Endine linnaametnik Vello Lõugas astus pistisevõtmise süüdistusega kohtu ette | Korruptsioonivaba Eesti\nLõugasega koos on kohtu ees ka juriidilise isikuna AS Signaal ja selle juhatuse liige Ats Tamm (58) ning AS K-Projekt ja selle juhatuse liige Rein Annusver (54), keda süüdistatakse linnaametnikele pistise andmises.\nSüüdistuse järgi võttis Lõugas transpordiameti liiklusteenistuse liikluskorralduse osakonna juhina 2010. aasta mais OÜ Tanner juhatuse liikmelt Peeter Salmult (52) pistist MTÜ-le Villu Spordiklubi summas 18 000 krooni ehk 1150,41 eurot vastutasuna liikluskorraldusskeemi kooskõlastamise eest.\nLisaks süüdistatakse Lõugast selles, et ta võttis 2010. aasta juulist augustini AS-i Signaal juhatuse liikmelt Ats Tammelt 125 000 krooni ehk 7992,33 eurot pistist AS-i Signaal ja Tallinna linnavalitsuse vahelise lepingu ladusa täitmise eest. Selle eest sai Lõugas väidetavalt pistisena ralliauto BMW.\nSamuti süüdistatakse Lõugast võltsitud arvete koostamises OÜ Ravelson LTV nimelt ja nende kasutamisega.\nAts Tamme ja AS-i Signaal süüdistatakse omakorda pistise andmises Vello Lõugasele ning selles, et nad andsid aastail 2007-2010 Tallinna transpordiameti liiklusteenistuse tollasele direktorile Mati Songisepale (71) lepingulise koostöö sujuva korraldamise eest pistist kokku 1 913 695,20 krooni ehk 122 359,02 eurot.\nRein Annusveri ja AS-i K-Projekt süüdistatakse Mati Songisepale 339 762 krooni ehk 21 723,91 euro pistise andmises 2008. aasta veebruarist aprillini vastutasuna AS-i K-Projekt poolt alltöövõtuna tehtud tööde heakskiitmise ja tööde jätkumise eest tulevikus.


Lennukalt Virumaal projektiga sada fotot pilvepiirilt - Uudised ja teated - Vinni Vallavalitsus\nLennukalt Virumaal projektiga sada fotot pilvepiirilt\nEV 100 projektiga oleme lõpusirgel. Valla koolides ja noortetubades läbi viidud drooninduse demopäevadel ja õpitubades nähtud ja õpitud võtted, kuidas drooni juhtida, temaga pildistada ja filmida ning pilditöötlust teha, võimaldab seda kõike praktikas rakendada.\nLõpptulemusena on trükitud ja raamitud 100 aerofotot, mis annavad pildi valla eri paikadest õhust võetuna. Pilte eksponeerimine korraldatavatel väljanäitustel. Hetkel Laekvere rahvamajas. Viimase ettevõtmisena koostasime aerofotodest pildiraamatu, et oktoobrikuu lõpuks kirjastusest trükivalminuna meie lugemislauale maanduda nagu lennukale tootele kohane. Raamat on kasutatav kingitusena silmapaistnud õppuritele, tublidele vallakodanikele, muidu kingi ära teeninud isikutele.\nProjektiga seotult saab tõdeda, et osa Vinni-Pajusti Gümnaasiumi õpilasi sidus huvitegevuse õppetööga, koostades loovtöö just Vinni valla eri paikadest drooniga pildistatu ja nähtu kohta. Oma oskusi demonstreerisid noored novembris toimunud Vinni tehnikapäeval.\nSoovime väljanäitustel inimestele äratundmisrõõmu pilvepiirilt!


Kuidas saada oma Tesla Model 3 kiiremini kätte? 1\nKui hetkel minna ja tellida omale Tesla Model 3, siis tõenäoliselt ei saa oma uut autot katsuda enne 2018. aasta lõppu. Miks see nii on ja kas selles suhtes saab midagi ette võtta?\nVideo: uus Ford Mustang ei terroriseeri enam naabreid, välja arvatud siis, kui sa tahad\nOlgugi, et uus 2018. aasta Ford Mustang saab olema 5,0-liitrise V8 mootoriga häälekas masin, siis nüüd reklaamib Ford ka «vaikset režiimi», mis vähendab sisse lülitamisel auto väljalaskesüsteemi tekitatavat müra.\nPildid: Tesla Model 3 ajastu algas reedel suure peoga\nReedel said oma võtmed kätte esimesed 30 Tesla Model 3 ostjat, kes olid kõik ettevõtte töötajad. Nüüd tuleb aga hakata täitma üle poole miljonini ulatuvat eeltellimuste nimekirja.\n«Praegust pole muud öelda» - politsei uurib juba üheksa kuud Taxify seaduslikkust\nPolitsei uurib juba kolmveerand aastat tulemuseta, kas Taxify ja Uberi juhtidel on kuni seadusemuudatuse jõustumiseni õigus lubade ja litsentsideta Eesti teedel taksoteenust pakkuda.\nGalerii: millised on Eesti kõige kuumemad elektriautod 2\nSeoses Suurbritannia ja Prantsusmaa plaaniga keelata tulevikus uute sisepõlemismootoriga sõidukite müük, selgitasime välja, palju on Eestis üldse arvel elektril töötavaid sõidukeid ja millised neist on kõige populaarsemad.\nFotod: Hasselhofi autogramm puhus KITile elu sisse Kultussarja teisik stardib Pärnus\nEeloleval nädalavahetusel tähistatakse Pärnu lennuväljal Baltimaade suurema kiirendusvõistluse Speedest juubelit ja paljude autode hulgas stardib seal Eesti oma KITT. Automaatkastiga Pontiac Trans Am GTA 5.0 v8 TPI omanik on Ken Toover, kelle käsutuses on sõiduk olnud viimased seitse aastat.\nV nagu Vaimustav. Aegumatut autoklassikat: BMW M3 1\nDodge Challengeri muskliautod võivad rikke tõttu omanike eest jalga lasta\nAutotootja Fiat Chrysler on viimasel ajal maadelnud mitmesuguste automaatkäigukasti probleemidega ning nüüd paistab häda olevat jõudnud ka Challengeri muskliautodeni, mis võivad ootamatult ise jalutama minna.\nTestsõit: linnamaastur Peugeot 5008 – «Ух, какое пежо!»\nPeugeot üllatas jälle. Prantsuse autotootja keskklassi linnamaasturid on oma hinna ja kvaliteedi suhtelt ja väga õigesti ära tabatud tarbijavajadusega haaranud õigustatult kindlad kohad müügiedetabelite tipuosas. Uus seitsmekohaline 5008 jätkab seda väärikat rada.\nPildid: vaata, milline näeb välja piiratud kogustes tehtav BMW 7. seeria erimudel\nBMW esitles oma uut, piiratud kogustes valmistatavat 7. seeria erimudelit, mis lastakse välja autotootja 40 aasta juubeli tähistamiseks. Sõidukeid valmistatakse ainult 200 eksemplari.\nDer Spiegel: Saksa autotootjad tegid diiselmootorite heitgaasipettuse osas koostööd\nSaksa autotootjad Volkswagen, Audi, Porsche, BMW ja Daimler tegid alates 1990ndatest salaja koostööd diiselmootorite heitgaaside emissiooni osas, kirjutab saksa ajakiri Der Spiegel.\nTallinna Kaubamaja hakkab lätlastele Škodasid müüma\nTallinna Kaubamaja Grupp asutas Lätis uue tütarettevõtte VERTA AUTO SIA, millest saab Škoda uute ja kasutatud autode ametlik müügi- ja teeninduskeskus, mis avatakse Riias 2019. aastal Bikernieku tänaval.\nAudi kutsub vabatahtlikult tagasi 850 000 diiselautot 2\nSaksa autotootja Volkswagen tütarfirma Audi teatas reedel 850 000 diiselauto vabatahtlikust tagasikutsumisest, et vähendada heitgaase.\nHarley’de müük läheb kehvasti\nHarley-Davidson teatas, et müüb sel aastal kultusmootorrattaid ilmselt kuus kuni kaheksa protsenti vähem, kui aasta tagasi, mis näitab et nõudlus nende järele muutub järjest väiksemaks.\nVibulaskja naeratus. Kuidas sõidab Mazda MX-5?\nMüstilised videod, kus sosinal kordus salapärane sõnapaar Jinba Ittai, ilmusid juba aasta alguses. Mis see on? Asjasse toovad selgust Mazda MX-5 ja MX-5 RF. Vihjeks niipalju, et katused alla!\nUusikaupunki autotehasest sai Soome suurim tehas 1\nSügisest Mercedes-Benz linnamaastureid GLC valmistama hakanud Soome autotootja Valmet Automotive teatas, et on palganud Uusikaupunki tehasesse 2000 uut töötajat ning on nüüd oma 4000 töötajaga suurim tehas Soomes, vahendab majandusuudiste portaal Taolussanomat.\nHonda kutsub süttiva aku tõttu tagasi üle miljoni auto 2\nHondal on USA klientidele taas üks halb uudis – ettevõte kutsub süttiva aku tõttu tagasi üle miljoni auto.\nFotod ja video: tõeline Ameerika laev valmistub autosõuks\nKaheksa aastat tagasi ostis ettevõtja Raivo Tamm endale Cadillac Eldorado. Selleks hetkeks oli 1974. aastal ilmavalgust näinud auto Soomes juba pooleldi algosadeks lammutatud ning masin meenutas pigem vanarauahunnikut. Pärast pikki otsinguid jõudis luksuskupee legendaarse Taavo-Erkki Vitsuti garaaži ja restaureerimine sai alata.\nRenault’ kaubamaja riidepuudel ripub kolm suurust linnadžiipe. Väiksemast alustades, meeldetuletuseks nimepidi nimetades: Captur, Kadjar, Koleos. S-suuruses Captur sai äsja värsked värvid ja uued nööbid.\nHea sõita, mugav, palju ruumi, nutikate juhiabimeestega, meeldejääva välimusega. Kõik see vastab tõele. Mis peitub Volkswagen Arteoni kesta all?