grupil. Kui see muidugi võimalik oleks, sest ega need päris salajased salaühingud ei olegi ju kellegile teada.\nJa miks Vatikan? Malta ordu nagu hiljuti juttu oli, on ju ka võimas.\nLisaks on sellel ordul ikka väga pikk järjepidevus ja ei tasu unustada, et tal on diplomaatilised suhted 92 maailma riigiga, haruorg-e 27 riigis, sh USA-s. Kuigi ordu valduses on Roomas ainult kaks hoonet on ta väga rikas. Ordu annab välja oma raha (müntidena) ja marke.\nJa miks ikkagi räägitakse, et Kennedytel olid kontaktid veenuslastega ja Malta saarele on isegi ausammas John Kennedyle püstitatud. Täpsemalt Kennedy tapmise teemas.\nMina usun, et õigeid salateadmisi on ikkagi ainult Tiibeti kloostrite iidsetes käsikirjades, mida on usinalt ka tõlkima asutud.\nNagu teada, siis maailma kõige huvitavam iidne käsikirjade varamu rajati ikkagi kuhugi Tiibeti platoole. Kuhugi tänapäeva Lhasa naabrusesse koos raamatukoguga.\nEks natsidki käisid ju sealt teavet ammutamas!\nJa ei tasu unustada naakali tahvleid. Need kirjutati Mu hävinemise ajal.\nNeed naakali tekstid jagati mitmete iidsete aasia tsivilisatsioonide raamatukogude ja templite vahel, samal ajal kui naakalid ise rajasid Vana-Mesopotaamia ja Egiptuse tsivilisatsioonid.\nChurchward olevat need naakali tahvlid avastanud. Ta jõudnud nende juurde Ladakhis asuva Hemise kloostris asuvate naaga keeles kirjutatud savitahvlite lugemisel.\nNaakali savitahvlitel on 12000-14000 a. tagasi iidses naaga keeles kirjutatud teave.\nNii, et ei olegi ainult anunnakid tagasi tulemas. Äkki tulevad naagad ka? Või on naagad ainult üks anunnakkide haru? Või anunnakid on üks naagade haru? Või on see kõik sama tulnukrass erinevate nimedega?\nRääkimata Põhjala jumalatest ja peajumal Odinist, kelle haud asub Osmussaarel!\nEi nori tüli, Müstik, aga miks sa alahindad Vatikani arhiive? Ega sa ometi arva, et see Vatikani suvine avaldus maaväliste kohta nüüd viimaseaja ilmutus oli? Küllap nad on sinna arhiivi sügavustesse igasugu materjale peitu viinud. Minu arvamus muidugi. Arvamus, mis toetub mõttele, et egas neil ilma teadmisteta see dirigeerimine nii kaua võimalik ei oleks olnud. Ja vaevalt need tegelased seal kõik teravad pliiatsid pinalis on, et infoväljast aina oma infot saavad. Küllap ikka raamatutest ja mine tea mis infokandjatelt veel\n[Muudetud: 11-11-2010 Kirjutaja]\nEga ma ju alahindagi. Ma peaaegu üksi hoian ju seda Vatikani muuseumi ja arhiivide teemat ka üleval.\nSealt kuskilt läheb ju salajane käik maa alla ka nagu ühes teemas jutuks on- ja seal võib mõni kodustatud reptiloid isegi olla, kes valvab ja käske neile annab, aga lihtinimene ei leia sealt arhiivist küll mitte tuhkagi seesugust, mis niisugust salateavet annab.\nMõtle, nad ju alles paar kuud tagasi said alles turvaseadegi korda. Kui seal arhiivides midagi niii salajast oleks, siis oleks see turvaseade ammu juba paigutatud olnud.\nMuidugi on seal väga huvitavaid ja haruldasi käsikirju nagu sa isegi ehk oled juba neilt linkidelt näinud ja lugenud?\nPaavstidel on alati ka oma astroloogid olnud, küllap nad ka sealt teavet ammutavad, mis tulemas!\nAga mis nende harulduste vanusesse puutub, siis isegi juutidel on hoopis iidsemaid egiptuse ja araabia käsikirju ja mine tea mida kõike veel.\nVatikanis ikka peale meie aega kogutud teosed ju!\nRääkimata siis Tiibeti kloostrite iidsetest käsikirjadest ja naakali savitahvlitest, millest eespool kirjutasin.\nWW - oleneb mis linnuke ja kus sidistas!\nEks neid muidu sidistajaid ja eksiteele juhatajaid ole ju ka kõik kohad täis.\nHakkasin ruune uurima ja mis selgus?\nKõige vanem säilinud ruunikirjas tekst on pärit Sumerist a. 5000 eKr.\nKuna Excu leidis täna, et ruune uurides kadusid natsid sinnasamusse, kus etruskidki, siis ma enam ei imesta, et sumerlased ää kadusid ja nende asemel tulid akadlased.\nIgatahes üks eespool toodud küsimus juba sai vastuse!\nKuna ka Eesti aladel olid ruunid levinud, siis taas seos sumerlaste ja Eesti aladel elanute vahel!\nLisaks on keegi internetti kirjutanud veel järgmist:\n"Ruunid on tuhandeid aastaid vanad põhjalarassi maagilised(paganlikud) märgid, mis olid valitsevad ammu enne, kui latiinide esivanemad lõid oma tähestiku.\nPõhjalarassi esindajad rändasid laiali paljudesse maailmajagudesse pannes hiljem aluse paljudele tänaseks kadunud antiiksetele tsivilisatsioonidele. Koos nendega rändasid ka ruunid ja näiteks Seeba kuningriigi varemetelt võib neid leida tänasel päevalgi.\nRuunid on läbi aegade aidanud nende poole pöördujatel paremini saavutada oma vaimseid eesmärke. Ruunide loojaks peetakse põhjala jumalat Odinit, kes oli mütoloogias kõige tähtsam jumal. "\nNii, et vat siis millega Odin hakkama sai!\nLõi ruunid! Sumerlased lugesid neid - ja polegi enam sumerlasi!?\nRuunid koos tähendustega:\nRuunide loojaks peetakse põhjala jumalat Odinit, kes oli mütoloogias kõige tähtsam jumal. "\nOdin ei loonud ruune, vaid sai need Süsteemihaldajatelt, ise püha saarepuu otsas pea alaspidi rippudes...\n...muide teatud tingimustel pidavat ta oma teise silma tagasi saama... sihtotstarbeliseks kasutamiseks.\nNo sellisel juhul peavad paljud internetti Odini kohta kirjutanud oma teabe natuke ringi kirjutama.\nAga viki ütleb vähemalt, et Odin tundis ruune, selle oskuse hankis ta puues end püha saarepuu Yggdrasilli otsa.\nNo igatahes Odin tundis ruune!\nPeale sumerite on vanimaid ruunikirjas tekste säilinud Kelti preestritelt ehk druiididelt.\nAga et mul ära ei ununeks, siis vikis on veel lisatud, et Odin oli salapärane ja ettearvamatu, ta võis muuta oma kuju. Kas ei tule tuttav ette ka naagade puhul?\nTal oli kombeks käia ringi vana, halli habeme ja ühe silmaga mehe kujul, kelle nägu varjas lai kübar. Teise silma ohverdas ta, et juua Mímiri tarkuse allikast ja omandada võime näha kogu maailma minevikku, olevikku ja tulevikku.\nLeidsin ka, et ruunide kohta on huvitav raamat ilmunud:\nTo olematu: jah ma tean, et ruune on väga erinevaid. Eile oli Aesti teemas juttu sellest Krimmi uurijast.\nMa lihtsalt üllatusin, kui lugesin, et kõige vanem säilinud ruunikirjas tekst on pärit Sumerist a. 5000 ekr. Ja muidugi selle üle ka, et Seeba kuningriigi varemetelt võib neid leida tänasel päevalgi.\nSellest ei räägi see Vassili Gotš midagi.\nKuskil peaks ruunide teema meil ka olema tegelt, kui keegi tahab edasi teoretiseerida!\nPäris otsest ruunide teemat nagu ei leidnud.Olid küll suht asjaga seotud paar teemat-ruunide tegelemisega ohtlikusest,futhark ruunidest-aga võib-olla ei osanud otsida.\nJuhuslikult tuli ette üks sumeri iidseid artefakte näitav link:\nEriti huvitav on see:\nKa esimese lingi alumised kujukesed on huvitavad. Keda need küll võiksid kujutada?\nMüstik - need on identsed lingid. Pildid tulevad läbi fläshi mis eraldi kujul linki ei anna.\nSeega jääb natuke segaseks milliseis millisteks sa pead. Kõik omamoodi huvitavad.\nJah, tuleb kõigepealt artifacts vajutada - ja siis tulevad pildid ette ja silmas pidasin Sumerian Astrology Tablet ehk siis Sumeri astroloogia tahvleid.\nTegelikult on muidugi kõik need vanad esemed põnevad.\nEsimeses jaos annunaki on ka 55 pilti ja neid saab suuremalt ka vaadata.\nIse leidsin igasugu esemeid, mida enne polnud näinudki.\n(selle postituse viimane muutmine: 02-10-2011 21:20 Müstik.)\nSumeritest ja jumalatest-tulnukatest:\nDünastiaeelsel ajal valitsesid Sumerit jumalad ise.\nKuningate nimistu sisaldab müütiliste kuningate nimesid "enne veeuputust".\nTaevast tulnud jumalkuningad valitsesid mitmetes Sumeri linnades alates Alulimi nimelisest taevakuningast.\n"Gilgameši" kiilkirjaversioonis on juttu kuningas Etana sõidust "taevalaeva" pardal.\nUFO-t nimetatakse seal "kotkaks".\nNagu ka teistest muistsetest tekstidest Indias, Kesk-Ameerikas, Egiptuses, Hiinas jm selgub liikusid "jumalad" oma "taevalaevadega" ringi.\nOsa jumalaid elasid kosmosejaamades ehk satelliitlinnakutes nagu neid kirjeldatakse ka vanades India tekstides. Päikesesüsteemist kuningas Etana lend tõenäoliselt välja ei läinud.\nJumalaid oli umbes 300 ja neid nimetati igi-ki ("need, kes valvavad ja näevad"). Maa peale tulijaid olnud umbes 600. Neid on peajumal AN´i (hilisem Babülonia versioon ANU) järgi\nKirjutatud on sellest Zeharia Sitšini raamatus "Tagasi tekkeloo juurde" Olion, 2004.\nSumerid on väitnud, et kõik, mida nad teavad ja oskavad on pärit jumalatelt.\nOma teadmisi edastasid jumalad ka inimestele, preestritele. Üheks esimeseks selliseks nimeliselt tunud preestriks oli Enmeduranki.\n"Nad andsid talle jumalate tahvli, millele olid kirja pandud Taeva ja Maa saladused. Nad õpetasid talle numbritega arvutamist."\nLink koos kaardiga:\nKramer mainib ka:" Nende püsiva elukoha templiks on...iku tähtkuju. Ruumikas kõrge tempel asub Vankri tähtkujus."\n"Iku" tähendab "teed paradiisi" ja asub Pegasuse tähtkujus.\nVäikese Vankri tähtkuju juures asub ka Draakoni ehk Lohe tähtkuju ehk Tiamat.\nKõige varasemad jumalaid kujutavad skulptuurid on pärit Sumeri eelkultuurist, nn Ubaid perioodist ca 4000-5000 ekr.\nNende keha on mehe ja naise keha sarnane, pea aga meenutab sisaliku pead. Ka on viiteid sellele, et Enki olnud amfiibolend.\nNäidiseks kõige esimene pilt sellelt lingilt:\nKust sumerid pärit olid, pole tänini selge. Ühe võimaliku variandina on pakutud nende algkoduks Indiat, eriti Induse orus tekkinud kõrgkultuuri. Igatahes olid Sumeris Induse piirkonna kaubamajad.\nNii Sumeri kui Induse kultuuri algperioodist on möödas ligi 5000 aastat.\nSiiski võib Sumeri 18 linnriigi nimedest leida analoogiaid isegi tänapäevase Induse lähipiirkonnas:\nKish - Kishangarb (Loode-Indias Luni jõe ääres)\nLarak - Larakana (linn Pakistanis Induse jõel)\nNippur - Nipani linn (linn Lääne-Indias 100 km Araabia merest)\nShurupak - Surab (mägi Pakistanis)\nAllikas. Ilmar Soomere "Paleokontakt." Viljandi, 2011.\n(selle postituse viimane muutmine: 19-12-2011 22:08 Müstik.)


Camp Bastionis teenivad eestlased tähistasid taasiseseisvumispäeva | Uus Eesti\nUus Eesti / Eesti riik / Kaitsevägi / Camp Bastionis teenivad eestlased tähistasid taasiseseisvumispäeva\nCamp Bastionis teenivad eestlased tähistasid taasiseseisvumispäeva\nNSE-9 logistikud heiskasid taasiseseisvumispäevaks Eesti lipu\nHelmandi provintsis Camp Bastionis teenivad kaitseväelased tähistasid taasiseseisvumispäeva filmi Malev ühisvaatamisega ja 20. augusti teemalise lõbusa viktoriiniga.Jalaväekompanii Estcoy-10 täitis taasiseseisvumispäeval teenistusülesandeid patrullbaasi Wahidi ümbruses ja kontrollpunktides.\n„Kuigi Afganistanis ei ole meil puhkepäevi, sest teenistust tuleb kanda iga päev, on rahvuspüha alati heaks põhjuseks kokku võtta kaitseväelasi, kes muidu nädalate kaupa üksteist ei näegi. Sellised kokkusaamised tugevdavad sidemeid ja aitavad üleval hoida meeskonnavaimu,“ ütles kontingendi ülem kolonelleitnant Riho Ühtegi.\nLisaks filmi vaatamisele ja viktoriinile olid NSE-9 logistikud organiseerinud õhtuks tagasihoidliku suupistelaua. 1991. aastal toimunud sündmuste tähistamisest võtsid koos rahvusliku toetuselemendi kaitseväelastega osa Eesti Afganistani kontingendi juhtkond, Edela Regionaalse väejuhatuse staabis teenivad eestlased, aga ka sel ajal Helmandis viibinud järgmise kontingendi ülem ja allüksuste ülemad.\nAllikas: Kaitseväe Peastaabi 21.08.2010 pressiteade


5. oktoobri 2019 päeva energiad - Hingevarv\n5. oktoobri 2019 päeva energiad\nKui me asume täna päeva negatiivsete energiate poolel, siis võib kahtluse alla seada igasuguste uute tulemuste saavutamise. Meil on kalduvus kõike kritiseerida ning meil ei tule pähegi, et võiks ise midagi teha või luua. Piisab sellest, mis meil on ning midagi uut nagu polekski vaja. Mõistus leiab samuti igalt poolt kinnitust, et kõik on juba leiutatud, avastatud, kõike on küllaga. Kui plaanite täna tööd teha, siis negatiivis ei õnnestu midagi tõsist ette võtta, mõtted kalduvad mujale ning tahaks hoopis midagi lõbusamat teha. Kodus võivad närvid täiesti pingul olla, kõik segab mõnusat olemist – lastest võib saada täna tüliõun. Me vihastame, leiame kõiges vigu, hõõrume vanu asju nina alla jne Me ei taha kedagi oma lähedusse, tahaksime kusagile ära joosta.\nPäeva positiivsetes energiates viibides võime avastada selliseid asju, mille puhul tekib tunne, et me loome seda, mida vajavad paljud inimesed ning me laseme need viljad iseseisvasse ellu. Tekib tunne, et meie ümber jagatakse lahkelt sügavate teadmiste seemneid, probleemid ja püstitatud ülesanded on leidnud lahendused, suhted on tasakaalus ja harmoonilised. Päev lubab kõigel sellel tugevasti juurduda ning annab hiljem rikkaliku saagi. Tarkusel pole piire. Täna on võimalik mõtiskleda nende asja üle, millest võiks abi olla tervele põlvkonnale ning saada suurepäraseid lahendusi ning vastuseid.\nTäna liiguvad hästi rahvusvaheliste projektidega seotud teemad. On võimalik leida vastuseid ja lahendusi, mille peale varem ei tulnud.\nTänase päeva energiad on seotud suurendamisega. Seega on võimalik kasutada neid energiaid pere suurendamiseks, kellel see varasemalt plaanis on olnud ning pole õnnestunud. Kõike, mida täna luuakse, saab võimsa jätku ning suurenemise. Kui avada äri, siis saab see suurepärase tulemi. Kui alustate täna raamatu kirjutamist – tuleb sellest parim ning edaspidi kirjutate veel juurdegi. Ühesõnaga kõik mitmekordistub! Kasutage tänase päeva energiaid õigesti, et tunnetada tuleviku võimalusi ning luua tuleviku stsenaariume. Ärge unustage, et ka negatiivis võimenduvad ja suurenevad tulemused.


Rullbiskviidi roheline vend: kukeseene-spinati omletirull | Toidutare\nBlogi Jazzinokitchen, 13. august 2020 09:25\nKukeseente ja spinatiga omletirull on välimuselt kui rullbiskviidi roheline vend, keskel kodujuustukreem. Foto: Blogi Jazzinokitchen\nSuvi on möödunud linnulennul! Alles see ju oli, kui mõtlesime, mida jaanipäevaks lauale panna ja otsisime ujukad talvekorterist välja. Seega, ei mingit pikka juttu, minge ja nautige ilma, korjake kukekaid ning küpsetage omletirulli. Välimuselt kui rullbiskviidi roheline vend, keskel kodujuustukreem.\nValmista rulli nii:\nLÕUNAKS MIDAGI PÕNEVAT: seente ja spinatiga spagetikõrvits\nVala tainas küpsetuspaberiga kaetud väikesele ahjuplaadile või tavalisele ahjuplaadile, mille oled fooliumist tõkkega pooleks teinud ning küpseta 180 kraadi juures pöördõhuga 20 minutit, kuni omlett on pealt helekuldne ning läbi küpsenud. Võta ahjust ja lase mõni minut jahtuda. Määri peale hapukoor, puista üle hakitud aiarohelisega ning keera rulli. Serveeri viiludena.


Orgasm 07.11.05 / Seksuaalnõustaja\nOlen 23 aastane naine ja olen ka korra juba sünnitanud.\nMinu probleem on selles, et suguakti vältel/lõpuks ei ole õnnestunud saada orgasmi. Oleme partneriga küll proovinud, kuid edutult. Teine asi, mis muret teeb ,on see, et minu arvates on pärast sünnitust , mis oli ka esimene rasedus//1999/ , vähenenud tundlikkus. St, et kui partner saab orgasmi, siis ma ei tunne peenise kontraste enda sees. Palun aidake!\nTere. See on tüüpiline ja, kahjuks, väga tihti esineb. Esimene samm - proovida tõsta oma tundlikkus ja seksuaalsus.Teie tupp ei ole tundlik, see tuleb hiljem. Praegu teil ainuke võimalus - saada rahuldus läbi kliitori stimulatsiioni. Selle jaoks seksoloogid pakkuvad õppida kliitori regiooni stimulerida. Parem teha see, kui teie olete üksi ja vannis (soe vesi lõdvestab ja rahuneb). Võib kasutada kunstpenis-vibraator, või teha see oma käega (maitse asi). Hiljem, kui teie juba oskate saavutada orgaasmi ja see toimib stabilselt, võib proovida selle teha koos partneriga - kasutada tema sõrmed ja juhtida nendega. Nii teie vähemalt teate mis teile vaja ja kuhu suunata. See on töö ja ei ole lihtne aga tulemus on praktiliselt 100%. Ja muidugi arutada see mure partneriga, kui tema on mõistlik, siis kindlasti on valmis ka aidata ja eksperimenteerida. Pöörduge seksuoloogi juurde - tama selgitab kõik pikemalt.