\nKredex lõpetas Elmo elektriautode renditeenuse pakkumise\nEsmaspäevast lõpetas SA Kredex Elmo Rendi elektriautode renditeenuse pakkumise, teenuse ostnud ettevõtetega ei ole majandus- ja kommunikatsiooniministeerium (MKM) aga lõplikku lepingut sõlminud ning seega vahepealsel perioodil elektriautode renditeenust ei pakuta.\nVaata, kes sai esimese Tesla Model 3 omanikuks 6\nReedel tuli toomisest välja esimene Tesla Model 3, pannes sellega aluse uuele ajastusele elektriautode arengus.\nHongkongis kukkus Teslade müük nulli 4\nPärast seda, kui valitsus lõpetas alates 1. aprillist elektriautode soetajate maksusoodustused, ei müüdud Hongkongis enam mitte ühtegi Teslat.\nBNEF: elektriautode revolutsioon on arvatust kiirem\nNaftariigid seisavad silmitsi tõsiste majanduslike probleemidega, sest üha langevad eletriautode hinnad pööravad tõenäoliselt autotööstuse juba järgmise 20 aasta jooksul täiesti pea peale.\nVolkswagen kutsub piduririkke tõttu tagasi 766 000 autot\nVolkswagen kutsub üle maailma tagasi 766 000 autot, et viia läbi pidurisüsteemi tarkvarauuendus.\nVaata, kes on lubanud lisaks Prantsusmaale lõpetada bensiini ja diisliga sõidukite kasutamise\nPrantsusmaa teatas neljapäeval, et plaanib 2040. aastaks keelata bensiini ja diisli jõul liikuvad sõidukid. Küll aga pole nad esimesed, kes on sarnase lubadusega lagedale tulnud.\nPrantsusmaa keelab 2040. aastaks sisepõlemismootoriga sõidukid 7\nPrantsusmaa uus keskkonaminister Nicolas Hulot teatas, et aastaks 2040 keelatakse Prantsusmaal ära kõik bensiini ja diisli jõul liikuvad sõidukid.\nPeugot sai Euroopa Komisjonilt nõusoleku Opeli ostmiseks\nEuroopa Komisjon kiitis kolmapäeval heaks autofirma Peugeot plaani osta autotooja Opel. Komisjon otsustas, et tehing ei kahjusta olulistel turgudel konkurentsi.\nVolvo hakkab 2019. aastast ainult elektriautosid tootma 1\nVolvo Auto Grupp teatas kolmapäeval, et kõik uued mudelid, mis väljastatakse alates 2019. aastast saavad olema elektri- või hübriidmudelid.\nAustraalia isesõitvad autod on hädas kängurudega\nVolvo avastas hiljuti Austraalias, et kängurude hüppamine ajab isesõitvate autode algoritmid segadusse.


Vabadus ja meri - LoomingLooming\nVabadus ja meri\nHommikul paistis vahelduseks päike, aga nüüd, keskpäeval, on taevas jälle hall. Sellest hoolimata sõidame õhtul Pärnusse, et homme võidu Ruhnu poole purjetada. Aitab kodus kolletamisest, meri ootab! Lugesin täna lehest, et reisikihk pidi olema geneetiline — seda põhjustavat geen DRD4-7R, mida seostatakse üleliigse dopamiiniga kehas ning inimese kalduvusega võtta rohkem riske, avastada uusi paiku, katsetada võõraid toite, ideid, uusi suhteid ja isegi narkootikume. Olen lapsest saadik tahtnud kahte asja: näha võõraid maid ja maitsta huvitavaid toite. Kas langevarjuhüpped, mägimatkad ja purjetamine näitavad kalduvust rohkem riskida, ei oska ma öelda. Päris tavalised need tegevused ju pole. Nii et asi on geenides! Ehk sundis üleliigne dopamiin ka mu vanaisa parema elu otsinguil esialgu Krimmi, seejärel Kaukaasiasse? Nii see on, kui arvame, et võtame midagi ette omast vabast tahtest, ent tuleb välja, et tahet suunab kehakeemia ja seda kujundab geneetiline eripära. Siis ei jäägi viimaks usku, lootust ja armastust, kõigest geenide diktatuur.\nOlen söönud õunu vanaisa istutatud puust. Nüüd seda pole, nagu pole vist enam talukohtagi, sest Sotši taliolümpiamängud ei jätnud Eesti Aiakese külast ja selle ümbrusest kuigi palju alles. Aga ma olen seal käinud, kui olin kümnene, olen kuulanud isa seletusi, kus üks või teine hoone asus. Olen joonud vett sorist, millest jõi kunagi kogu vanaisa pere. Olen käinud neidsamu radu siis ja paaril korral hiljemgi. Räägiti, et vanaisa oli küla kõige kõvem karukütt. Teda olen ainult pildi peal näinud, nagu ka kõige vanemat onu. Mõlemad lasti 1938. aastal Krasnodaris maha. Onupoeg Tolik oli samuti suur jahimees. Temaga käisin kunagi mägimesilas. Lootsin käia veel mitmel pool, aga ta suri enne, kui uuesti sinna kanti jõudsin. Tema pojad viisid minu ja mu poja oma isa ehitatud mägionni. Oli 1991. aasta augusti lõpp, esimesed riigid tunnustasid de jure taasiseseisvunud Eestit. Kas tõesti oli see kakskümmend viis aastat tagasi! Tuleb meelde Valdo Pandi saade „Täna kakskümmend viis aastat tagasi” ja see, kui kaugest ajast tundus tookord olevat jutt. Nüüd ma mõistan, arvan mõistvat, mida tundsid seda vaadates sõja üle elanud inimesed. See oli nende meelest nagu eile. Samamoodi eile tundub minule augustiputš ja sellele järgnenu.\nMeeleolu on oluline. Sellest sõltub väga palju. Ruhnu regatile startides olin häälestunud purjetama priskemas kagutuules, mida kõik prognoosid lubasid. Algus oligi ennustustele üsna vastav ja saime oma väikese fokaga päris hästi edasi, kiirust oli keskmiselt viis-kuus sõlme. Ent Sorgu lähedal, kus tuul pidi veelgi tugevnema, hakkas see hoopis mängima, nõrgenes ja keeras vastu. Nüüd me jäime maha, teised kadusid juba oma suurte eespurjede vedamisel krüssates kaugusesse. Pressisime teosammul edasi ja olime poole viie paiku alles Sorgu lõunapoi juures. Tuju hakkas langema, sest arvutused näitasid, et jõuame Ruhnu kõige varem südaööks. Meeleolu on oluline. Olin rehkendanud kõige rohkem kümne tunni, mitte öise purjetamisega. Ühele meie hulgast oli see esimene pikem merereis väikese purjejahiga, tema oli juba näost kahvatu. Tegin ettepaneku regatt pooleli jätta ja Kihnu poole tüürida. Oleksime paari tunni pärast sadamas. See plaan ei meeldinud teistele, sest nemad olid igati Ruhnu purjetamise lainel. Just siis, kui prognoosid näitasid tuule vaibumist, hakkas see hoopis tugevnema ning pöördus taas soodsamaks. Jätkasime üldsuse soovil sõitu ja saime viisteist miili päris hea hooga edasi. Päike hakkas loojuma, tuul raugema. Nüüd oli meil pardal ka merehaige, kelle olemine läks järjest viletsamaks. Viimaks, kui saareni oli jäänud veel viisteist miili, tuul juba üsna nõrk ja jälle vastu, otsustasin mootori käima panna. Jõudsime Ringsu sadamasse koos viimaste purjetajatega kella kahe paiku öösel. Tuju oli vilets, väsimus suur. Jahisadama ala oli tihedalt võistlejate aluseid täis, pidime leppima suuremate laevade sillaga eespool, kus laine päris korralikult loksutas ja adru haises. Sadamakõrtsi poolt kostis valju muusikat, seal lasti kella neljani populaarseid merelaule. Aga me olime kohal! Kõik need, kes tahtsid RuhnuRahu festivalile jõuda reisilaevaga „Runö”, ootasid ikka veel mandril, sest laev ei saanud sellise lainega muulide vahelt sadamasse.\nKuigi mulle meeldib metsi mööda hulkuda, ei pea ma ennast metsameheks. Pigem tulevad head mõtted pähe inimkäte kujundatud keskkonnas. Isegi mägedes matkates vajan mõtete ergutamiseks külasid ja põlde. Metsa asemel mõjub mulle ehk rohkem meri, kuna veetsin suure osa lapsepõlvest ja noorusest mere lähedal, sageli lausa rannal. Seepärast ongi nii, et mere avarus ilma rannikukülade ja kutsuvate sadamateta ei ole minu meelest nii suur väärtus nagu koos nendega. Kui vanaema veel elas, kogus ta lapselapsed punti ja viis Hiiumaale, pärast tema surma võttis isa meid suvistel koolivaheaegadel kaasa paikadesse, kus ta kalurikolhoosidele sadamaid või jõgede suudmetesse muule käis ehitamas. Nii veetsime ühe suve Kaberneemes, teise Neemes, kolmanda Ruhnu saarel. Põhjaranniku kalurikülad on jätnud minusse tugeva jälje. Päevade kaupa ronisime mööda väikseid traalereid ja kakuame, ootasime koos külapoistega kalureid merelt, mängisime sadamas, võrgukuurides, rannas, isegi saepurukihi alla peidetud jäävarude juures. Otsisime veepiirilt aardeid, mida meri mõnikord kaldale uhtus — välismaa pudeleid, värvilisi pakendeid. Viimastel kooliaastatel töötasin suviti koos isaga Keila jõesuhu ja Piritale muule ehitades ning Pirita jahisadama kaisid remontides.\nLaulva liivaga Limo rand Ruhnus on mu lemmik lapsepõlvest peale, muidugi näis siis liivariba puhtam ja laiem, meri avaram ja sügavaks läks ka nagu juba kalda ääres. Ent nüüdki on siin hea ujuda. Ruhnu saabumise päeval oli vesi kargevõitu, päike parajalt soe. Pärast ujumist jalutasime läbi lõhnava männimetsa majaka juurde ja ronisime pikka keerdtreppi mööda üles. Vesi siin ja vesi seal, vinesse mähkunud silmapiir ja selle kohal pilvekuhjade read. Kura rand ei paistnud, ei saanudki sellise ilmaga nähtav olla. Taasiseseisvumise kahekümne viies aastapäev. Hommik tuulevaikne ja väga soe, peale lõunat hakkas saare kohale pilvi koguma ja tegi ka natuke tuult. „Runö” jõudis viimaks, pärast mitmepäevast vahet, Ringsu sadamasse, see oli kella kahe paiku, just siis, kui me majaka tipust silmadega saare suurust mõõtsime. Liise talu pood oli erandkorras keskpäeval lahti, külm õlu oli väga kosutav. Korsi talu pika maja räästa alla pandi üles uut fotonäitust. Saarel käib vilgas kultuurielu, eelmine näitus sai seal rippuda umbes kuu.\nÕhtuks tugevnes kagutuul sedavõrd, et meie vaene „Lisa” kargas kai ääres „nagu vasik köides”, vendrid krudisesid, otsad kriuksusid klüüsis ja ähvardasid katkeda. Vedasin ümber kai käsipuuposti veel ühe jämedama otsa ja panin muusika mängima, et ebameeldivaid kriginaid ja põntse veidi summutada. Öö oli rahutu, laev kiikus ja kõikus vahetpidamata ning kella viie ajal tõusin üles, et vendreid kohendada ja kaiotsi pingutada. Ahtris oli üks peenike ots tõepoolest katkenud, kuid teine, amortisaatoriga varustatud jämedam köis, pidas hästi vastu. Magamisest ei saanud enam asja, kõndisin sadamas ringi, sõin kõrtsi lähedal metsikult kasvavatelt puudelt ploome. Taevas oli pilves, kuid idakaares oli täpselt nii lai selge riba, et sinna mahtus tõusev päike. Kui kogu meeskond oli ärganud, otsustasime võimalikult kiiresti keha kinnitada ja merele minna, mitte oodata stardieelset kaptenite koosolekut. Kaotada polnud meil nagunii midagi. Tuult tuli veel juurde, puhangud ulatusid juba üheksa meetrini sekundis. Ometi ei saanud me võistlejatest palju varem sadamast minema, olime vaid üks esimesi muulide vahelt väljuvaid aluseid. Starti ikkagi ei läinud, tõmbasime purjed üles (groot rehvitud) ja keerasime vööri kodu poole. Sõit edenes hea hooga, vahepeal vilksatasid ka sellised kiirusenäidud nagu üheksa sõlme. Siiski jõudsid suuremad jahid meile mõne aja pärast järele. Ilm läks järjest mõnusamaks, laine rahulikumaks, pilvede vahelt piilus päike. Sorgu lõunapoi lähedal oli hoog juba alla viie sõlme vajunud ja tuli suurpuri täies mõõdus üles tõmmata. Teekonna viimane kolmandik oli nii mõnus purjetamine, nagu seda sel hooajal pole veel ette tulnud. Paras külgtuul lubas hoida kiirust viie-kuue sõlme juures, päike paistis, leebe laine ei takistanud liikumist.\nKui koju jõuan, loen jälle natuke André Gide’i „Maiseid toite”. Naatanaeli õpetatakse ihaldama. Mahlane elu, erootilised puuviljad ja valguse värelus. Tänapäeva tarvis veidi liiga ülev stiil, bukoolilisus, anonüümsus ja ähmasus. Isegi purjus peaga ei suudaks ma maailma nii uduselt kujutada. Aga Naatanael meeldib mulle erinevalt kõigist loosse põimitud antiikse nimega karjastest. Tema ei räägi. Naatanael on isikupäratu kuulaja või lugeja, kes peab vastu võtma kõik autori sosinad ja retsitatiivid. Ja me ei saa teada, kuidas need talle mõjuvad. Naatanael on otsekui must auk, mis neelab kõik maised ihad ja palangud. Me teame, et ta on, aga kas temas kavalust leidub või mitte, seda pole võimalik järeldada.\nKui peaksin midagi ütlema inimesele, kes kõhkleb, kas proovida purjetamist või mitte, siis mis see oleks? Kuidas võtta kokku oma napid kogemused ja tahtmised? Eks olnud minulgi algul kahtlusi ja ebakindlust. Kui poleks olnud varasematest aegadest meelde jäänud hetki, poleks ma ehk purjekat ostma hakanud. Sain aastaid elatud nii, et ei tundnud mingit igatsust mere järele. Enamik neist jääb nõukogude aega, mil merele oli antud mitte ühendav, vaid lahutav roll. Lennart Meri pani oma Kamtšatka-reisikirja uuele väljaandele pealkirjaks „Lähenevad rannad”. Aga ta ei mõelnud Läänemere randasid, mis pigem kaugenesid üksteisest. Minul on merega samamoodi läinud kui kaugete maade ja mägedega — lapsena loetud reisikirjade varal tekkinud kujutlused tuletasid ennast mõnikord meelde, kuid tundusid olevat pigem tee unenägude ilma kui aken reaalsusesse. Kui müürid langesid ja piirid avanesid, hakkas maailm pikkamisi avarduma, ent esialgu ei võimaldanud rahapuudus mingeid reise. Heal juhul sai ametiasjus üle lahe käia. Mäletan ikka veel pikki istumisi Helsingi Pohjoisrannas, vanade purjelaevade vaatamist ja unistamist sellest, kuidas saaks mingi ime läbi mõnega neist merele minna. Oma laevast polnud siis veel mõtet mõelda. Aga meri läks lahti ja ühel hetkel jõudis teadvusesse tõsiasi, et juba saab seilata pea terve Läänemere ulatuses ilma lubade ja viisadeta. Nüüd olengi seda teinud. Olen purjetanud Tallinnast Helsingisse ja tagasi, olen ostnud Naantalist purjeka ja sõitnud sellega Eestisse, olen uue laevaga seilanud Rootsist Södertälje külje alt Gotlandi kaudu kodusadamasse ja kordagi pole vaja olnud dokumenti näidata. Meri on jälle hakanud ühendama selle kallastel elavaid rahvaid. Nüüd seisab mul meeles, et oleme kogu aeg olnud mererahvas, et eesti mehed ja hiljem ka naised on ikka merd sõitnud. Sõideti ka okupatsiooni tingimustes, kuid siis pidi see olema elukutse, mõned erandid välja arvata. Olid jahtklubide ja ettevõtete avamerepurjekad, aga nendega said seilata vähesed. Purjetamine oli eelkõige sport, oma lõbuks sadamast sadamasse hulkuda polnud võimalik. Kuigi ma arvan, et aastas paaril-kolmel võistlusel osalemine tuleb kasuks, olen seda meelt, et põhiline peab olema just vaba meresõit. Tahaksin näha aega, mil kogu Eesti rannikul võib leida mõnusaid jahisadamaid, mil Turu saarestikus, Ahvenamaal ja Stockholmi lähistel seilab palju sinimustvalge lipuga jahte, mil isiklik purjekas mitte regattidel käimiseks, vaid matkamiseks on iseenesestmõistetav. Vaadakem Skandinaavia poole ja mõelgem sellele, et seal on merekõlblik purjekas olnud juba pikemat aega pea igaühele vabalt kättesaadav. Nendele, kes ei suuda osta kallist vabrikutoodangut, on mõeldud välja muid lahendusi, näiteks võib jahi algusest lõpuni ise valmis ehitada või soetada poolfabrikaadi ja siseviimistluse oma kätega lõpuni viia.\nÜtleksin kõhklejale, et purjetamisega alustada pole kunagi hilja. Kui endale alust osta ei saa või ei taha, on alati võimalik leida koht mõnes meeskonnas. Algul kas või selleks, et purjede all sõitmist proovida. Seejärel juba õppimiseks. Purjetamine on ja jääb kõige loomulikumaks ja kõige loodussõbralikumaks vee peal liikumise viisiks, kui eesmärgiks on pikemate vahemaade läbimine.\nLapsena võisin pikki tunde istuda Pirita muulil ja vaadata merele minevaid või sealt tulevaid purjekaid. Tundsin mitmeid võistlejaid purjenumbri järgi. Tollastest sportlikest kiiljahtidest meeldis mulle kõige rohkem „Draakon”, svertpaatidest „Lendav Hollandlane”. Teadsin kõiki meil kasutusel olnud võistluspaatide tüüpe, nende embleeme ja laias laastus ka omadusi. Käisin imetlemas jahtklubide uhkeid avamerepurjekaid, ronisin paar korda salaja tekile ja piilusin keilutist alla kajutisse. Küll paistsid need laevad uhked! Kuid teistest üle olid „Vanemuine” ja „Eha”. Kui sellisega merele saaks! Paraku ei saanud, isegi väikese „Kadetiga”, millega jõe peal tiirutasime, ei tohtinud muuliotsa lähedalegi minna. Kui ükskord seda ikkagi tegime, kamandas piirivalvur meid kohe tagasi. Merele pääsesid algajad vaid võistlema ja ehk ka suuremate võistluste eel trenni tegema. Friedebert Tuglas kirjutas vanglas proosaluuletuse „Meri”. Maa, kus möödus mu lapsepõlv, oli samuti omamoodi vangla ja minagi igatsesin merd ääretut, vabaduse ülimat sümbolit. Mäletan, kuidas ma mõni aasta hiljem „Kalevi” jahisadamas vestlesin esimest korda välismaalasega, kelleks oli tormivarju tulnud kaatri soomlasest kapten. Kaatri peal seisis muidugi püssimees, aga meeskond lubati siiski maale. Oskasin tollal tänu Soome telekanalite vaatamisele üsna hästi soome keelt, aga erutuse tõttu läksid sõnad suus segi. Jutu sisu pole enam meeles, arvatavasti ei olnudki selles midagi erilist.