Judaismi, kristlust ja islamit on nimetatud Aabrahami usunditeks. Kõigi kolme religiooni aluseks on monoteism ja usk väidetavalt samasse Jumalasse. Meie Kirik avaldab taas kaks meie portaalis varem ilmunud artiklit, milles võrreldakse islami ja kristluse arusaama Jumalast.\nRisto Soramies: JUMAL ISLAMIS JA KRISTLUSES\nKuidas on võimalik Jumalast midagi rääkida? «Ma nägin suurt valget trooni ning seda, kes sellel istub, kelle palge eest põgenesid maa ja taevas, ning neile ei leidunud aset» (Ilm 20:11).\nKa Koraan räägib tõsisel toonil: «Kui taevas rebeneb ja tähed pudenevad maha, kui mered voolavad ühte, kui hauad avanevad, siis saab igaüks teada, mida ta on teinud või tegemata jätnud. ... Millest sa tead, mis on kohtumõistmise päev? Sel päeval pole ühelgi hingel jõudu olla abiks teisele, kogu vägi on sellel päeval Jumala päralt» (82. suura).\nKoraani järgi kuulub kristlus «taevalike» usundite hulka, milliseid Jumal saatis inimestele juba enne Muhamedi. Usundite sarja lõpetuseks ning viimselt kehtivaks ilmutuseks anti islam sellisel kujul, nagu Muhamed seda kuulutas. Varasemad ilmutused, juutlus ja kristlus, on selle arusaama kohaselt muutunud kõlbmatuks. Õige on uskuda ühte Jumalasse nõnda, nagu Muhamed seda usku kuulutas.\nSeega ei ole kristlane moslemi jaoks algselt vale usundi esindaja. Sellepärast usuvad moslemid, et kristlased räägivad samast Jumalast nagu nemadki. Jumalakäsitustes ongi sarnasusi, näiteks monoteism: «Tema on ainus Jumal, Igavene Jumal» (112. suura).\nJumal on ka kõrgeim kohtunik. Ta on «viimse kohtupäeva kuningas» (suura 1:4). Aegade lõpul, suurel kohtupäeval peavad kõik inimesed oma tegudest Jumalale aru andma.\nAga Kolmainsus? Usk kolmainsasse Jumalasse on kindlasti tõeliselt ja spetsiifiliselt kristlik. Kui mõni inimene ei tunnista Püha Kolmainsust, ei saa teda kristlaseks pidada. Ka moslemid teavad, et Kolmainsus on kristlikus usus kesksel kohal: «Teie, Raamatu rahvas [siin: kristlased]! Ärge tehke üleastumist usus ja kõnelege Jumala kohta ainult tõtt. … Uskuge Jumalasse ja Tema sõnumitoojatesse ja ärge kõnelege Kolmainsusest. Lõpetage see, sest nii on teile parem» (suura 4:171).\nKõne Jumala Pojast on moslemile kõige hullem jumalapilge: «Kuid nii väidate alatul kombel valet. Selle tõttu on taevas valmis rebenema, maa lõhenema ja mäed pudenema põrmuks – selle tõttu, et omistate talle poja! Armulisel pole sünnis omada poega!» (suura 19:89–92). Koraan eitab otseselt ka Jeesuse ristisurma: «...ent nad ei tapnud teda ega löönud risti, sest see vaid paistis neile nii...» (4:157). Moslemi seisukohalt ei ole võimalik öelda Jumala kohta midagi hullemat kui see, mida me oma usuna tunnistame. Islami õpetuse tuum ongi suunatud kristluse tuuma vastu.\nIslamit, ammugi evangeeliumi on võimatu õigesti mõista, kui unustatakse, et mõlema sõnum on kirjutatud kohtupäeva karmil taustal. Igaüks, kes usub viimsesse kohtusse ja teab, et ka tema ise peab astuma kohtu ette, esitab endale vältimatult küsimuse: «Mis minust kohtus saab?» Sama küsimuse esitavad nii kristlane kui moslem. Küsimus on ühine, aga vastused erinevad teineteisest kardinaalselt. Ehkki kristlase vastus ongi moslemile varasemast tundmatu ning alguses lükkab ta selle tagasi, suudab ta seda mõista.\nEvangeelium räägib Jumala antud ohvrist, Jumala Tallest, kes meid viimses kohtus aitab. See Tall on Jumala Poeg, Jumal ise, kellele ka iga moslem on nii armas, et Ta lepitas tema patud oma verega. Sellega on moslem kuulnud Jumalast nii nagu Ta on. Jumala tegudes on vastus nii kristlaste kui moslemite küsimusele: «Kuidas jääda püsima viimses kohtus?»\nTõlkinud Illimar Toomet (Koraani tsitaadid Haljand Udami tõlkes).\nArtikkel ilmus portaalis Meie Kirik 2015. aastal\nRisto Soramies on Soome Misjonipiiskopkonna piiskop-emeeritus. Varem on ta töötanud 20 aastat misjonärina türklaste juures Saksamaal ja Istanbulis.\nVeiko Vihuri: KAS KRISTLASED JA MOSLEMID AUSTAVAD SAMA JUMALAT?\n«Viimaks on Jumala rahvaga mitmel viisil seotud ka need, kes pole veel Evangeeliumi vastu võtnud. Esmalt peame meenutama rahvast, kellele oli antud leping ja tõotused ning kelle seast sündis Kristus ihu poolest (Rm 9:4–5). Oma esiisade tõttu jääb see rahvas Jumalale kõige kallimaks, sest Jumal ei kahetse oma armuande ega kutsumist (Rm 11:28–29). Kuid päästeplaan hõlmab ka neid, kes tunnistavad Loojat. Esimesel kohal nende hulgas on muhameedlased, kes väidavad, et nad hoiavad kinni Aabrahami usust ja koos meiega kummardavad ühte armulist Jumalast, kes viimasel päeval mõistab kohut kogu inimkonna üle.»\nMoslemite usk Jumalasse võetakse taas jutuks deklaratsioonis Kiriku suhtumisest mittekristlikkesse religioonidesse – tuntud ka kui Nostra aetate («Meie ajal») –, kus on öeldud:\n«Sügava austusega vaatab Kirik ka moslemite poole, kes kummardavad ühtainsat Jumalat, elavat ja iseendas olevat, halastavat ja kõigeväelist taeva ja maa Loojat, kes on rääkinud inimestele. Nad püüavad kõigest hingest alistuda Tema mõistatuslikele seadustele, samuti nagu Aabraham oli Jumalale allaheitlik – asjaolu, mida islam meeleldi omaks tunnistab. Jeesust, keda nad küll ei pea Jumalaks, austavad nad prohvetina ning peavad auväärseks tema neitsilikku ema Maarjat, keda nad oma vagaduses mõnikord ka appi hüüavad.»\nIslami tekkimisele järgnenud sajanditel käsitasid mõned kristlikud teoloogid – näiteks Damaskuse Johannes – seda kristliku usulahuna (nimetus «muhameedlus» viitab usulahu rajaja nimele). Samuti on juhitud tähelepanu paavst Gregorius VII (1073–1085) kirjale, mis saadeti Mauretaania kuningale ja kus öeldakse, et kristlased ja moslemid palvetavad sama Jumala poole, ehkki erineval viisil.\nMoslemid ise on seisukohal, et Muhamed on viimane Jumala läkitatud saadikutest, kelle seas on ka Jeesus ja Vana Testamendi prohvetid. Seega kuuluvad moslemid oma nägemuse kohaselt samasse usulisse traditsiooni ja kannavad seda edasi kõige puhtamal kujul, öeldes lahti hilisematest judaistlikest ja kristlikest moonutustest. Koraanis antakse moslemitele soovitus: «Kui hakkate vaidlema Raamatu rahvaga, siis esitage kõige kindlamad (väited). Ja ärge vaielge nendega, kes meelega vassivad. Öelge: «Meie usume seda, mis on läkitatud meile, ja seda, mis on läkitatud teile. Meie Jumal ja teie Jumal on üks ja sama, ja meie kuulame teda.»» (29.46 – siin ja edaspidi on kasutatud Haljand Udami tõlget).\nIslam on moslemite arvates kõige puhtam monoteistlik religioon, kuna see oli ka esiisa Aabrahami usk. Juudid ja kristlased olevat seda moonutanud ja saavad seepärast Koraanis noomida: «Teie, Raamatu rahvas! Miks olete tõrksad Aabrahami vastu? Sest Toora ja Evangeelium läkitati ju alles pärast teda. Kas te siis sellest aru ei saa?» (3.65).\nKristlastele aga võib see koht Koraanist meelde tuua vaidluse Jeesuse ja juutide vahel, mille leiame Johannese evangeeliumi 8. peatükist: «Nad kostsid: «Meie isa on Aabraham.» Jeesus ütles neile: «Kui te oleksite Aabrahami lapsed, siis te teeksite Aabrahami tegusid. [---] Teie isa Aabraham tundis suurt rõõmu sellest, et ta saab näha minu päeva, ja ta nägi seda ja rõõmustas.» Nüüd ütlesid juudid temale: «Sina ei ole veel viiekümneaastanegi ja tahad olla näinud Aabrahami?» Jeesus ütles neile: «Tõesti, tõesti, ma ütlen teile, enne kui Aabraham sündis, olen mina.»»\nKristlaste jaoks on ajalooline Naatsareti Jeesus Jumala läkitatud Messia, Kristus, ja ühtlasi Jumala Poeg, kes on sündinud Isast «enne kõiki aegu». Traditsioonilise kristliku pühakirjatõlgitsuse kohaselt uskusid Vana Testamendi pühad mehed – Aabraham ja Mooses nende hulgas – Kristusesse ja kuulutasid Vaimu ajel ette Tema inimeseks saamist. Seetõttu on kristliku arusaama kohaselt Jeesust kui Kristust (Messiat) ja Jumala Poega mittetunnistav hilisem judaism ning samuti islam tõest – ja paratamatult ka Jumalast – ära langenud.\nNiisiis – kui otsime vastust küsimusele, kas kristlased ja moslemid kummardavad sama Jumalat, osutub määravaks kristoloogia (õpetus Jeesus Kristusest), mitte monoteism. Saksa religioonifilosoof professor Traugott Vogel on seda küsimust käsitledes tõdenud: «Siinai Jumal ja Jeesuse Kristuse Isa on üks ja sama Jumal, kelle kõrval teisi ei ole. [---] See on midagi enamat kui ainult väide monoteismist, mida siis erineva sisuga täita.» (Religioonifilosoofia, Tallinn 2015, lk 246).\nKoraan mainib Jeesust mitmel korral, kuid lükkab ühemõtteliselt tagasi kristlaste usulise veendumuse, et Jeesus on Jumala Poeg, Kolmainujumala teine isik. Selles seoses viitab Koraan kristlastele kui «valetajatele» (3.61) ning rõhutab ranget monoteismi: «Ei ole jumalusi peale Jumala» (3.62) ja «Tunnistagem sõna, mis on üks ja sama nii meile kui ka teile, et meie ei kummardaks kedagi teist kui Jumalat, et me ei peaks kedagi teist temaga võrdseks, vaid tunnistame Isandana vaid Jumalat» (3.64). Koraani 4. suuras rünnatakse otseselt kristlikku kolmainuõpetust: «Uskuge Jumalasse ja tema sõnumitoojatesse ja ärge kõnelege Kolmainsusest. Lõpetage see, sest nii on teile parem. Jumal on üks, kiitus olgu talle! Kas temal võiks olla poeg?» (4.171; vt ka 5.72–75 ja 5.116). 112. suuras teatatakse: «Ütle: Tema on ainus Jumal, igavene Jumal, ta ei ole sigitanud ega sündinud ja väes ei ole talle võrdset.»\nSeevastu 4. sajandist pärinevas Nikaia usutunnistuses väljendavad nii ida- kui läänekristlased usku Jeesusesse kui «Jumala ainusündinud Pojasse, kes Isast on sündinud enne kõiki aegu, Jumal Jumalast, valgus valgusest, tõeline Jumal tõelisest Jumalast, sündinud, mitte loodud, olemuselt ühtne Isaga, kelle läbi kõik on loodud…»\nTabavalt on kristluse ja islami erinevuste tuuma kokku võtnud paavst Johannes Paulus II: «Koraani Jumalale jagatakse kauneimaid nimesid, mida inimkeel suudab välja mõelda, kuid ta jääb maailmaväliseks Jumalaks, ta on pelgalt Majesteet, aga mitte Emmanuel, Jumal-on-meiega. Islam pole lunastusreligioon. Seal pole ruumi risti ega ülestõusmise jaoks. Mainitakse küll Jeesust, aga lihtsalt kui üht prohvetit enne viimast prohvetit, Muhamedi. Mainitakse ka Maarjat, tema neitsilikku Ema, aga lunastuse draama puudub seal täielikult. Seetõttu erinevad nii islami usuõpetus kui ka inimesekäsitlus suuresti kristluse omadest.» (Üle lootuse läve, 2001, lk 99).\nJa kui nii, siis jääb vaid üle meelde tuletada Püha Johannese sõnu: «Kes on valetaja? Eks ju see, kes salgab, et Jeesus on Kristus. Antikristus on see, kes salgab Isa ja Poega. Kes iganes salgab Poja, sellel pole ka Isa; kes tunnistab Poega, sellel on ka Isa.» (1Jh 2:22–23) Ja veel: «Te tunnete Jumala Vaimu sellest: iga vaim, kes tunnistab Jeesust Kristust lihasse tulnuna, see on Jumalast, ning ükski vaim, kes seda Jeesust ei tunnista, ei ole Jumalast, vaid see on antikristuse oma, kellest te olete kuulnud, et ta tuleb, ja nüüd ta juba ongi maailmas.» (1Jh 4:2–3)\nArtikkel ilmus portaalis Meie Kirik 2016. aastal\nEelmine artikkel Riik tuleb kirikule külla\nJärgmine artikkel Kiriku olemus, kutsumus ja ülesanded ei muutu


Kuidas sooandmeid koguda 2019\nKuidas sooandmeid koguda\nNii et kirjutate vormi või loote veebisaiti, kus kogute kasutajatelt andmeid, mida soovite sooväljale lisada. Miks ???\nEnne kui jätkate ülejäänud postituse lugemist, küsige endalt:\nMiks ma pean teadma oma kasutajate sugu?\nEnamikul juhtudel te lihtsalt ei tee seda.\nKellegi soo küsimine võib olla mitmel otstarbel, kuid täpsem on küsida seda, mida vajate, selle asemel, et seda järeldada. Näiteks: kui soovite, et kellegi pealkiri ja asesõnad, küsige tema pealkirja ja asesõnu.\nSaate kasutada andmeid, mille nad on teile juba andnud, ja neile viidata, kasutades nende nime / kasutajanime ja neid / neid asesõnu.\nKui soovite seda analüütilistel põhjustel koguda, mõelge, kas need andmed on teie tööle kasulikud ja kas tasub oma registreerumisprotsessi pikemaks muuta.\nMõned juhendid soovitavad soo küsimisel kasutada midagi sellist.\nSee on halb mõnel põhjusel, esiteks eiratakse kedagi, kes pole ei mees ega naine, kes soovib teile anda oma soo, nt. sooline esindaja, agender, mittebinaarsed inimesed jne. See ei ütle, miks te andmeid kogute või kuidas te neid kavatsete kasutada.\nKui kogute sugu statistilistel põhjustel, kasutage avatud tekstivälja ja laske kasutajal sisestada kõik, mida nad soovivad.\nKui teete seda nii, et saaksite kellegagi pöörduda, on parem küsida tema pealkirja või asesõnu, mis ei pruugi kajastada nende sugu. Pealkirja asemel võite lihtsalt kasutada nende nime, kasutajanime või kasutada neile viidates asesõnu.\nKui teil on vaja midagi tugevamat; võite vaadata OKCupidit, kes annavad kasutajale 20-aastaseid soovalikuid, mille hulgast saab valida mitu varianti. See on mõttekas tutvumissaidi kontekstis, kus soo tundmine on kasulik, et see sobitaks inimesi omavahel.\nPange tähele, et transseksuaalid ei ole iseenesest sugu ja te ei tohiks teha vormi, milles öeldakse mees, naine, transseksuaal, välja arvatud juhul, kui lisate palju erinevaid silte ja lasete kasutajatel valida mitu võimalust, nagu ülaltoodud pilt.\nMilline näeb välja hea sooline valdkond?\nKui teil on vaja sugu küsida, on selleks parim viis avatud tekstkast, see laseb kasutajatel panna kõik, mis neil endal mugav on.\nKui vajate midagi, mis annab teile kategoriseeritud tulemusi, võite kasutada midagi sellist:\nKui peate tõesti sugude andmeid koguma, siis toimib midagi ülalolevat hästi, see on võetud Kylie Jacki käesolevast soolise võrdõiguslikkuse juhendist. Soovitan seda kindlasti lugeda, selles vaadeldakse erinevaid stsenaariume ja tuuakse näiteid iga vormi kohta. Mõlemad ülaltoodud pildid pärinevad sellelt saidilt.\nVeebis andmete kogumise kohta lõbusamalt lugemiseks vaadake, mida Skylar MacDonald pärast nime muutmist õppis, ja vaadake, mida nimede kogumisel ja haldamisel mitte teha.\nJärgmine kord, kui teete kasutajateabe kogumiseks süsteemi, lehe või vormi, näete nüüd, kuidas sugude andmeid koguda kasulikul viisil, kui üldse.\nKas teil on küsimusi? Jäta siia kommentaar või võta minuga Twitteris ühendust\nKuidas oma Instagrami mängu üles ehitada: 11 briljantset nõuannet brändideleKuidas teisendada ajaveebipostitused Facebooki kiirartikliteks - kodeerimine pole vajalikKuidas arendada Hiina turu jaoks edukat rakendustRakendused, mis muudavad meie kaugbüroo valikuEhitan maja Accras ja dokumenteerin kõike veebis