\nÜhel sumedal augustiõhtul tuli maarahvas randa\nmehed kandsid lõkkepuid ja naistel olid lapsed käekõrval\nmeri oli tüüne ja õõtsus vaevumärgatavalt\nkivide paljad pealaed mustasid kuuvalgel\nadru lõhnas surma ja sügise järele\nmerelinnud tukkusid veepiiri lähedal\nja nende taga turritasid liivast välja oksad\nvõi juured kuid mõned arvasid neis ära tundvat\nammu ümberkukkunud puuslike käsivarsi\naga sellest ei räägitud sest juba tegid mehed\nlõkked liivale ja tule ümber polnud kombeks lobiseda\nainult vilepillipuhujad tohtisid\noma mänguriistad välja võtta ning kuulda lasta\nesivanematelt saadud tulelaulu kahehäälset viisi\nmille saatel sädemed taeva poole keerlesid\nkuni tähed hakkasid neile vastu varisema\nsiis alustasid kõik ümber lõkete aeglast tantsu\nega märganud kuidas tuul juba sasis lõikeheina\nkuidas sahisesid valjemini liivale helkjad lained\nkuidas linnud keerasid nokad sisemaa poole\nja neeme tipus õhetama löönud silmapiiri tagant\nkerkis mitmeid musti kandilisi purjesid\nent nad tantsisid isegi siis kui laevaninad\nkäskluste saatel kaldale tõmmati\nja esimesed liivale hüpanud mehed\npõlvili langesid et maale suud anda\naga siis kui lõkete äärde kanti laevadelt\nkirjuid kangaid kaugetel maadel sepistatud relvi\nkarikaid ja vaate tumepunase veiniga\njätsid nad tantsu ja jäid kartlikult ootama\nmis juhtub edasi ent võõrad naeratasid\njagasid naistele pärlikeesid ja meestele veini\nvarsti jõid kõik isegi lapsed rüüpasid\ntummiselt lõhnavat vürtsikat jooki\nnemad uinusid kõigepealt seejärel vajusid\nliivale üksteise järel naised ja mehed\nhommikul äratas magajad lindude kisa\nmere poolt puhuv jahe tuul ja lainete müha\nnõutul ilmel vaadati lõkkeasemeid lagedal rannal\nmille ümber oli küll rohkesti paljaste jalgade jälgi\nkuid mitte ühtki meenutust öistest rikkustest\nalles seejärel mindi uurima kaldale jäetud\nkolme täiesti merekõlblikku laeva\nKuidas ma seletan sulle, Menalcas, mis on meri? See värvi muutev veteväli, mida ehk oled oma karjamaadelt märganud, on tõepoolest meri, kuid selleks, et tema kohta midagi öelda, ei piisa eemalt vaatamisest. Võid käia ilusatel päevadel ta voogudes suplemas, võid tormise ilmaga ta kaldal kõndides hingata vabade tuulte soolakat lõhna, võid isegi sõita ta turjal suurte laevadega, ent ikka pole sul tema kohta õigeid sõnu, seda võin kinnitada. Olen ujuma õppinud Mustas meres, õõtsunud laevaga Ohhoota ja Jaapani mere lainetel ning mõõtnud Vahemere sinavaid vesi, aga ikka pole mul nendest palju rääkida. Sest ma ei ole nendega lähemalt kokku puutunud. Olen lapsena veetnud päevi ja kuid koduse Läänemere kaldail, roninud väikestel puust kalalaevadel, turninud muulide kividel, jah, hiljem isegi neid kive paika ladunud, aga mul pole temast teadmist kõigest hoolimata. Sest maismaal saab tekkida vaid maaroti tunnetus, mis ei erine palju kitsekarjase omast. Ükskõik kui kaua sa vee ääres istud ja laineid jälgid, jääb meri su silmis pelgalt ilupildiks, mille taustal on tore piknikku pidada või mille vees ennast kuumal suvepäeval jahutada. Ja kui tulevad sügistormid, võid minna randa ja ronida muulile või sadamasillale, et pildistada õhku paiskuvaid veepiiskade pilvi. Aga sa ei saa teada, mis tunne on sellise ilmaga merel olla. Mitte sõita sadamast teise suure raudlaevaga, mille lained kergelt õõtsuma panevad, vaid liikuda voogude vahel alusega, millest need kõrgemad on. Sest alles siis, kui heiskad purjed ja võtad kätte roolipinni, hakkab meri sinuga tõeliselt kõnelema. See, mis tal öelda on, ei pruugi kõigile meeldida. „Oled könn, oled tühine inimputukas, kes klammerdub kümne küünega oma laastu külge.” Kuid sul ei jää muud üle. Pead oskama loovida lainetel nii, et need takistaksid su sõitu võimalikult vähe. Klammerduda pole tarvis, küll aga olla ettevaatlik. Meri ei salli liiga uljaid päid ega ülearust rabelemist. Ses mõttes on ta samasugune kui kõrged mäed. Mõlemad õpetavad mitte kiirustama, mõlemad arendavad kannatamise ja vaatlemise võimet. Vaata, kaheksakümne viieseks saanud Rein Maran ütles: „Kui tuled külla, pead kohanema nende kommete ja harjumustega, kellele sa külla tuled. Pead olema viisakas. Meie tavalises metsas või lagedal pead sa kõigepealt omaks võtma selle käitumise, mis on omane kõigele elavale. Looduses näiteks ju keegi ei rutta. Kellelgi pole kiiret, kõigil on aega küll.” (Rein Maran, „Mida aeglasemalt kulged, seda avaram ilm”. „Teatritasku”.) Ta pidas silmas küll metsas liikumist, kuid mere kohta võib öelda sedasama.\nAjast ei peaks ma karjasele rääkima. Tema elu kulgeb rahulikus tempos, kiirustamata. Ja see annab lootust arvata, et ta mõistab mind. Päevade kaupa istuda ja oma karja jälgida. Või istuda ja jälgida laineid, mis ju mingil kombel sarnanevad karjaga. Alles siis, kui vahetad tüüri autorooli vastu, saad aru, kui erinev on aja kulg merel. Tänapäeva närvilised rütmid on äkki kohal ja püüavad võimust võtta. Ära lase, mõtle tagasi lainetel liigutud ajale, püüa meelde tuletada nende rahu. Sest isegi tormise ilmaga on merel rahu, kuigi see võib hirmu tõttu taganeda su hingest.\nAga sulle, mägede poeg Pasang, ütlen ma, et meri ja mäed on sarnased seepärast, et mõjutavad inimese religioossust. Kõrgele kurule tõustes jätame sinna palvelippe ohvriks mäevaimudele. Jah, me teame, et Guru Rinpotše alistas nad kõik ja muutis seadmuse teenriteks, ometi usume, et meie saatus mägedes sõltub mingil määral nende heatahtlikkusest. Riputame palvelipud üles ja loeme palvet ki ki so so lha gyal lo või hüüame lihtsalt lha gyal lo — võit jääb jumalatele. Nii on ikka tehtud ja tehakse edaspidigi. Ja nagu merel, pole ka mägedes olles kombeks ilma üle nuriseda. Vilistada võib ainult orus ja vilja tuulamise ajal, muidu pole tuule kutsumine soovitav. Merelgi ei tohi vilistada, seda ei soovitata teha isegi siis, kui on tuulevaikus, sest jõud, mis niimoodi äratatakse, võivad osutuda liiga vägevateks. Merele minnes ohverdame Vanale ja palume, et ta kaitseks laeva ja meeskonda ning annaks soodsaid tuuli. Nagu mäevaimud, nii pärineb ka Vana väga kaugetest aegadest. Ja kuigi Jeesus oskas väidetavasti vee peal kõndida, puuduvad legendid, mis räägiksid sellest, kuidas ta heitis alla veega seotud jumalused. Nii mägedes kui merel tunneme oma väiksust ja rasketes oludes meenuvad palvesõnad isegi neile, kes enne ei teadnudki, et oskavad palvetada.\nHommikul linna sõites tuli jälle meelde 1991. aasta augusti lõpp Eesti Aiakese lähedal mägionnis, kus kuulasime õhtuti petrooleumilambi valgel taskuraadiost „Ameerika Hääle” eestikeelseid saateid, mida seal kandis ei segatud. Rõõm oli jälgida, kuidas riigid tunnustasid üksteise järel Eesti iseseisvust. Hommikul onnist välja minnes vaatasime uhkusega pilvede vahelt paistvaid mäenõlvu ja mõtlesime, et oleme varsti tõepoolest vabad. Siis ei tundunud imelik olla sellisel saatust muutval ajal kodust kaugel. Mind ümbritsesid ju mäed ja metsad, mille keskel oli sündinud ja kasvanud isa. Ma ei osanud siis uneski näha, et ta peab mõne aasta pärast hakkama Eesti kodakondsust taotlema. Ma ei osanud soovida ennast kuhugi mujale, näiteks mere äärde vabu tuuli nuusutama. Ei osanud mõelda ees ootavatest muutustest ja avanevatest piiridest. Ei tahtnud kaugetele maadele. Mul oli tagasihoidlik soov tõusta lähipäevil Aibga nõlvu mööda metsadest kõrgemale, ehk isegi mõnele kurule või tippu välja. Ahmida endasse avaraid vaateid, kuulata kauguste kohinat. Öösiti pidasid hiired onnis pidu, jooksid isegi üle magamisasemete. Ükskord ärkasin selle peale, et kellegi vurrud imeõrnalt mu põske kõditasid. See ongi vabaduse puudutus, vaevu tajutav ja arglik, jõudsin mõelda enne uuesti uinumist.


Video: vaata, mida lõbusat räägivad teatrielust kapten Granti lapsed! - Tallinn - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nVideo: vaata, mida lõbusat räägivad teatrielust kapten Granti lapsed!\nJules Verne’i samanimelise teose põhjal sündivat lavastust etendatakse Lennusadama kail ja jäälõhkuja Suur Tõll pardal. Suur Tõll, kes sel aastal tähistab 100. sünnipäeva, kehastub romantilises seikluslavastuses aerulaevaks Duncan, mille pardal seilavad tegelased mööda maailma meresid, et leida üles kadunud kapten Grant.\nPeaosalistest lastele lisaks kehastavad laste heategijatest abielupaari, leedi ja lord Glenarvani Lee Trei ja Anti Kobin. Teistes osades on Mihkel Tikerpalu, Riho Rosberg, Andres Roosileht, Mart Müürisepp jt NUKU trupi näitlejad ning Viljandi Kultuuriakadeemia teatrikunstitudengid. Kokku peavad üle 30 näitleja ära täitma üle 150 rolli, lavastuses teeb kaasa ka elus hobune, samuti on meeleolukaid pürotehnilisi stseene.\nPõneva loo toob lavale lavastaja Vahur Keller, vaheldusrikkad lavapildid kujundab kunstnik Jaanus Laagriküll ning kaugete maade omapära rõhutava originaalmuusika loob helilooja Liina Kullerkupp. 19. sajandi romantilisest stiilist inspireeritud kostüümid disainib Britt Urbla Keller, liikumise ja tantsud seab Renate Valme ning võitlusstseenid lavastab Indrek Sammul. Lavastuse eelarve peaks teatrijuht Joonas Tartu sõnul jääma 60-70 000 euro piiresse.\nLavastust mängitakse 9.–31. augustini Tallinnas, tegemist on koguperelavastusega, mille pilet maksab kõigile ühtviisi 20 eurot. Tegemist on ka Nukuteatri Verne’i-triloogia teise osaga: suuresti sama lavastusmeeskonna loodud lavastust «20 000 ljööd vee all» etendati mullu samuti Lennusadamas. Tulevikus on oodata ka kolmanda osa, «Saladusliku saare» lavalejõudmist.


Ostekake skogsbær, blokk – Nøtterø Bakeri & Konditori AS\nHjem / Kaker / Ostekaker / Ostekake skogsbær, blokk\nKlassisk ostekake med smak av skogsbær\nKlokkeslett for henting (Dato/sted; velges senere i bestillingen) *\nVelg et alternativ.. kl. 9- 11 kl. 12 – 14 kl. 14 – stengetid\nOstekake skogsbær, blokk antall\nVarenummer: 696 Kategorier: Kaker, Ostekaker, Porsjonskaker\nInneholder: kremost (sukker, MAGER KVARK PULVER, dekstrose, MELKEFETTPULVER, gelatin av svin, mod. stivelse, fortykn. middel (johannesbrødkjernemel), surhetsreg. middel (sitronsyre), naturlig aroma, skummet MELKEPULVER), FLØTE, skogsbær (sukker, skogsbærpulver (tørket blåbær, jordbær, tyttebær, bjørnebær, bringebær), glykose, maltodekstrin, rødbetfarge (E162), dekstrose, gelatin av storfe, mod. stivelse, aroma (SOYA)), kjeksbrudd (HAVREGRYN, veg. olje og herdet veg. fett, HVETEMEL, SAMMALT HVETE, sukker, demerarasukker, sirup, hevemiddel (E500), salt), smør (FLØTE, koksalt, MELKESYREKULTUR, vitamin D), gelé (vann, sukker, glykosesirup, geléringsmiddel (pectin (E440), syrereg. middel (E330), antioksidant (E223)), rød farge (vann, citric acid, sodium benzoate)


SUPER !! VOLVO 343 1977 a. müügitutvustus !!! (162854146) - Osta.ee\nTARBEKLAASI HARULDASE VÄRVIGA LILLEVAAS ŽABOO. KÕRGE.\nRull Salmo feeder 6\nLEGO kaldklotsid. Originaal. 176tk\nClothing and shoes (97821)\nWomen's clothing (41170)\nGirls' clothing (10483)\nNIKE, Poiste spordipüksid , S(170), kasutatud\nCars, bikes, tractors and other machinery (924)\nElectronics and radio engineering (291)\nShips, boats, planes (99)\nSõiduautod, A. Palu, K. Aleksius, 1977.a.\nSõiduautod. A. Palu, K. Aleksius / 1977\nAutode elektriseadmed. Kalju Aleksius 1977a. 276lk\n1977 AUTODE ELEKTRISEADMED , ALEKSIUS , 0\nItem ID: 162854146\nItem ID: 162854146 Item condition: used\nMon 20.09.2021 20:36:28\nMon 18.10.2021 20:36:28\nVäga heas seisukorras Volvo 343 müügitutvustus u 36 leheküljel ,ingliskeeles ja A4 formaadis . Mitte väga tihti pakkumises olev brozüür . Muu info piltidel . Enne pakkumise tegemist veendu kindlas ostusoovis , hilisemaid pretensioone ei rahulda !!\nSUPER!! VOLVO F10 / F12 veoautod !!


(4) 21. mai 2013 10:55\n(6) 20. mai 2013 16:38\nPilves ilm. Sajab vihma, on äikeseoht. Puhub lõunakaare tuul 3-8, põhjarannikul ida- ja kirdetuul 5-10, puhanguti 13 m/s, äikese ajal on tugevamaid puhanguid. Sooja on 9..15°C. PÄEVAL:\nMuutlik pilvisus. Mitmel pool sajab hoovihma, on äikeseoht. Õhtul alates Edela-Eestist sajuvõimalus väheneb. Puhub muutliku suunaga tuul 2-7, põhjarannikul ida- ja kirdetuul 5-11 m/s, äikese ajal on tugevamaid puhanguid. Sooja on 13..19, rannikul kohati 10°C. Vaata 4 päeva prognoosi »\n(24) KUULA: inBoiler avaldas uuelt plaadilt singli "Armuke" EESTI TOP 10: maailmaparandaja Traffic rühib aina üles "Suur Gatsby": soundtrack on kohati võimsam kui film ise (1)\nKülastaja restoranis:"Kulla peremees, teie kotletid on väga väikesed, palun seda mitte pahaks panna.""Taevas, tule appi! Kuidas võiksin mina seda pahaks panna!" imestab peremees.