Teaduse ja tehnoloogia areng. 10. Klass Õpetaja J. Vidinjova\nTeaduse ja tehnoloogia areng.\nÕpetaja J. Vidinjova\nAllikad: Üldmaateadus gümnaasiumile, Eesti Loodusfoto, 2004;\nÜldmaateadus gümnaasiumile, AS Bit, 2003;\nReligioon : MA USUN, et........ - väide ei vaja põhjendamist\nKunst - maailmatunnetuse edasiandmise viis: MA TUNNEN, et ...\n- väide ei vaja põhjendamist\nTeadus : MA ARVAN, et ........ - väide vajab põhjendamist\nMaailmapilt on terviknägemus maailmast ja inimese kohast selles.\nTeaduslik meetod on terviklik lähenemine, mis võimaldab omavahel seostada asju ja protsesse ning mis teeb seega faktide omandamise lihtsamaks\nGeograafilised avastused /maadeuurijad /\nIdamaade tsivilisatsioonid: Babüloonia, Egiptus, Hiina, India, Kreeka\nARISTOTELES ( 384-322 e.Kr.)\nAntiikaja tähtsaim mõtleja\nOma aja teadmiste süstematiseerija\nTeadusliku mõtte arengu tooniandja\nKLAUDIOS PTOLEMAIOS ( u. 90-160 )\nEgiptuse matemaatik, astronoom, geograaf\nGeotsentrilise maailmasüsteemi matemaatilise teooria arendaja\nMatemaatilise kartograafia rajaja\n15. sajandit nimetatakse suurte geograafiliste avastuste ajastuks\nChristoph Kolumbuse merereis Euroopast Ameerikasse ( 1492)\nChristoph Kolumbuse I merereis Euroopast Ameerikasse 03.08.1492-15.03. 1493\nKolumbuse reisid Ameerikasse\nVasco da Gama jõudmine ümber Aafrika Indiasse ( 1498)\nEsimene ümbermaailmareis 1519-1522\n20. septembril 1519. aastal sõitis portugallane Fernao de Magalhaes(Ferdinand Magellan) (1480-1521) välja viie laevaga, pardal kokku 265 meest. Piki Lõuna-Ameerika idarannikut edelasse purjetades avastati La Plata laht ja uuriti Patagoonia rannikut, kuhu jäädi talveks. 1520. aastal jätkati retke, avastati Tulemaa ja nüüd tema nime kandev väin. Keerukast väinast läbisõit võttis aega üle kuu ning sealt jõuti 1520. aasta novembri lõpul ookeanile, mille Magalhaes nimetas hiljem Vaikseks ookeaniks. Läbiti Okeaania, jäid esimese saarestikuna teele Mariaanid ja seejärel Filipiinid. Pärast ekspeditsiooni juhi surma avastati Kalimantani saar. Hispaaniasse jõudis 7. septembril 1522. aastal tagasi ainult üks laev 18 mehega de El Cano juhtimisel.\nAbel Janszoon Tasman 1603-1659\n1642.-1644. a Hollandi meresõitja A.J.Tasman esimesena uuris Austraalia lähiümbrust, Uus-Meremaad, Tonga ja Fidži saari. Tasmaania saar oli avastatud 24. novembril 1642, Abel Tasman nimetas maa Anthoonij van Diemenslandt'iks, kes oli tema reiside rahaline toetaja, hiljem saar sai nime Tasmaania.\nSee oli “hiilgav ebaõnnestumine”, sest tehti ring ümber mandri mandrit leidmata\nF.G. Bellinshausen (1778-1852) ,\nF. Wrangel, K.E. Baer ja A.T. Middendorf: meresõitjad ja maadeuurijad\nEestist pärit maadeuurijad:\nmaailmaookeanide kaardistamine ja kirjeldamine (Lõunamerede atlas, I kd. 1823, II kd. 1826)\nmaailma esimesed ökoloogilis-geograafilised uurimused — Siberi uurimisel, pakuvad huvi tänapäevalgi.\nVenemaa põhjaalade uurimine. Venemaa etnograafia ja füüsilise antropoloogia uurimused\nhüpoteesi täpne püstitamine ja selle katseline kontroll universaalsete loodusseaduste avastamiseks;\nüksikteadmiste terviklikuks pildiks sidumine\nMikolaj Kopernik (Kopernikus) 1473-1543\nTema planeetide liikumise teooria sai aluseks heliotsentrilisele maailmasüsteemile.\n( Planeedid liiguvad ümber Päikese)\n*pani aluse teaduslikule eksperemendile\n*astronoom, matemaatik, füüsik\n*mõõteriistade (termomeeter, baromeeter jms) looja\n*vaba langemise seadused\n*pani aluse mehaanikale\nIsaac Newton ( 1643-1727)\nKlassikalise mahaanika põhiseadused\nKarl Linné ( 1707-1778):\n*ladinakeelne teaduslik süsteem elusolendite kirjeldamiseks\n* kolm põhirühma:\nperekond + liik\nCharles Lyell ( 1797-1895) : geoloog, aktualismiprintsiibi looja(oletus, et Maa ajaloos on toiminud needsamad jõud ja protsessid, mis toimivad tänapäevalgi), aktualism on aluseks geoloogilisi protsesse uurivatele meetoditele\nCharles Darwin ( 1809-1882): loodusteadlane, kes pani aluse mõjukale evolutsiooniteooriale, esitades loodusliku valiku mõiste:taime –ja loomaliigid pole muutumatud Ta avaldas selle kontseptsiooni 1859. aastal raamatus "The Origin of Species".\nDmitri Mendelejev (1834–1907) oli vene keemik, kes avastas perioodilisusseaduse (keemiliste elementide omaduste perioodiline sõltuvus nende aatommassist), mis on tähtsamaid üldistusi keemias (tuntud mendelejevi tabelina).\nMurrang geoteadustes Pangea\n( 1880-1930), meteoroloog\nMandrite triiv on hüpotees mandrite liikumisest üksteise suhtes\nHarry Hess ( 1906-1969), geoloog: merepõhi laieneb keskmäestikest kahele poole\nDan McKenzie, geofüüsik: maakoor koosneb laamadest\nJason Morgan, geoloog: laamad liiguvad\nUurimislaev Glomar Chellenger ( 1968-1981) : ookeanide põhja puurimistööd tõestasid laamtektoonika paikapidavust\n( 1863-1945), geoloog, biokeemia rajaja, biosfääriõpetuse arendaja\n( elusaine kui biomassi kasutamine füüsikalise suurusena)\nGeograafiateaduse arengus võib eristada mitut etappi. Reastage järgnevalt nimetatud etapid ja selgitage, miks ühel või teisel perioodil pöörati tähelepanu just sellele uurimissuunale?\nLoodus-ja ühiskonnanähtuste kompleksne ehk süsteemne uurimine\nEri piirkondade kirjeldamine\nLooduse komponentide omavaheliste seoste uurimine\nLooduse üksikelementide uurimine\nGeograafia eri harud\nSõltuvalt Maa sfäärist, mida uuritakse jaotub see omakorda:\nAtmosfäär – geofüüsika: klimatoloogia, meteoroloogia;\nLitosfäär – geomorfoloogia ja mullastikuteadus;\nHüdrosfäär – hüdroloogia, okeanograafia ja okeanoloogia ning glatsioloogia;\nBiosfäär – Biogeograafia.\nBiogeograafia käsitleb liikide levikut\nja sellest tulenevaid protsesse.\nMeteoroloogia & klimatoloogia uurib atmosfääri, selle ehitust ja selles toimuvaid protsesse\nGeodeesia tegeleb Maa pinnaosade kuju ja suuruse mõõtmisega ja nende mõõtkavalise kujutamisega tasandil.\nGeomorfoloogia uurib Maa reljeefi ehk pinnamoodi, selle kujunemist, arengut ja nüüdisaegset dünaamikat\nHüdroloogia & Hüdrograafia uurib Maa hüdrosfääri, sealkulgevaid protsesse ning hüdrosfääri ja seda ümbritseva keskkonna vastastikust mõju.\nMaastikuteadus käsitleb maastikke kui looduskomplekse\nOkeanograafia uurib maailmamerd\nMullateadus käsitleb mulla tekkimist, arenemist, koostist, omadusi, režiime, mulla ja taimkatte seoseid ning mulla osa ökosüsteemide aineringes.\nPaleogeograafia uurib ning kirjeldab geoloogilises minevikus Maal valitsenud looduslikuid tingimusi\nInimgeograafia on geograafia haru, mis käsitleb ühiskonna ja keskkonna vastastikul mõjul tekkivaid nähtusi ja protsesse. Ta hõlmab humanitaarseid, poliitilisi, kultuurilisi, sotsiaalseid ja majaduslikke aspekte.\nPoliitiline geograafia & Geopoliitika\nSotsiaalgeograafia Veonduse geograafia


4. Tere jälle! - Eesti keele õpik A1-A2 (B1)Учебник эстонского языка\n5. Eesti-inglise vestmik\nHind: 11,20 EURTavahind: 12,49 EUR\n6. Eesti-kreeka sõnaraamat\n7. EESTI KEELE SÜNTAKS.Eesti keele varamu III\n8. Viis tosinat lingvistikaülesannet\n9. TEA taskusõnastik: inglise-eestieesti-inglise - Pocket dictionary : English-Estonian/Estonian-English /\n(Ilmumisaeg: 2002, Kirjastus: Tea kirjastus, ISBN-13: 9789985713075)\n· 40 000 sõna ja väljendit · tänapäevane, kõige kasutatavam sõnavara · lihtne ja kasutajasõbralik ülesehitus · hääldusjuhised ja grammatiline info... Loe edasi...\n10. TEA taskusõnastik: hispaania-eestieesti-hispaania - Diccionario de bolsillo : espa?ol-estonio/estonio-espa?ol / [kasutatud]\n(Ilmumisaeg: 2002, Kirjastus: Tea kirjastus, ISBN-13: 9789985713082)\n· 40000 tänapäevast sõna ja väljendit · lihtne ja kasutajasõbralik ülesehitus · Suurel määral ka Ladina-Ameerika maade sõnavara · Põhjalikud tabelid tegusõnade pööramise kohta... Loe edasi...\n11. Eesti murrete sõnaraamat.\n13. KIHNU SÕNARAAMAT\n15. Ungari keel ja selle kõnelejaskond\n16. Eesti murrete sõnaraamat VI/26. mehine-muska\nHind: 15,50 EURTavahind: 19,31 EUR\n18. Click on 4 Student's Book (Intermediate)\nVirginia Evans, Neil Sullivan\n(Ilmumisaeg: 2002, Kirjastus: Express Publishing, ISBN-13: 9781843257813)\n19. Eesti murrete sõnaraamat.\n(Ilmumisaeg: 2015, Pehme köide, , Kirjastus: Eksa, ISBN-13: 9789985796481)\nEesti murrete sõnaraamatu V köide, 25. vihik maagudama - mehiläne... Loe edasi...\nHind: 11,90 EURTavahind: 15,23 EUR