Voimalus kauplemise diagrammi analuus, Multi TimeFrame Analysis - Mida see endast kujutab?\nVoimalus kauplemise diagrammi analuus, Otsegraafika põhijooned\nTeine variant on see, et Forexi kaupleja ei soorita veidike aega lühikesi tehinguid ja ootab kuni põgus langusperiood lõpeb ning kui kolm ajaraami taas ühilduvad, siis kaupleb trendi järgi pikaajaliselt soovitud tasemel. Miks seda elamiseks nimetatakse? Pärast seda saate juba analüüsida krüptoraha parimad robotid turul. Alustuseks tutvustagem teid üksikasjalikumalt kolme varem mainitud postulaadiga: Lugu on sarnane. Peaaegu kõikjal peate hoiuse täiendama miinimumsummaks, et nõustaja hakkas teie heaks töötama. Võime julgelt öelda, et see tööriist on optsioonide valdkonnas väga levinud ja seda kasutavad praktikas sageli paljud kauplejad!\nSee haarab hästi trendi liikumist, demonstreerib selgelt trendi ülemist ja alumist punkti, mille juures on hea turule siseneda vastupidises suunas varasid ostes. Skolastiline ostsillaator. Diagrammi värvilise ala kohal ja all asuvad jooned annavad võimaluse ennustada edasine areng trend. Suundumuse ümberpööramine on väga tõenäoline, kui sinised ja punased jooned ristuvad diagrammi alaosas või ülaservas.\nBollingeri ansamblid. Kaks rida liiguvad paralleelselt, nende maksimaalse lähenemise korral on võimalik turu suuna muutmine. MAE libisev keskmine eksponentsiaal. Kolme joone liikumist üksteise suhtes jälgitakse korraga, teatud kombinatsioonidega saab kaupleja teha järeldusi oma edasise tegevuse kohta. Mängijal on vabadus kasutada ühte või mitut indikaatorit.\nPeamine on see, et ta oleks saadud infost teadlik, oskaks seda "lugeda", teha õigeid järeldusi ja riskida mõistlikes piirides.\nProgrammi täiendavad funktsioonid Lisaks peamistele näidatud turu-uuringute tööriistadele pakuvad arendajad spekulantidele veel mitmeid lisavõimalusi, mis aitavad neil vara arengust aru saada. Ekraani vasakul küljel on vertikaalne paneel, mis sisaldab graafiliste tööriistade nuppe punktid, jooned, nooled, ristid, nurgad, geomeetrilised kujundid.\nNende abiga panevad spetsialistid oma märkused liikuvale diagrammile, mis aitab analüüsida praegust teavet, tõmmata trendijooni ja salvestada hetki, mis vajavad täiendavat tähelepanu.\nSelleks, et ekraanil kuvatava pildi tajumine ei muutuks keerulisemaks, on algajatele soovitatav neid tööriistu üldse mitte kasutada. Soovitav on hakata neid kasutama alles pärast veebitabelite enesekindlat omandamist. Maakleriakna panuse tegemiseks ja praeguse graafiku üheaegseks jälgimiseks võite jagada monitori ekraani kaheks osaks. Seda saate teha käsitsi, kuid Windows7 programm aitab ekraani võrdselt jagada, kui brauser on avatud, vajutades Win - parem vasak nooleklahvide kombinatsiooni.\nKui vajutate ülemise paneeli skaala kujutisega nuppu, saate samaaegselt jälgida kahe või enama vara, näiteks kahe ettevõtte erinevate valuutapaaride või aktsiate noteeringuid ja võrrelda nende dünaamikat. Reaalajas analüüsivate reaalajas edetabelite kasutamisel on algajal kauplejal oluline mitte ennast ülekoormata suure hulga andmetega, vaid võtta arvesse assistendi signaale, kuid mitte teostada mõtlematult. Kui kasutate lisaks tehnilisele analüüsile nii olulist fundamentaalanalüüsi elementi nagu majanduskalender, võite binaarsete optsioonidega kauplemise valdkonnas saavutada tõsist edu.\nÜks peamisi tööriistu, millega kaupleja saab töötada finantsturgudel on elav ajakava. Lõppude lõpuks saate selle abil jälgida mitte ainult konkreetse alusvara noteeringuid, vaid teha ka tulevaste hinnakõikumiste kohta teatud eeldusi. Kuid lihtsuse tagamiseks läksid binaarsed optsioonimaaklerid ilmselt liiga kaugele, andes kauplejatele oma kauplemisplatvormidel äärmiselt väheinformatiivseid graafikuid.\nSpetsialistid Botid binaarse kaubanduse jaoks. Robot binaarsete valikute jaoks Kõik inimesed unistavad passiivse sissetuleku saamist, tehes midagi. Kuigi ettevõtja elukutse lubab palju raha ja täielikku rahalist sõltumatust, vaid on vaja minna sellisele tulemusele pikka aega.\nMida jääb sel juhul teha? Kas loobuda kauplemisest? Suure riski võtmine Forexis? Muidugi mitte, sest pakume probleemile teistsugust lahendust. Tööl saate kasutada nn "binaarsete valikute jaoks reaalajas diagrammi". Meie veebisaidil tehtud ekraanipilt näitab, mis reaalajas reaalajas graafik tegelikult on.\nSee töötab veebis, see tähendab, et hinnapakkumisi uuendatakse pidevalt. Samuti sisaldab see diagramm kõige populaarsemaid tehnilisi näitajaid, mida saate oma kauplemisel kasutada.\nKui seadistate reaalajas diagrammi õigesti, saate signaale reaalajas tasuta vastu võtta. Peaks siiski meeles pidama. Binaarse valikuvõimaluste diagrammi kasutamine Esimene ja kõige olulisem asi, mida tahaksin märkida, on see, et graafikut saab kogu ekraani täitmiseks venitada. Selleks topeltklõpsake graafikul endal hiire vasakut nuppu. See on väga mugav neile, kellele meeldib suuremahuline töö. Pärast seda peate rippmenüüst valima soovitud vara ja sellel klõpsama.\nDiagrammi analüüsimiseks peab teil olema võimalik ajavahemike vahel vahetada. Lühiajaliseks kauplemiseks sobivad ajavahemikud 1 minut kuni 1 tund. Keskmise tähtajaga - 1 tund kuni üks päev ja pikaajaline - üks päev kuni üks kuu.\nKuidas vahetada meie reaalajas binaarsete optsioonide graafikus ajakava? Seda on väga lihtne teha - lihtsalt viige kursor alusvaraga aknast paremale, kus vaikimisi näete pealdist "M1".\nRippmenüüst saate valida kauplejale sobiva ajakava. Graafiku ülaosas oleva hammasratta abil näidatavas menüüs saab teha erinevaid seadistusi. Kuid kõige huvitavam on näitajad. Neid kirjeldatakse ka selles veebipõhises binaarsete valikuvõimaluste tabelis.\nSaate valida indikaatorid seadetest paremal. Meie veebisaidi "elusate" binaarsete optsioonide tabeli komplekt sisaldab nii suundumuse kui ka võnkumise näitajaid, mida enamik kauplejaid kasutab täna finantsturgudel kauplemisel.\nMe töötame binaarse optsioonide diagrammiga veebis Kui kaupleja on välja mõelnud, kuidas meie veebisaidil binaarsete valikute reaalajas diagrammi kasutada, saate jätkata sellega otse töötamist. Paljud küsivad, kuidas sellega töötada? Lõppude lõpuks asub platvorm maakleri veebisaidil. Kuid siin pole midagi rasket. Maaklerite veebisaidil töötades peate lihtsalt meie veebisaidi avama.\nEnne tehingu tegemist analüüsivad kauplejad tavaliselt diagrammi olukorda. Soovitame otsida võimalust konkreetse optsiooni edukaks Voimalus kauplemise diagrammi analuus "live" graafikust. Toome näite, kuidas saate graafikut oma töös kasutada. Nagu ülaltoodud näitest näha, on kõik äärmiselt lihtne. Selle otseprogrammiga töötamise meetodi eelised on vaieldamatud: oskus kasutada mis tahes tehnilise analüüsi meetodit lihtsus ja suur kiirus töö intuitiivne liides veebigraafika binaarsed valikud Vaatame kõige populaarsemaid binaarsete valikuvõimaluste graafikuid: Joondiagramm Tulpdiagramm Küünaldiagramm Nüüd selgitame iga diagrammi vara liikumise analüüsimiseks ja prognoosimiseks eraldi ning 5 minutit binaarseid voimalusi, mida peate nende kohta teadma.\nBinaarvalikute lineaarne diagramm Lihtne joondiagramm näeb välja nagu joon ühest sulgemishinnast järgmise sulgemishinnani. Kui tõmbame punkti nende kahe punkti vahele, näeme valuutapaari hinna liikumise üldist suundumust teatud aja jooksul. Optsioonide tabel või pigem vara hind näitab hinda igas ajaühikus. Trendi vara hinna Voimalus kauplemise diagrammi analuus määramiseks on mugav kasutada sellist diagrammi.\nAlates binaarsete optsioonide näitajatest saate alates keskmistest liikuvatest diagrammidest koostada optsioonidega kauplemise strateegiaid.\nSee näitab avatud ja suletud positsioone, samuti teatud aja jooksul kõrgemate ja madalamate hindade positsioone. Vertikaalse riba alumine osa näitab madalaimat hinda, mis oli kauplemisel teatud aja jooksul, ja diagrammi ülemine osa näitab kõrgeimat hinda, mis maksti. Riba ise näitab valuutapaari hinna kauplemisvahemikku tervikuna. Baarist vasakul asuv horisontaalne sirgjoon näitab avamishinda paremalt kuni sulgemishinnani.\nVeerg tähistab lihtsalt kindlat aja segmenti, näiteks päev, nädal, tund. Kui näete, et peamiseks kasutatakse sõna "veerg", tõlkige kohe enda jaoks - ajavahemik. Binaarseid valikuid tulpdiagramme nimetatakse ka OHLC-diagrammideks, kuna need näitavad konkreetse valuuta avatud, kõrgemat, madalamat ja Voimalus kauplemise diagrammi analuus. Siin on näide ribadega graafikust: Avatud: väike horisontaalne joon vasakul näitab avatud hinda Ülal: vertikaalse joone ülaosa määratleb aja jooksul kõrgeima hinna Allpool: vertikaalse joone põhi määratleb madalaima hinna antud ajavahemikus Sule: Parempoolne väike horisontaalne joon on sulgemishind Binaarvalikute küünlajalgade diagramm Küünlajalgade graafikud pakuvad sama hinnainfot nagu tulpdiagrammid, kuid elegantsemas graafilises vormingus.\nKüünlajalad näitavad vertikaalse joonega vahemikku suurest madalamani. Küünlajalgatabelites näitavad keskel asuvad suured keha jaoks mõeldud plokid aga vahemikku avatud ja suletud hinna vahel.\nTraditsiooniliselt, kui plokk on keskel, täidetud või värviline, on sulgemishind kõrgem kui avamishind. Järgmises näites on täitevärv must. Täidetud plokis on ploki ülaosa avatud hind, ploki põhi on lähedal. Kui sulgemishind on kõrgem kui avamishind, siis on sees olev plokk valge, täitmata või ühtne.\nMeile ei meeldi näiteks traditsioonilised mustad ja valged küünlad.\nNad lihtsalt ei näe nii ilusad välja. Ja kuna me veedame palju aega tühikäigul küünlaid, graafikuid vaadates, on meil lihtsam vaadata neid graafikuid, mis on maalitud erinevates värvides.\nVärviteler on palju parem kui mustvalge, miks mitte värvida küünlajalad erinevates värvides? Vahetasime just valge rohelise ja must punase vastu. See tähendab, et kui sulgemishind on kõrgem kui avamishind, siis on küünlajalg roheline.\nKui sulgemishind on alghinnast madalam, on küünlajalg punane. Meie edasistes õppetundides näete, kuidas saate kasutada punaseid ja rohelisi küünlaid, kuidas need annavad teile võimaluse palju kiiremini graafikuid lugeda, näiteks näha langustrendi või tõusutrendi, võimalikke pöördepunkte.\nTänaseks Voimalus kauplemise diagrammi analuus lihtsalt meeles, et optsioonitabelites kasutame must-valgete küünalde asemel lihtsalt Voimalus kauplemise diagrammi analuus ja punaseid küünlaid ning edaspidi kasutame neid.\nKüünlaid on lihtne kasutada!