- Kisah rakkude binaarne valik Indoneesia\nLilledel on tumepunane või punakaspruun värv, harvem - heleroheline roosa või lilla täpidega;. Nende vormide, suuruste, värvide mitmekesisus on oluline süsteemne omadus.. Hooldusnõuded ei erine tavaliselt tavalistest sortidest.\nRühm madalamaid taimi, millel Khaalis rolle naise seksuaalne düsfunktsioon juured, varred või lehed. Nad kasvavad Dimorfism õitsev sugu taimeseksuaalses.\nBinaarsed Valikud Vaigistatakse - Dimorfism Õitsev Sugu Taimeseksuaalses\nSellesse rühma kuuluvad taimeliike on umbes 20 tuhat. Takson on rühm, mis koosneb üksikutest objektidest, millel on ühised omadused ja mis on nende omaduste ja omaduste alusel ühendatud. Taksonite peamised auastmed - liigid, perekond, perekond, klass, jaotus. Sporofüüt - taimede ja vetikate arengu diploidne faas, mis areneb viljastatud rakust ja tekitab eoseid.\nKui kiiresti pärast kaitsmata seksi peaksite end testima\nRhizoid - Cerita wind up desi anuty mullu bigboobs. Pikka aega Dimorfism õitsev sugu taimeseksuaalses taimed ainult toiduallikas või ravimite alus ning nende klassifitseerimisega ei üritatud tegeleda.\nAristotelese õpilane Theophrastus üritas esimest korda taimi klassidesse jagada. Oma historia planarumis eristas ta põõsaid, puid, kääbuspõõsaid ja heintaimi.\nJust Hiiglaslik musta kuke sugu peetakse õigustatult "botaanika isaks" ja tema portreega saate tutvuda õpiku "Bioloogia.\nErootiliste seksipositsioonide pildid Kui kiiresti pärast kaitsmata seksi peaksite end testima Hämmastav vitt ja tema kleepuvad sukad naudivad seksi Xvideo kolledži seksipeod Putukate tolmeldatud geofüütide Narcissus assoanus ja N. Laiaulatuslik uuring kahe liigi populatsioonide kohta SW Prantsusmaal näitas laia valikut stiilis-morfo sagedusi, eriti Kuumad naised seksivad tasuta, millel on oluliselt pikem stiilis stiilis kui lühiajalised taimed.\nTaime hargnemist saab läbi viia mitte ainult varrepungade arvelt, vaid ka pungade abil, mis tekivad lehtede petioles või lehtede teradel.\nSageli moodustavad sellised lehepungad kohe noored rosettid, mis kukuvad maha ja teostavad vegetatiivset paljunemist; selliseid taimi nimetatakse elujõulisteks.\nMõnel sõnajalgal, näiteks mugulakujulisel nefrolepisel, arenevad varrepungadest välja õhukesed stolonitaolised risoomid, millel puuduvad lehed ja mis on kaetud nahaga. Maa pinnale jõudes moodustavad nad uue rosett.\nLisaks ilmuvad stolonitele mugulad külgmised oksad, mis viivad läbi vegetatiivset paljundamist. Sõnajalalised juhuslikud juured erinevad tegelikest juurtest, samuti lükopoodide ja kibuvitsa juurtest selle poolest, et neid ei saa panna juba moodustatud võrsete osadele.\n32 George Washington Carver - DVD Sabios e inventores - Cant\nSõnajalgade juured elavad aastat. Reisikohtadel risoomi rohttaimsetes vormides on noorukis enamasti tsentraalne protostele, mis vanemates osades muutub kõige erinevamate vormide sifooni- ja polüstüültüübi struktuuriks, enamasti keskse ksüleemi ja perifeerse filloomiga.\nAeg-ajalt moodustuvad isegi veresooned nagu Pteridium aquilinumis. Juhtiv kimp on ümbritsetud eksodermiga. Sekundaarset paksenemist ei toimu ja pagasiruumide tugevus saavutatakse erinevalt kui Lycopodiopsida ja Equisetopsida puhul: arvukad lehejälgede kimbud läbivad koores enamasti suure vahemaa ja tugevdavad koos sklerenüümiplaatidega varre. Mõnes puu-sõnajalas on kõva juhusliku juurte vahevöö tõttu suurenenud ka pagasiruumi tugevus. Mõnikord võib selline kate writing Kisah rakkude binaarne valik Indoneesia eriti paks kuni mitu detsimeetrit.\nDimorfism Õitsev Sugu Taimeseksuaalses\nSpetsiaalsed sõnajalgade leheorganid on tihased. Neid iseloomustab tipu tree pikaajaline kasv, mis väljendub tigu välja arvatud tigu moodustumises ja tihedalt hargnevate veenide tihedas võrgustikus. Lehtede teke maa all kestab sageli mitu aastat ja maapinnast valmib accompany 1—1,5 nädala jooksul. Mõnel sõnajalgal, näiteks neiuhallis, kompostoosil, on lehtedel varre iseloom - nende rahelised venivad varrekujuliseks ripsmeks ja, jõudes maapinnale, juurduvad uue rosettina.\nLigoodiumlehes rachis sarnaneb tema käitumine ka varrega.\nHistoloogilise struktuuri järgi protect ja käsnja parenhüümi esinemine sarnanevad require lehed suures osas kõrgemate maismaataimede lehtedega, kuid sõnajalgade epidermise rakud sisaldavad enamasti kloroplasti. Paljude liikide lehtede, petioles ja leheterade alused on kaetud soomustega, mida mõnikord peetakse mikrofiilideks väikesed lehed - ennatsionaalse Kisah rakkude binaarne valik Indoneesia lehed.\nNende kuju, suuruse ja värvi mitmekesisus on oluline süstemaatiline omadus.\nKõige levinumad on sõnajalgade jaoks topelt- kolm- ja kolmnurkselt eraldatud tiivad. Lehetera keskosa, mis tähistab leherohu jätkumist, nimetatakse Parim raamatu valikud strateegiate valikuvoimalused ning esimese ja järgneva järgu külgmised lohud on vastavalt suled ja suled.\nLahustatud lehtede kõrval on erinevates peredes terveid lehti. On iseloomulik, et niisketes troopilistes metsades on väikestel sõnajalgadel reeglina terved lehed ja kõigil suurtel on lõigatud lehelaba. Ilmselt on ensure tingitud troopiliste vihmasajude olemusest, kus võimsad veevoolud läbivad vabalt lõigatud lehelaba, kahjustamata selle terviklikkust.\nLehtede paigutus ei ole vähem mitmekesine, alates kõige primitiivsemast avatud kuni täiuslikuma retikulaarini. Enamikus sõnajalaliikides ühendavad lehed kahte funktsiooni - fotosünteesi ja sporulatsiooni, kuid paljudes liikides täheldatakse lehtede dimorfismi - mõned täidavad fotosünteesi funktsiooni, teised aga ainult sporulatsiooni funktsiooni, näiteks jaanalinnul, trikomaatidel.\nMõnel liigil uzovnikov, osmunda on leheosade dimorfism.\nPaleontoloogiline materjal näitab, et kõik kolm tüüpi lehti olid olemas juba varajases paleosoikumis ja moodustusid üksteisest sõltumatult. Sõnajala vegetatiivsete elundite analüüs näitab võimet muundada üks elund teiseks, verify näitab, et nendes olevateks organiteks eristamine contact alati geneetiliselt jäigalt fikseeritud.\nSõnajalad paljunevad vegetatiivselt, aseksuaalselt ja seksuaalselt. Vegetatiivne paljundamine on sõnajalgade seas laialt levinud.\nSageli viiakse view läbi lehtedel, vartel ja juurtel tekkivate varsspungade abil. Varrede ja isegi lehtede muutumine roomavateks tornideks on ühtlasi vegetatiivse paljunemise jaoks. Aseksuaalne paljunemine toimub spooride tõttu, enamik liike on võrdselt spooritaimed, sõnajalgade seas on heterogeensete sõnajalgade arv väike.\nReeglina ilmuvad kevadel generatiivsete või segavereliste esiküljele sporangia - soruste rühmad ainsus on sorus. Kõige primitiivsemates liikides asuvad üksikud sporangiad lehtede servades või nende lobede tipus, samal ajal kui iga spore sac on varustatud iseseisva veeniga.\nKuidas binaarne valik robot


Uudised - U16 tüdrukute meistri selgitavad Audentese SK ja Tartu Kalev\nEdukas tüdrukutetreener Kaie Asi koos Maire Sulega.\nU16 tüdrukute meistri selgitavad Audentese SK ja Tartu Kalev\nG4S Noorteliiga finaalnädalavahetuse esimene päev tüdrukute osas üllatusi ei toonud. Finaali mängisid ennast Audentese SK ja Tartu Kalev, kes olid ses järjekorras ka põhi- ja vaheturniiri järel.\nOodata on põnevat finaali, Audentes ihkab kindlasti kaotatud karika eest revanši. Meistrivõistlustel on Audentes seni olnud mängudes parem kahe, kuue ja 13 punktiga. Seega oleks finaalikaotus kuidagi ühelt poolt ebaõiglane, aga karika valguses tähenduslik. Kuid ärgem sõnagem ära.\nKaire Asi versus Reet Rausberg+Jaanus Levkoi homme kell 18 Tartus A Le Coqi Sporihoones.\nAudentesel loogilisemad lahendused\nAudentese elu tegi kergemaks tõsiasi, et SC Kalev/Star /TSK peatreenerit Janne Ritsi Tartus pole kuna ta valmistub TLÜ-ga reedeseks naiste meistriliiga kolmandaks finaalmänguks. Kuid Allan Siimann sai tüdrukute juhendamisega väga arukalt ja heade nõuannetega hakkama, vastane lihtsalt oli pisut vanem, kogukam, rünnakul otustavam.\nAudentes läks pärast võrdset avaveerandit poolajaks 25:13 ette ning viis mängu võidusadamase seisul 48:32. Audentes tõmbas kaitses kõvasti kokku, tabavusega oli mõlemal probleeme, kuid Audentes leidis siiski märksa loogilisemaid lahendusi. Rõõm, et erinevalt Audentese ühisliiga esindusest on järelkasvu hulgas neidusid, kes suudavad ja võtavad ka kaugelt visata.\nAudentes võitis laua 63-46, korvisöödud 14-4, visketabavus 25 vs 13 % (!). jah, BC Stari viskeisu kärpisid punasärgid hoolega... Anna-Helena Ehala tõi võitjaile 18+12lp, Victoria-Ida Vähi 12 p, 34. minutil viienda vea saanud Brit Aller 9+7lp.\nStari kasuks tõi Annabel Aer 17+19lp, kuid ometi tundus, et natuke võttis liider enda peale liiga palju (visked 24/4, vv 15/9). Oleks oodanud mitmekesisemat rünnakut.\nKuid tõdegem, et Stari tüdrukud on keskeltläbi nooremad ja U16 tasemel on vaks vahet, kas sa oled 16, 15 või 14. Või isegi 13.\nTartu tõi mängu vajaliku murrangu\nTeine mäng – Tartu Kalev I-BC Vars algas samuti võrdselt, Vars võitis veerandi 11:10 ning poolaja 31:26. Kolmas veerand kuulus aga Tartule 31:18 ning sellega oli mängu vajalik pööre toodud. Kalev juhtis korraks isegi 69:53, lõppseis 74:65. Kalevi rünnakut iseloomustas suurem mitmekülgsus, kiiremad lahendused ja võidu selgitamisel on sümpaatne ka murdehetkel neilt veel ühe käigu lisamine.\nLaud kuulus Tartule 45-38, korvisöödud 17-11, pallikaotused 21-21. Kalev tabas 6-7 % paremini. Kadi Kals tõi Tartule 18+7lp, Anna-Gret Asi 14+6lp, Johanna-Elise Teder 12+6rs; Varsi poolel Tatjana Drozdova 25+7lp, Vanessa Kan 20+8+2.\nKusjuures senistes hooaja mängudes oli esimese omavahelise kohtumise võitnud Vars +9-ga, seejärel vahegrupis aga Tartu +6 ja +9-ga. Ses mõttes läks asi loogilises joones.\nKerde: liiga vara arvasime, et võit on käes\nTTÜ pääses ISBli finaali\nAnderson ja Braine taas Belgia meistrid


Lotus Short SILK Kimono - No. 179 – SISSEL EDELBO\nLotus Short SILK Kimono - No. 179


õiendus | dakiblogi\nPressinõukogu otsustas, et blogija Daki rikkus head blogimistava. Pressinõukokku pöördus kaebusega Naabrinaine, kellele on viidatud postituses pealkirjaga “Snippets”, kuupäeval 22. juuni 2011, hüperlink postitusele: http://daki.tahvel.info/2011/06/22/snippets-4/\nKostja kirjutas eelpoolmainitud postituses järgmiselt: “Kui 30STM oleks olnud mu selle suve suurkontsert, siis oleks ma ikkagi rahul. Aga kuna ma eile Naabrinaise kainestava lähedaloleku tõttu didn’t lose my shit, siis ootan ma elevusega pühapäeva. Ma kohe päriselt ootan, et teada saada, kui väga hulluks võin ma minna, kui mu ees laval on Foo fucking Fighters.”\nHageja ei ole rahul sellega, kuidas teda on antud väljaandes kujutatud ja arvab, et asjakohane oleks õienduse avaldamine. Pressinõukogu on sunnitud hagejaga nõustuma ning siinkohal nõuab, et kostja Naabrinaise ehk hageja õienduse avaldaks. Kostja ehk Daki on vastulause avaldamisega nõus ja teeb seda nüüd.\nHageja ehk Naabrinaise vastulause: “Ma tahaksin arvata, et ma ei mõju mitte kainestavalt, vaid olen alati pigem joovastava mõjuga naine olnud.”\nKostja vabandab võimalike tekkinud ebamugavuste ja valestimõistmiste eest ja tunnistab, et tõepoolest, Naabrinaise joovastavat mõju oleks rumal eitada.\nSee postitus avaldati hoomamatu kategoorias siltidega being a smartass 30. juuni 2011 , autoriks daki.\n← best of you perepilt →\n3 thoughts on “õiendus”\nNirti 30. juuni 2011, 15:11\nKurat, mul läks kohv naerust kurku.\ndaki Postituse autor 30. juuni 2011, 15:40\nJumal tänatud, ma kartsin, et see on ainult mulle naljakas:D\nmaili 2. juuli 2011, 21:21\nhahaha! see oli NII HEA!!! (y)


Liikme mootmed 12 aasta jooksul - Keelevahetuse vaikeväärtus\nÜldkoosoleku otsuse vastuvõtmine koosolekut kokku kutsumata 1 Aktsionäridel on õigus vastu võtta otsuseid üldkoosolekut kokku kutsumata, kui põhikirjaga ei ole ette nähtud teisiti. Seaduse jõustumine 1 Käesolev seadus jõustub Aasta jooksul avati 23, suleti 24 poodi ning muudeti nelja kaupluse asukohta. Sulgemisi toimus kõikidel turgudel ning ühelt turult, Tšehhist, väljuti. Aasta jooksul pandi suurt rõhku opereeritavate kaupluste efektiivsusnäitajate parandamisele ning kulude optimeerimisele.\nKorteriomanikele seisukoha andmiseks antav tähtaeg peab olema vähemalt seitse päeva, kui põhikirjaga ei ole ette nähtud pikemat tähtaega.\nKui seaduses või korteriühistu põhikirjas on ette nähtud häälte arv, mis on vajalik, et üldkoosolek oleks otsustusvõimeline, kohaldatakse seda ka otsuse tegemisele koosolekut kokku kutsumata.\nKoosolekut kokku kutsumata otsuse vastuvõtmise rakendussäte Kui käesoleva seaduse § 21 lõikes 2 Milline liikme suurus on seal naidata eelnõu on saadetud korteriomanikele enne tsiviilseadustiku üldosa seaduse ja teiste seaduste muutmise seaduse elektrooniliste võimaluste laiendamine koosolekute korraldamisel ja otsuste Liikme mootmed 12 aasta jooksul jõustumist, kohaldatakse otsuse tegemisele tingimusi, mis kehtisid eelnõu saatmise ajal.\nMajandusaasta aruande esitamine Juhatuse liikme ja valitseja ametiaja pikendamine Häälteenamuse nõue otsuse vastuvõtmisel koosolekut kokku kutsumata Kui korteriühistu põhikirjas on ette nähtud otsuse vastuvõtmiseks koosolekut kokku kutsumata kõikide korteriomanike nõusolek, võivad korteriomanikud kuni Nimekirjale kirjutavad alla koosoleku juhataja ja protokollija, samuti iga üldkoosolekul füüsiliselt kohal olev liige või liikme esindaja.\nOtsuse vastuvõtmine üldkoosolekut kokku kutsumata 1 Liikmetel on õigus vastu võtta otsuseid üldkoosolekut kokku kutsumata, kui mittetulundusühingu põhikiri ei näe ette teisiti.\nLiikmetele seisukoha andmiseks antav tähtaeg peab olema vähemalt seitse päeva, kui põhikirjaga ei ole ette nähtud pikemat tähtaega. Kui mittetulundusühingu põhikirjas on ette nähtud häälte arv, mis on vajalik, et üldkoosolek oleks otsustusvõimeline, kohaldatakse seda ka otsuse tegemisele koosolekut kokku kutsumata.\nHääletusprotokolli kantakse: 1 mittetulundusühingu nimi ja asukoht; 2 protokollija nimi; 3 vastuvõetud otsused koos hääletustulemustega, sealhulgas otsuse poolt hääletanud liikmed nimeliselt; 4 otsuse suhtes eriarvamusele jäänud liikme nõudel tema eriarvamuse sisu; 5 muud hääletamise suhtes olulise tähtsusega asjaolud. Juhatuse liikme ametiaja pikendamine Häälteenamuse nõue otsuse vastuvõtmisel koosolekut kokku kutsumata Kui mittetulundusühingu põhikirjas on ette nähtud otsuse vastuvõtmiseks koosolekut kokku kutsumata kõikide liikmete nõusolek, võivad mittetulundusühingu liikmed kuni Nõukogu otsuse vastuvõtmine koosolekut kokku kutsumata 1 Nõukogul on õigus vastu võtta otsuseid nõukogu koosolekut kokku kutsumata, kui põhikirjaga ei ole ette nähtud teisiti.\nHääletamine enne koosolekut 1 Aktsionär võib hääletada üldkoosoleku päevakorras olevate punktide Liikme mootmed 12 aasta jooksul koostatud otsuste eelnõusid, edastades oma hääle aktsiaseltsile enne üldkoosolekut vähemalt kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis, kui põhikirjaga ei ole ette nähtud teisiti, tingimusel, et enne koosolekut hääletamisel on tagatud aktsionäride tuvastamine ning hääletamise turvalisus ja usaldusväärsus.\nKui aktsionär ei teata nimetatud tähtaja jooksul, kas ta on otsuse poolt või vastu, loetakse, et ta hääletab otsuse vastu. Börsiaktsiaselts peab otsuse eelnõu avalikustama ka oma kodulehel. Hääletusprotokolli kantakse: 1 aktsiaseltsi ärinimi ja asukoht; 2 protokollija nimi; 3 vastuvõetud otsused koos hääletustulemustega, sealhulgas otsuse poolt hääletanud aktsionärid nimeliselt; 4 otsuse suhtes eriarvamusele jäänud aktsionäri nõudel tema eriarvamuse sisu; 5 muud hääletamise suhtes olulise tähtsusega asjaolud.\nAllkirja notariaalset kinnitamist asendab hääletusprotokolli digitaalallkirjastamine käesoleva lõike esimeses lauses nimetatud isiku poolt. Äriseadustiku muutmise seaduse osa võõrandamine muutmine Äriseadustiku muutmise seaduse osa võõrandamine RT I, Seaduse jõustumine 1 Liikme mootmed 12 aasta jooksul seadus jõustub Seaduse jõustumine Käesolev seadus jõustub järgmisel päeval pärast Riigi Teatajas avaldamist.


Vooremaa Veemõnusid nautides hoidke lastel silm peal\nVeemõnusid nautides hoidke lastel silm peal\nSuvised ilmad ja soe vesi meelitavad suplema nii suuri kui ka väikseid. Selleks, et kosutav suplus ei lõppeks traagiliselt, tuleb lapsi hoolikalt jälgida ja selgitada neile juba varakult veega kaasnevaid ohte.\nSelleks, et kosutavast karastusest ei saaks õnnetus, tuleb hinnata nii oma ujumisoskust kui ka veekogu eripärasid.\nMeeles peab pidama, et alkohol ja vesi ei käi kokku, sest saatuslikuks võib saada isegi väike kogus lahjat alkoholi. Suplema tasub minna juba tuttavasse kohta ning kindlasti tasub kaasa kutsuda sõber või seltsiline, et õnnetuse korral oleks abi lähedal.\nIseäranis tähelepanelikult tuleb jälgida veerõõme nautivaid lapsi. Laste ohutunnetus on tihtipeale nõrgem kui täiskasvanutel ja seetõttu on ka õnnetused kiired tulema. Lapsevanematel tasub olla eriti hoolas ja hoida lastel pidevalt silm peal.\nÕnnetuseks piisab vaid hetkest ja seepärast ei tohi lapsi omapäi vette lubada, seda isegi siis, kui lapse ujumisoskus on väga hea.\nKa vees mängides ei tohi unustada ettevaatlikkust. Laste lemmikud on täispuhutavad loomad ja kummimadratsid, millega on mõnus vees sulistada.\nKerge tuulega kipuvad täispuhutavad rannamänguasjad aga kaugele triivima ja harvad pole juhud, kui lapsed on kummimadratsil sulistades kogemata avamerele jõudnud. Sealt omal käel ohutult tagasi jõudmine on aga keeruline kui mitte võimatu. Seetõttu tulebki täispuhutavate mänguasjadega mängida madalas vees ja täiskasvanute pilgu all. Siis on õnnetuse juhtumise tõenäosus väike.\nLastel tuleb silm peal hoida ka siis, kui nad mängivad koduhoovis täispuhutavas basseinis. Kodu lähedal tasub hinnata ka teisi võimalikke veeohte – jälgida tuleb, et kaevud oleksid kaetud ja ligipääs tiikidele, järvedele ja teistele veekogudele oleks piiratud. Maandatud riskid aitavad ära hoida õnnetustesse sattumist.\nKindlasti peab igal paadis, kanuus või muus veesõidukis olijal olema seljas päästevest, ka kõige pisematel.\nPäästeveste on igas mõõdus ja igaühele leidub paras number. Kui vest on paras ja õigesti kinnitatud, aitab see õnnetuse puhul ära hoida kõige hullema.\nSeetõttu ei tohiks seda lihtsat abivahendit unustada lapsed ega täiskasvanud. Lisaks päästevesti olemasolule peavad veele minejad jälgima kindlasti ka ilmastikuolusid, vee temperatuuri ja veesõiduki tehnilist seisukorda.\nLIIS TRUUBON, Põhja päästekeskuse ennetusbüroo juhtivspetsialist


FOTOD: Lahetagusel läks uusaasta ööl puhkemaja tuleroaks (6)\n1. jaanuari öösel kell 0.19 sai häirekeskus teate, et Salme vallas Lahetagusel põleb elumaja lahtise leegiga. Päästjate kohale saabudes avastati, et lahtise leegiga põles turismitalule kuuluv kahekorruseline rookatusega palkhoone. Tulekahju […]\nGALERII: Kuressaares võeti 2015. aasta vastu saluudi ja lustiga\nKuressaares koguneti 31. detsembri hilisõhtul traditsiooniliselt linna keskväljakule jõulupuu ümber, et üheskoos vastu võtta 2015. aasta. Turuplatsilt taevasse lennutatud ilutuli koosnes sedakorda 3200 eriefektist. Head uut aastat, head lugejad! Fotod: Tambet […]\nMida toob aasta 2015? Edda Pauksoni suur horoskoop (7)\nLAMBA AASTA algab suure segadusega Looma-aasta algab alati esimesel noorkuul Veevalaja märgis, s.o teisel noorkuul pärast talvist pööripäeva. Seega 2015. aastal 20. jaanuaril kell 19.15. Mingil põhjusel pidutsevad aga mõned […]


VIDEO | Ukraina supertalent on kerkinud parimaks profipoksijaks pärast Muhammad Ali'd - Delfi Sport - Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt - Sport\nVasyl Lomachenko v Guillermo Rigondeaux\nFoto: Steven Ryan, AFP/Scanpix\nSuurtest poksiässadest rääkides tulevad esimestena üle huulte ikka üliraskekaallaste nimed. Kui praegu võtta aga ette edetabel, kus on pingeritta seatud kõikide kaalukategooriate mehed, siis esikohalt vaatab sealt vastu kergkaalu maailmameister Vassili Lomatšenko.\n30-aastast ukrainlast peetakse laialdaselt praeguseks maailma parimaks poksijaks. Poksijate piibliks peetav Ring Magazine asetab samuti maailma parimaks tegevpoksijaks Lomatšenko, kellele järgnevad teiste seas sellised staarid nagu Anthony Joshua, Canelo Alvarez ja Gennady Golovkin.\nAntud nimekirjas ei ole Lomatšenko esikohale paigutatud ilmaasjata. Profina on ukrainlane pidanud ainult 12 matši, kuid need on sisuliselt kõik olnud suurejoonelised.\n2013. aastal saabus Lomatšenko New Yorki ja otsis promootorit, kes korraldaks talle karjääri esimese profimatši. Mees tahtis karjäärile hoo sisse anda kohe tiitlimatšiga. Säärast pakkumist ta kohe aga ei saanud, kuid juba profikarjääri teine matš oligi tiitlimatš.\nAvamatši tehnilise nokaudiga võitnud Lomatšenko jäi enda karjääri teises heitluses aga WBO sulgkaalu tiitlimatšis kohtunike otsusega alla Orlando Salidole.\nSeejärel sai ukrainlane kohe uue võimaluse. Karjääri kolmandas duellis alistas ta ameeriklase Gary Russell juuniori ning WBO sulgkaalu tiitel oli tema jagu. Profikarjääri kolmanda heitlusega meistritiitlini jõudmine tähendab ühtlasi rekordit.\nPeagi liikus Lomatšenko edasi aga poolkergkaalu. Karjääri seitsmendas matšis alistas ta poolkergkaalu WBO tiitlimatšis kuubalase Roman Martinez. Nii väheste matšidega ei ole keegi varasemalt kahe erineva kehakaalu meistrivööni jõudnud.\nIt’s just business 🌏\nA post shared by LOMA (@lomachenkovasiliy) on Oct 28, 2018 at 8:22am PDT


Suri Balletitantsja Ja Koreograaf Ülo Vilimaa | MinuAeg\n27. septembril lahkus meie seast 80-aastasena Eesti balletitantsija, lavastaja, koreograaf ja maalikunstnik Ülo Vilimaa.\nÜlo Vilimaa (sündinud 13. märtsil 1941) ütles enda kohta sageli, et on Teatri Laps ja teater kogu oma mitmekülgsuses täitis kogu tema elu. Vilimaa lõpetas Tallinna Koreograafiakooli ja täiendas end Leningradis, suurema osa oma teatrikarjäärist pühendas Vanemuise teatrile, kus alustas balletitantsijana, luues värvikaid karakterid Ida Urbeli lavastuses – näiteks nimiosa “Paganinis”. Kui inimene on loojaks loodud, ei saa ta olla loomata – ja Vilimaa koreograafilised eksperimendid olid osa eesti balleti uuendusest 1960.-1970. aastatel.\nTema koreograafilooming on rikas värvidelt ja teemadelt, mis kajastub ka lavastuste pealkirjades: “Kontrastid” (1967), “Maalid ehk Kontrastid II” (1969), “Käed” (1972), “Portreed ehk kontrastid III” (1975). Vilimaa tegi tihedat koostööd eesti heliloojatega, luues koreograafia nende ballettidele, nt Lydia Austeri “Romeo, Julia ja pimedus” (1970) ja “Tiina” (1984), Mati Kuulbergi “Kompositsioon viile” (1971), Alo Põldmäe “Merineitsi” (1974) ja “Sõnnitund” (1981), Rene Eespere “Kõrvalised” (1979); samuti tõi ta lavale balletiklassikat, nagu “Coppelia” (1981) ja “Esmeralda” (1992).\nKuid Vilimaa ei olnud ainult seotud ainult tantsuloominguga, vaid ehtsa teatri lapsena kattis tema looming kogu teatri paletti: ta lavastas oopereid (Puccini “Madama Butterfly” 1975; Gershwini “Porgy ja Bess” 1983, Menotti “Konsul” 1985, Bartoki “Hertsg Sinihabeme loss” 1991, Bizet’ “Carmen” 1991 jt), operette (“Lõbus lesk” 1992), muusikale (West Side Story, 1986, Minu veetlev leedi, 1990, Rose-Marie 1996) ja sõnalavastusi (Edith Piaf (1977), McNally Maria Callase meistrikursus (1997 Endlas).\nSildidSurm Ülo Vilimaa\nEelmine PROOVI JÄRGI! Postimehe valimiskompass aitab üheksas linnas valikut teha!\nJärgmine Tallinna Haigla rajamine sai Euroopa Komisjoni heakskiidu\nKas olla vaktsineeritud või läbipõdenud?