Miks kõik õpite eesti keelt? - UniLang\nMiks kõik õpite eesti keelt?\nPostby Murk » 2014-07-15, 15:12\nRe: Miks kõik õpite eesti keelt?\nPostby Thon » 2014-07-19, 7:48\nSest mind huvitavad keeled. Ja mul on mõned eestlased sõbrad, kes armastavad seda, kui ma räägin nende keelt. See on nagu porgand ja kepp (sa tead mida mõtlen).\nLisaks, ma leidsin, et eesti keele grammatika on kaunis lihtne, võrreldes teiste keeltega. Grammatilised sood (nt nagu saksa keeles) on tõeline peavalu.\nMiks sina õpid eesti keelt, Murk? Ja kas sul on kolmas keel või neljas keel jne? On kindlasti väga kummaline leida kedagi, kelle emakeel on inglise keel ja kes oskab ainult eesti keel teise keelena.\nPostby Murk » 2014-07-20, 0:43\nThon wrote: Miks sina õpid eesti keelt, Murk?\nma olen eesti kodanik\nPostby Murk » 2014-07-20, 0:45\nThon wrote: Sest mind huvitavad keeled. Ja mul on mõned eestlased sõbrad, kes armastavad seda, kui ma räägin nende keelt. See on nagu porgand ja kepp (sa tead mida mõtlen).\nmitu aastad sa õpid?\nPostby ainurakne » 2014-07-20, 7:29\nKui noorelt sa muidu USA-sse elama läksid, kui tohib küsida?\nMurk wrote: ma olen eesti kodanik\nMa näen, et sinu allkirjas seisab "Dual citizen". Minu teada on eesti seaduste järgi topeltkodakondsus keelatud. Samas muidugi karistada selle eest ei saa ning kui see on su sünnijärgne kodakondsus, siis ei saa keegi seda ka vägisi ära võtta.\nPostby Murk » 2014-07-20, 18:13\nainurakne wrote: Kui noorelt sa muidu USA-sse elama läksid, kui tohib küsida?\nvabandust, ma ei saa aru\nI will write in english because my estonian is very limited\nI am legally a citizen by birth of both countries, so I am both\nPostby ainurakne » 2014-07-20, 20:02\nI was saying that according to my knowledge dual citizenship is forbidden by Estonian laws. Although if you are an Estonian citizen by birth, then you can't be forcefully stripped of your citizensip.\nI was also asking how young were you when you went to the USA, but that question seems to be answered already -- you seem to have been born there.\nPostby Lumilintu » 2014-08-02, 20:51\nKas nad vahepeal ei rääkinud seaduse muutmisest?\nMingi aasta tagasi vist meedias jälgisin, et inimesed on lõpuks tähele pannud, et Eesti seaduses on imelik vastuolu. Ühelt poolt kinnitab põhiseadus, et kelleltki ei tohi võtta sünniga omandatud kodakondsust, teiselt poolt kahe kodakondsusega lapselt oodatakse, et ta hiljemalt 21-aastaselt ühe riigi kasuks otsustab ja teise riigi kodakondsusest loobub.\nMul endal on ka topeltkodakondsus ja ma ei ole seda ka kunagi varjanud. Hetkel julgen veel loota, et seadus muudetakse veel enne kui olen selle kohaselt sunnitud loobuma ühest kodakondsusest (ehk siis enne minu 21. sünnipäeva). Kuid ma olen üsna kindel, et ka siis kui seadust ei muudeta, ei loobu ma kummastki kodakondsusest. Mitte ainult selle pärast, et ma ei tahaks. Ma ei oskaks ka.\nMul on sünnist saadik nii Eesti kui ka Saksa kodakondsus. Olen küll saksakeelsena Saksamaal üles kasvanud, kuid läbi aastate on Eesti minu jaoks muutunud aina tähtsamaks. Kuni selleni välja, et ma kolisin Eestisse, mis on nüüdseks saanud minu elu keskpunktiks. Ja väidaksin, et olen ka eesti keele enam-vähem selgeks saanud. Kui oleksin nüüd sunnitud loobuma Eesti kodakondsusest, tunneksin, et kõik see oli asjata. Pealegi ma ei usu, et ükski eestlane tahaks olla välismaalane omas riigis.\nTeiselt poolt Saksa kodakondsusest loobumine oleks (veidi drastiliselt öeldud) nagu loobumine oma viimasest sidemest endise kodumaaga.\nÜhe kodakondsusega inimene, kellel on mõlemad vanemad samast riigist pärit, kes ise on sündinud ja üles kasvanud selles riigis ning räägib selle riigi keelt emakeelena, võib küll väita, et ei ole vaja mingit topeltkodakondsust. Paraku ei ole elu alati nii lihtne.\n(Vabandust, ei saanud seda teemat kommenteerimata jätta. )\nPostby ainurakne » 2014-08-03, 14:00\nTegin väikese guugeldamise ning selgus, et nad siiamaani vaidlevad selle üle.\nMulle tundub sellel teemal olevat kaks üsna erinevat tahku: naturalisatsiooni teel omandatavad kodakondsused ning sünnijärgsed kodakondsused.\nMinu meelest ei ole kuidagi põhjendatud, miks peaks naturalisatsiooni teel saama omandada rohkem kui ühte kodakondsust. Kui otsustatakse ikka oma elu kuhugi mujale kolida ja uue asukohariigi kodakondsus hankida, siis tulebki eelmisest loobuda. Muidu käidki riigist riiki ning korjad endale kodakondsuseid, sest et kui juba kahte lubada, siis miks mitte kolme; kui kolme, siis miks mitte nelja, jne...\nIseasi muidugi, kuidas toimida siinjuures sünnijärgsete kodakondsustega. Need oleks vast tõesti mõistlik jätta sellisel juhul puutumata ning tõsta need sokkidena vahetatavate naturalisatsiooni teel saadud kodakondsuste kõrval eraldi rühma.\nHoopis teine asi on vanematelt päritud kodakondsused -- neist ei tohiks tõesti kedagi loobuma sundida. Samas jällegi, mis saab siis, kui need mitme sünnijärgse kodakondsusega isikud ise vanemateks saavad? Ja nõnda edasi. Mõne põlvkonna möödudes on lapsel juba terve müriaad sünnijärgseid kodakondsuseid. Siis ei ole jälle erinevatel kodakondsustel mingit mõtet.\nVõib-olla on üldse kodakondsus tänapäeval juba vananenud nähtus ning selle peaks lahutama väiksemateks osadeks olenevalt sellest, kus inimene elab (kohakondsus), milline on tema emotsionaalne side mingi paigaga (emokondsus ) või mis iganes. Sest et tavaline kodakondsus on ju ikkagi õiguslik seos inimese ja riigi vahel koos sellega kaasnevate õiguste ja kohustustega. Seega näiteks ei ole minu meelest loomulik, kui inimene saab samaaegselt terve hulga riikide poliitikas otseselt osaleda või lausa terveid riike juhtida (ei ole isegi vahet, kas ühekorraga või kordamööda).\nPostby tekopaa » 2015-01-31, 18:43\nKui kusitakse miks ma hakasin seda õppima? Niin tundsin ju ammu midagi imeliku Eestimaat kohta? Lapsepõlvest mäletan vana Eesti NSV filmi mis tuli telekast ja imestasin seda keelt kui ei taipanud mida k* see võiks olla. Eesti keelt kutsus mind ja ma võtsin selle kutse vastu\nPostby hashi » 2015-02-01, 0:42\nMa ei tea, miks püüan õppida eesti keelt välja arvatud, et mulle meeldib see.