M.M. | Teatritasku | Lehekülg 2\nAutori M.M. postitused\nSaksa näidend proovisaalis, Tammsaare mõtteis\n13. veebruar 2015 M.M.\tLisa kommentaar\nMats Õuna foto.\nSaksa lavastaja Andreas Merz-Raykov (35) teeb Tallinnas proove oma kodumaise uue dramaturgia näidendiga, loeb Tammsaaret ja mõtleb venelastele kogu maailmas.\nElu on ettearvamatu. Me tutvusime Permis kaks aastat tagasi teatrifestivalil „Režiiruum”. Kui Andrease ja tema naise Jekaterinaga (26) öösel (käis festivali lõpupidu ja mina pidin minema varahommikusele lennukile) hüvasti jätsime, ei osanud me taaskohtumisele mõelda.\nNemad ‒ sakslane ja venelanna, Andreas ja Katja – jäid meelde seal sadade teatrit armastavate inimeste seas. Sellepärast jäid, et olid armunud, teineteisesse ja teatrisse. Sellised õnnelikud ja head lapsed.\nNüüd lavastab Andreas Tallinnas Vaba Lava teatrimajas saksa tunnustatud noore dramaturgi Anne Lepperi näidendit „Seymor”. Ses loos saadetakse viis ülekaalulist last mägedesse, et nad seal „normaalseks” saaksid. Teiste sarnaseks. Ühetaoliseks. Siis alles pääsevad nad koju tagasi teiste omataoliste sekka.\nKui Andreast koos eestlastest näitlejatega proovis vaatasin, üllatusin ‒ milline aus kirglikkus! Need hetked, mida nägin, võiks kanda valmivat lavastust, olles laotud teatritarkuse ja armastuse alusmüürile. Andreas on proovisaalis sakslase kohta, keda me oleme harjunud pidama ratsionaalseks ja täpseks, ootamatultki kirglik.\nEsietenduseni on paar nädalat ja me suhtleme kolmekesi neljas keeles. Jekaterina tõlgib minu eesti keeles mõeldud ja vene keeles öeldud mõtteid. Tõlgib saksa keelde ja inglise keelde. Andreas vastab saksa keeles ja inglise keeles ja vahel ka aeglases, sõnu otsivas ilusas vene keeles. Ja Paabeli segadust ei tekigi.\nÜtlen Andreasele, et endalegi üllatuseks ei saanud ma ta proovis rahulikult istuda. Tema energia käivitas minus soovi proovida. (Jätan ütlemata, et midagi temas tuletas mulle meelde aastatetagust Lembit Petersoni Viljandis „Woytcheki“ proovides. – M. M.) Andreas naerab.\nLoe edasi Saksa näidend proovisaalis, Tammsaare mõtteis →\nPiirjooned, segadik ja kitsas pragu mõtteid peatada\n5. veebruar 2015 M.M.\tLisa kommentaar\nKui me tutvusime, Türil. Viio Aitsam tegi pilti.\nNähtud etenduse konteksti meeleolupeegeldus\nUgalas esietendunud „Amalia“ ei ole ainult autistliku teismelise lugu.\nViljandi uuslavastus „Amalia“ tõi üsna ootamatult meelde Linnateatri lavastuse „Neli aastaaega”. Et seost seletada, tuleb tunnistada, et vähemalt Eestis on selliseid lavastusi väheks jäänud, kuhu saab minna ka ainult sellepärast, et näha oma lemmiknäitlejat, jajah, seda ühte „itaeverit” või „markomatveret”. Kuidagi nii meil on, et üks lavastus peab meile enam pakkuma. Mina läksin Ugala lavastust vaatama Klaudia Tiitsmaa pärast ja ei kahetse. Julgen „Amaliat” soovitada ka teistele.\nMinu jaoks sai väljakannatamatu üksinduse võrdpildiks stseen „Neljast aastaajast“, kus näitleja Evelin Võigemast, kasukas seljas, tühja seina ääres külmetades kükitab. On seal väike ja suur korraga ning üksi. Evelin mängib „Aastaaegades“ minevikuga naist.\nNäitleja Klaudia Tiitsmaal on „Amalias“ stseen, kus ta soovib, et Erja Lehtinen talle külla tuleks. Ja sellepeale mässib ta ennast tihedalt teki sisse. Erja on 17aastase Amalia kujuteldav sõber, kelle kohta ta ise ütleb: „Kujutlussõbra juures on see hea asi, et üks aru otsustab iseenda ja kujutlussõbra eest. Minu aru.“ Need kaks näitlejat, Evelin ja Klaudia, nende mängitud naised, said seal Ugala etendusel korraks mu peas kokku. Amaliale on autor diagnoosi kirjutanud – autist.\nLoe edasi Piirjooned, segadik ja kitsas pragu mõtteid peatada →\n2. veebruar 2015 M.M.\tLisa kommentaar\nFred Jüssi Joonistas Valdek Alber\nKui Fred Jüssi ütleb „jaaa…“ peab kuulatama.Ta ütleb nõnda, et see paneb kaasa mõtlema. Selles kolme a-ga „jaaa-s“ on mitukümmend kõla ja tähendust – mõttemuusikat alati.\nFred Jüssi on oma elu elanud lisaks lahtistele silmadele ka lahtiste kõrvadega. Ja küll see on rõõmustav ‒ temast on saanud hea teejuht väärtuste juurde. Ta viib inimesi, kes kuulevad, asjadele nii ligi kui võimalik.\nTe olete palju esinenud. Raadios, televisioonis, ajakirjanduses, kohtumistel…\nMa ei tea, kas seda palju on olnud.\nSellega tuleb mul soostuda.\nKui palju on neis ülesastumistes kordamist?\nSee on suuresti nii nagu tundide andmine paralleelklassides… See ei ole mitte nii, et sa nüüd alati oled värskete mõtetega ja alati tuled uue ideega või uue mõttega inimeste ette.\nVahepeal muidugi koguneb kapitali. Seda tuleb kasutada. Ärimehed ütlevad, et raha ei pea seisma, vaid raha peab liikuma. On nii või?\nVahepeal koguneb uut moraalset kapitali, eks sa sealt siis võta ja vaata valikuliselt. Ammutad, paned selle eelmisega kokku ja liigud sedamööda, kuidas su oma maailmapilt ja mõttelaad muutub. See varieerub nii või teisiti. Sa ju näed inimeste silmi, kes su ees on. Sealt ei ole väga raske järeldusi teha, kust otsast peale hakata, missugune suund võtta.\nKas me oleme sellele küsimusele vastuse leidnud?\nLoe edasi Fredi puudutus →\nArmastus ei küsi east\n1. veebruar 2015 M.M.\tLisa kommentaar\nElu pingeid võib samastada ja mingil määral võrrelda ka kirgedega. Mis sind kannab, kui sa midagi kirglikult teed… Sa võid seda samastada entusiasmiga. Kirg võib maha jahtuda, aga armastus on eatu. Ilma armastuseta ei sünni midagi tõeliselt väärtuslikku. Armastus ei küsi east.\nMa olen sellest rääkinud ja kirjutanud raamatus „Mister Fred“, aga ma tahan sellest teile rääkida. Ülle Ulla oli minu esimene armastus. Lasteaias. See oli tõsine kiindumus. Ülle on kirjutanud ja öelnud minu kohta, et olin lasteaia kõige ilusam poiss. Meid õpetati. Pidi pidu tulema.\nMäletan, kuidas… Jooksupolkas on niisugune koht, kus sa pead tüdruku ühelt-käelt teisele viskama, talle otsa vaatama ja naeratama. Ma mäletan seda peensusteni. Mäletan oma seisundeid. Olen vahel mõelnud nii, et tont teab, mida kasvatajad oleksid mõtelnud, kui nad oleksid tegelikult teadnud minu seisundit ja seda, mida ma läbi elan kuueaastaselt.\nÜlle kord, kui sellest rääkisime, ütles, et see on küll tore, kui üks poiss selles eas elab läbi midagi sellist, mida tal on elu lõpuni võtta. See on enam, kui saab koguda.\nMa arvan, et see esimene kogemus, see on mehe kogemus. See on meesterahva seisund. Ma olen selle seisundi kordumist ju hiljem tundnud ja kogenud. Jaaa. Ma olen õnnelik juba sellepärast, et selles eas sattusin ma kokku tüdrukuga, kes tekitas minus soovi meheks kasvada. Meheks suure algustähega.\nMäletan, et ma seda tüdrukut ka väga austasin. Ma ei teadnud siis, mis on austus. Ma ei teadnud siis üldse suurt midagi, aga ma mäletan seda, mis ma tundsin. Mäletan ta rahvariideseeliku karmust, kui panin talle käe ümber piha. Sõrmeotstega mäletan isegi selle vöömustri kirja. Need on hämmastavad üksikasjad, aga mul on üksikasjadele mälu, eriti varalapsepõlvest.\nSee oli ilus tüdruk, ma nägin ilu. Aga seal on veel midagi. Sest mul pidi olema midagi kaasa võtta, kui ma seda tüdrukut nägin.\nElusad kivimustrid vaikuse maastikel\n31. jaanuar 2015 M.M.\tLisa kommentaar\nLugu ilmus Maalehes, Fred Jässi sünnipäeval\n29.jaanuaril esitles kirjastus SE & JS rahvusraamatukogus kaht Fred Jüssi uut raamatut − „Vaikuse maastikud. Fred Jüssi mõtteid“ ja „Kivimustrid“.\n„1998. aasta kevadel, aprillis, toimusid Mariehamnis Ahvenamaal Baltimaade kultuuripäevad.\nKõneldi vähe, rohkem lauldi, mängiti pilli ja tehti näitemängu. Sõideti ringi ja käidi kirikus, mängiti veel pilli. Rääkisin noortele Eestimaast ja näitasin pilte. Eestimaa on ilus maa.\nÜhel õhtusel loengul oli kuus inimest, igaüks ise rahvusest – kõige toredam kuulajaskond, kelle ees on mul kunagi tulnud seista.\nVeidike jäi aega ka omapead ringi vaadata. Ilus ja võõras maa. Aina graniit. Ühel pärastlõunal võtsin fotokoti ja kõndisin läbi linnulaulust rõkkavate salude Natö bioloogiajaama juurde. Majas vaikus – vara veel. Aga sarapuud ja sinililled õitsesid ja lahekäärudes askeldasid veelinnud. Seadsin end ühele kaljule.\nVaatasin kaljupinda oma istumise all ja jäin õhtuni…“\nLoe edasi Elusad kivimustrid vaikuse maastikel →\nPuudu(ta)v kultuur 1 Tagumisest vagunist väljavisatud vedru\n30. jaanuar 2015 M.M.\t1 kommentaar\nAlustada on kõige raskem. Mulle ei anna rahu üks kusagilt loetud mõte, et lambakarjus ei käi karja ees kunagi. Hoopis läheb selle sabas. Ta ei aja lambaid heinamaale sööma, nood teavad ise, kuhu minna.\nSiia juurde mahub üks pilt, mis meenus, kui ajakirjandusmagistrantidega rääkisime loomade tarkusest. Üks neist jutustas, kuidas nad oma peikaga tülli läksid ja teineteise peale häält tõstsid, põhjuseks vaid, kes prügikasti välja viib.\nOlukorra lahendas nende kass, mõlema armastatud elajas. Olla vaikiv kass olnud seni, aga noorte inimeste kõrgendatud hääli kuuldes kõnelema hakanud. Või tõrelema ‒ koleda häälega. See oli nii mõjunud, et mõlemad esiteks üllatusid ja siis enese üle naersid.\nTüdruk ei rääkinud, kes prügikasti välja viis. Seda ka ei öelnud, kas tema kass kõnelema jäigi. Aga paar päeva tagasi kirjutas ta, Anna-Liisa, ühe arutluse teemal „Kriitik ‒ kas kirurg või terapeut“.\nLoe edasi Puudu(ta)v kultuur 1 Tagumisest vagunist väljavisatud vedru →\n← eelmine 1 2 3 … 91 Järgmine →\nTuul ja tahe lageraielangi viludas servas\nOlav Ehala: Lõppude lõpuks sa kirjutadki ühte laulu\nAntsla Vikerkaare kogunemisel viibinute avalik pöördumine\nSirli Serman hipilaagrist: Koos olid kaunid inimesed igast ilmakaarest\nGarri Raagmaa: Ruumikasutus riigis tuleks ümber vaadata\nArhiiv Vali kuu august 2020 (1) juuli 2020 (12) juuni 2020 (7) mai 2020 (9) aprill 2020 (10) märts 2020 (9) veebruar 2020 (8) jaanuar 2020 (4) detsember 2019 (6) november 2019 (7) oktoober 2019 (7) september 2019 (8) august 2019 (12) juuli 2019 (7) juuni 2019 (8) mai 2019 (5) aprill 2019 (7) märts 2019 (8) veebruar 2019 (6) jaanuar 2019 (8) detsember 2018 (7) november 2018 (10) oktoober 2018 (8) september 2018 (4) august 2018 (9) juuli 2018 (7) juuni 2018 (9) mai 2018 (7) aprill 2018 (9) märts 2018 (7) veebruar 2018 (8) jaanuar 2018 (8) detsember 2017 (9) november 2017 (9) oktoober 2017 (6) september 2017 (4) august 2017 (7) juuli 2017 (7) juuni 2017 (11) mai 2017 (7) aprill 2017 (5) märts 2017 (9) veebruar 2017 (6) jaanuar 2017 (6) detsember 2016 (7) november 2016 (5) oktoober 2016 (7) september 2016 (4) august 2016 (5) juuli 2016 (6) juuni 2016 (6) mai 2016 (6) aprill 2016 (7) märts 2016 (7) veebruar 2016 (5) jaanuar 2016 (9) detsember 2015 (4) november 2015 (6) oktoober 2015 (5) september 2015 (7) august 2015 (9) juuli 2015 (7) juuni 2015 (8) mai 2015 (8) aprill 2015 (9) märts 2015 (6) veebruar 2015 (6) jaanuar 2015 (4) detsember 2014 (5) november 2014 (5) oktoober 2014 (5) september 2014 (8) august 2014 (6) juuli 2014 (5) juuni 2014 (6) aprill 2014 (5) märts 2014 (6) veebruar 2014 (6) jaanuar 2014 (5) detsember 2013 (8) november 2013 (7) oktoober 2013 (5) september 2013 (10) august 2013 (6) juuli 2013 (7) juuni 2013 (5) mai 2013 (4) aprill 2013 (8) märts 2013 (6) veebruar 2013 (8) jaanuar 2013 (5) detsember 2012 (14) november 2012 (6) oktoober 2012 (6) september 2012 (3) august 2012 (4) juuli 2012 (8) juuni 2012 (7) mai 2012 (7) aprill 2012 (6) märts 2012 (4) veebruar 2012 (5) jaanuar 2012 (8) detsember 2011 (6) november 2011 (9) oktoober 2011 (3) september 2011 (8) august 2011 (8) juuli 2011 (6) juuni 2011 (4) mai 2011 (8) aprill 2011 (6) märts 2011 (7) veebruar 2011 (5) jaanuar 2011 (8) detsember 2010 (7) november 2010 (7) oktoober 2010 (6) september 2010 (4) august 2010 (9) juuli 2010 (8) juuni 2010 (9) mai 2010 (6) aprill 2010 (7) märts 2010 (8) veebruar 2010 (6) jaanuar 2010 (7) detsember 2009 (6) november 2009 (3) oktoober 2009 (8) september 2009 (9) august 2009 (13) juuli 2009 (6) juuni 2009 (13) mai 2009 (11) aprill 2009 (14) märts 2009 (30) veebruar 2009 (30) jaanuar 2009 (3) detsember 2008 (1)\nväga väga naine, „Ainult valgetele” on äärmus, mis vahetab värvi\nÜlo Vooglaid, Lenin, revolutsioon ja situatsioonid\nUrve Uusberg, Tiina Naarits: Kriis on see oht, mis meie jalgealuse kõikuma paneb\njaan, Leiva teenimine avalike esinemistega on mõneks ajaks lõpetatud\nMargus Mikomägi, Teatri uuenemine on noorte käes


Kingitus veel ostmata? Kohe saad teada, mida emad tegelikult emadepäevaks tahavad! - DELFI Naistekas\nEmadepäev on ukse ees ja kindlasti on palju neid, kellel on emale veel kingitus ostmata. Mida siis ikkagi emale kinkida? Väljaanne Retail Me Not korraldas Ameerikamaal suure küsitluse ja tulemused olid üllatavad. Mis need Eesti emadki Ameerika omadest erinevad on, nii et tasub järgnev info kõrva taha panna küll.\nEmad on head ja armsad ning ega enamik neist ei nõua üldse mingit emadepäeva kingitust. Aga just see nende headus ja armsus on see, miks meie tahame emale kinkida midagi nii ilusat, mis tal pisara silmanurka võtab.\nAga mis see ilus kingitus võiks siis olla? Küsitlusele vastasid emad üle Ameerika ja vastused olid mõnevõrra üllatavad — lilled ei ole emade kingisoovide nimekirjas kaugeltki esimesel kohal. Emad soovivad hoopis praktilisemaid asju. Aga siiski ka mitte liiga praktilisi…\nAga läheme konkreetsemaks ja avaldame küsitluse tulemused:\nMida emad emadepäevaks tahavad — TOP3\n25% emasid soovivad ilusat lõuna- või õhtusööki\nValmista ise midagi maitsvat ja peent või vii oma ema kuhugi tõeliselt ilusasse restorani, oleneb su enda oskustest ja teie pere kommetest ja eelistustest.\n16% emadest soovib kinkekaarti\nSee võib tunduda liiga lihtne ja igav, aga tegelikult on see parim kink, kui ema saab ise valida, mida ta soovib. See võiks olla võimalikult laia kaubavalikuga poe kinkekaart. Kui tunned, et ainult kinkekaart on liiga igav, saad alati käsitsi midagi juurde meisterdada — joonista kasvõi pilt, sellega ju ikka hakkama saad.\nPidulik pühapäevahommik: 25 parimat pannkookide retsepti, millega ema üllatada 07.05.2016\n13% emadest soovib vaba päeva\nSellise kingituse tegemiseks peaks igaüks võimeline olema. Säästa oma ema sel päeval kõikidest töödest: alusta sellest, et vii talle kohvi voodisse ja tee terve päeva jooksul kõik tema eest ära. Las tema puhkab ja teeb täpselt seda, mida soovib!\nKui plaanisid emale kinkida lilli, osta uue kodumasina või teha koos temaga spaapäeva, siis mõtle uuesti — need ei pruugi ema lemmikkingitused olla. Võib-olla tahab su ema lihtsalt voodis lesida ja ajakirju lugeda, mitte terve päeva basseinis mulistada ja iluhooldustes aega veeta. Võib-olla ta ei tunne rõõmu kodumasinast, mida ta pole ise valida saanud ja mille järgi tal tegelikult vajadust polegi. Lilled teevad naistele rõõmu muidugi alati, aga kui su ema aed on lilli täis, kas siis on lõikelillede kinkimisel eriti mõtet?\nAllikas: Retail Me Not


Pärnu ihkab Jõhvis tiitlipõua lõpetada - Eesti Päevaleht\nPärnu ihkab Jõhvis tiitlipõua lõpetada\nKarikavõistluste otsustavad mängud annavad vastuse, kas Pärnu enam kui kaheksa hooaja pikkune tiitliteta periood saab otsa.\nPärnu ja Tartu on pakkunud hulgaliselt põnevaid poolfinaalduelle, loodetavasti juhtub Jõhvis sama tänagi. (Foto: Mart Sepp)\nTallinna Selver, endine Tartu Pere Leib ja praegune Bigbank Tartu ning Pärnu VK on viimastel hooaegadel ikka ja jälle olnud koduse võrkpalli kolm suurt, kellele üritab pidevalt kandadele astuda ka TTÜ.\nKevadel said kahel korral – pärast Schenkeri liiga ja koduse meistrisarja võitu – šampanjat pritsida tartlased. Enne seda oli jäme ots pikalt Selveri käes, kes oli alates 2009. aastast kõik kodused ja Schenkeri liiga tiitlid kotti pannud. Veelgi varem domineeris Eesti võrkpallis aga suvepealinna klubi, kes aastatuhande algul edukalt eurosarjaski mängis.\nAastatel 1999–2003 võideti järjest karikafinaale ning tuldi ridamisi ka Eesti meistriks. Ent 2004. aasta kodune meistrikarikas on jäänud siiani võistkonna viimaseks tiitliks. Kas sel nädalavahetusel Jõhvis toimuvad karikavõistluste otsustavad mängud lõpetavad pikale veninud tiitlipõua?


Todesfall (Fuglehaug, Randi / Hildebrandt, Christel (Übers.))\nUntertitel Ein Agnes-Tveit-Krimi\nAutor Fuglehaug, Randi / Hildebrandt, Christel (Übers.)\nAutor: Fuglehaug, Randi / Hildebrandt, Christel (Übers.)


SOL jagas tudengitele stipendiumeid\nSaaremaa Omavalitsuste Liit jagas eile stipendiume Saare maakonnast pärit edukatele üliõpilastele ja magistritele.\nRuhnu lennuõnnetuse võis põhjustada piloodi viga\nKevadel Ruhnus toimunud lennuõnnetuse uurimiskomisjon ei käsitle lennuki riket või ootamatuid ilmastikuolusid enam võimalike allakukkumise põhjustena.\nKohtus: Roolijoodik mõisteti vangi\nEile tunnistati Kuressaare kohtumajas süüdi 1974. aastal sündinud Allar ja mõisteti talle karistuseks kaheksa kuud vangistust, millele lisandub varem kohtu poolt määratud, kuid kandmata jäänud karistus kuus kuud.\nMustjalas mälestati Endla Tegovat\nEsmaspäeval toimus Mustjala rahvamajas kirjandusõhtu, millega tähistati just sel kuupäeval, 26. novembril, 85 aastat tagasi Mustjala vallas sündinud kirjaniku Endla Tegova (sünd Vainola) sünniaastapäeva.\nOoperipäevade endine korraldaja vassib arvetega\nKuressaare linnavalitsus palub Kuressaare ooperipäevade korraldajalt MTÜ-lt Operfest täiendavat selgitust linna poolt eraldatud 250 000 krooni kulutamise kohta. Operfest on linnale küll aruande esitanud, kuid seal on raha kulutamise tõestamiseks kasutatud tšekke, mis kannavad varasemat kuupäeva, kui linn üldse raha üle kandis.\nPihtlas jääb maamaks samaks\nEile koos olnud Pihtla vallavolikogu otsustas nõustuda vallavalitsuse ettepanekuga maamaksumäärasid tuleval aastal mitte tõsta.\nInfomess Teeviit ootab huvilisi (1)\nTäna avab Tallinnas neljateistkümnendat korda uksed noorte infomess Teeviit, mis jagab külastajaile laialdast informatsiooni õppimisvõimalustest ja vaba aja veetmisest kuni tööhõiveni.\nRiigikontroll: Randades käib omavoliline ehitustegevus\nRanna- ja kaldaala ehitustegevust auditeerinud Riigikontroll leiab, et ranna ja kalda loodusväärtused ning muud avalikud huvid ei ole Eestis erahuvide ega ebaseadusliku ehitamise eest piisavalt kaitstud.\nLinnavalitsuse laenuhankele laekus kaks pakkumist\nOktoobri alguses kuulutas Kuressaare linnavalitsus välja rahvusvahelise laenuhanke 45 miljoni krooni suuruse laenu võtmiseks. Pakkumiste tähtaeg lõppes eile.\nKülasema kadritajad said kangeste kiita\nLõppeb ää selle voasta novembrikuu, mida voasta kõikse süngemaks peetse. Kas sügiskuise sünguse ja pimeduse pärast või misegid muu tõttu oo rahvas sellel aal ikka aast aega mardi- ja kadrisandiks köin.\nVihm teeb toredaid asju…\nKooliteatrite aastas on kolm tipphetke: Saaremaa miniteatripäevad märtsis, vabariiklik Kooliteater aprillis ja hooaja avalöök – Betti Alverile pühendatud luulepäevad Tähetund.\nKes kardab kõrgemaid palku?\nOleks väga huvitav teada, mis tuleb erinevatel Eesti kodanikel esimesena pähe, kui mainitakse avalikku sektorit. Tundub, et taasiseseisvumise üheks olulisemaks tunnuseks on siiamaani olnud rabelemine konkurentsis iga enama krooni eest ja erasektoris on see justkui igati õigustatud.\nJuhtkiri: Teeviit näitab suunda\nSel nädalal on Saaremaa noortel põhjust pealinna tee jalge alla võtta. Toimumas on järjekordne noortele suunatud infomess Teeviit, seda juba 14. korda. Kuigi messil on muudki infot lisaks edasiõppimisvõimalustele, on peamised külastajad siiski abituriendid erinevatest Eestimaa koolidest.\nSaaremaa kaubamärgi loomiseks käib tihe mõttetöö (1)\nLääne-Saaremaa ettevõtjad ja külaliikumise edendajad murdsid teisipäeval Pilguse mõisas pead Saaremaa brändi sisu ja vormi üle.\nOrissaare vald võtab kaitse alla stalinistliku arhitektuuripärandi (2)\nArutuse all olev Orissaare aleviku ja sisemaa üldplaneering annab Orissaare aleviku keskusele miljööväärtusliku ala staatuse ning näeb ette säilitada alevikus Nõukogude Liidu aegsed esinduslikud ehitised.