Euroopa Liit võib algata Apple'i vastu uurimise Spotify süüdistuste pärast | Digigeenius\nEuroopa Liit võib algata Apple’i vastu uurimise Spotify süüdistuste pärast\nEuroopa Komisjon plaanib avada uurimise Apple’i ebaeetilise äripraktikaga seoses, mis põhinevad Spotify süüdistusel. Viimane väidab, et Apple kasutab sihilikult oma App Store’i selleks, et konkurentsi alla suruda, kuna Apple tahab oma Apple Music teenust edendada.\nSpotify tegevdirektor Daniel Ek on öelnud, et Apple võtab ebaausalt 30% lõivu rakenduste siseste maksete eest ning piirab oma rivaalide turundust ja reklaamimist. Paljud teised arendajad on samal arvamusel, kuid kardavad üles astuda Apple’i vastu, lisab Ek.\nApple vastas Spotify süüdistele, öeldes et Apple kohtleb kõiki kolmanda osapoole arendajaid ning nende rakendusi võrdselt. See, kas Euroopa Liit avab uurimise või mitte, ei ole kindel, kuid Euroopa Liit on varemgi USA suurettevõtteid trahvinud.\nNäiteks selle aasta märtsis tegi Euroopa Liit Google’ile 1,49 miljardi euro suuruse trahvi konkurentsiõiguste rikkumise tõttu ning ka Facebook on sattunud jälgimise alla. Vaata lähemalt siit.\nMärksõnad: Apple, apple music, spotify


Admirali Hambaravi / Implantoloogiakeskus - Hambaraviasutused ja -spetsialistid - Hambaarst.ee\nHambaarst.ee › Hambaraviasutused ja -spetsialistid › Admirali Hambaravi / Implantoloogiakeskus\nInjoy OÜ, Vanalinna HR (0)\nAadress: Ahtri 6A (A-korpus, II korrus)\nTelefon: (+372) 6 264 240\nLisainfo Admirali Hambaravi avas hiljuti uksed Tallinnas Admirali Majas, uues büroohoones Tallinna kesklinnas, sadama vahetus läheduses. Oma kabineti ühe tugevama küljena tahame esile tõsta Eestis veel uudset implantoloogiat, ent pakume parimal tasemel ka kõiki teisi hambaraviteenuseid – esteetiline hambaravi, hammaste valgendamine, ravi proteesidega, ambulatoorne suukirurgia, igemehaiguste ravi jne. Ootame Teid Admirali Hambaravis juba täna. Tere tulemast!


Mis on hea hariduse valem? Tänapäeval ei piisa enam pelgalt koolipingis istumisest - Forte\nMis on hea hariduse valem? Tänapäeval ei piisa enam pelgalt koolipingis istumisest\nSaatejuht Sabina Sägi (vasakult), Vivita juht Mari-Liis Lind ja Tagasi Kooli juht Teibi Torm.\nKaasaegne kooliharidus pakub õpilasele palju enamat, kui pelgalt raamatu uurimine ja üks õpetaja klassi ees loengut pidamas. Erasmuse taskuhäälingus teeme sel korral juttu inimestega, kes tegutsevad selle nimel, et iga Eesti laps saaks koolist teadmiste kõrval kaasa ka võimalikult palju oskusi ja kogemusi. Saatejuhi Sabina Sägi vestluskaaslased on põhikoolilaste loovuskiirendi Vivita juht Mari-Liis Lind ja algatuse Tagasi Kooli juht Teibi Torm.\nVivita aitab lastel ja noortel oma ägedaid ideid ellu viia, õpetades neid probleeme lahendama, riist- ja tarkvara arendama ning kõige üldisemas mõttes ise midagi leiutama ning looma. Stuudiod on nagu hiiglaslikud tööriistakuurid, kus lisaks moodsatele asjadele nagu laserlõikurid ja 3D-printerid, on ka näiteks õmblusmasinad ja tööriistad.\nTagasi Kooli koostööplatvorm muudab õppimise põnevamaks ja innustab õpilasi tegema õppekäike ja minema töövarjuks. Meeskond aitab eelkõige õpetajatel koolitunde köitvamaks muuta ja aitab korraldamisega kaasa. „Et kui üks majandusõpetaja ta tahab noortele rääkida turundusplaani tegemisest, siis on tal hästi lihtne leida meie kaudupraktik, kes tuleks kohe kiirelt ja jagaks oma kogemust,“ selgitas Teibi Torm.\nTagasi Kooli platvormi ei maksa segamini ajada Noored Kooli programmiga – need on kaks täiesti erinevat algatust. Noored Kooli saadab inimesed kooli õpetajateks, aga Tagasi Kooli puhul saavad kõik inimesed, kes soovivad õpilasi arendada, anda külalistunde või võtta endale töövarje.\nKogu küla õpetab\n„Olen alati olnud seda meelt, et haridust ei saa pakkuda ainult kool, vaid see on kogukonna mure ja rõõm,“ rääkis Mari-Liis Lind. „Tööandjatele on ju ka oluline, et kasvaks peale uus põlvkond töötajaid. Eriti suur töö jõupuudus on IT-sektoris, kus mina olen.“\nVivita missioon on, et noored ei peaks gümnaasiumi lõpus mõtlema, mis neist nüüd saab, vaid et neil oleks juba olemas aimdus sellest, millised on nende võimalused ja mille vastu neil huvi on. „Lapsele ühte või kahte huviringi valides sa ju tegelikult piirad tema võimalusi. Robootikaringis käijale on võib-olla keeruline sinna kõrvale õmblus- või puutööhuvi tekitada. Aga meie püüame just nii, et lapsed saaksid iga kord katsetada võimalikult suurt hulka erinevaid tööriistu,“ rääkis Lind.\nVivitas viiakse lapsed kokku erinevate praktikutega – leiutajad, ettevõtjad ja muude elualade esindajad. „See on natuke sarnane sellele, mida teeb Tagasi Kooli, aga meil mentordavad praktikud lapsi üks ühele,“ selgitas Lind. „Me tahame, et lapsed saaksid teadmise, kui palju on erinevaid võimalusi ja eriala valik ülikoolis ei määra tulevikku igaveseks.“\nIga laps on oodatud, tasu ei ole\nTeibi Torm näitlikustas, et tema 8-aastane tütar on samuti Vivita liige ja õmbles nädala jooksul kümme patja. „Seal leiad sa selle, mis sind köidab ja millesse sa süvened ja teedki 10 patja nädala jooksul, sest sulle lihtsalt meeldib,“ rääkis Torm.\nVivita tegutseb maailmas seitsmes riigis ja igal pool on lastele töötubades käimine tasuta. „Meie selge lähtekoht on, et tegutseme tasuta ja raha teenime mujalt. Nutikaid ja loovaid noori on igas sotsiaalses grupis ja me ei tahaks, et meie teenusest saaks luksus, mida ainult mõned pered saavad võimaldada,“ ütles Lind.\n„Tagasi kooli puhul on täpselt samamoodi. Tahame, et need erinevad ideed, praktikud, kogemused, väärtused jõuaksid kõigi õpilasteni Eestis, et ei oleks seda piirangut, et üks klass saab tellida ja kaasata, teine mitte. Meie teenime samuti mujalt, suur osa tuleb ka projektidest või annetustest,“ selgitas Torm.\nMis on siis hea hariduse valem? „Haridusmaastik on juba praegu väga erinev. On selliseid koole, mis on väga struktureeritud, aga ka teisi, kus on väga palju muudetud, näiteks avatud kool, kus üks päev on eesti keeles ja järgmine vene keeles, samuti tehakse grupitöid ja projekte,“ rääkis Teibi Torm.\n„Samuti on lapsevanemaks olemine praegu suur väljakutse – milliseid valikuid oma lapse tuleviku jaoks langetada, kui teid on nii palju.“ Ta tõdes, et tegelikult polegi universaalset valemit, mis sobiks igale noorele ja lapsele. „Tuleb katsetada ja anda lapsele võimalikult palju võimalusi avastamiseks.“\nErasmuse taskuhääilingu seekordsest osast saad veel teada, miks kiidab Mari-Liis Lind Jõhvi kooli, kuidas saavad lapsed võitu hirmust läbikukkumise ees, mil moel saavad täiskasvanud ise Tagasi Kooli ja Vivita algatustest osa võtta, kes on laste seas populaarseim esineja ja palju muud.


0LatinBabe livejasmin InDianaJonesTestArthurSkinnny livejasmin NaughtyBIGCOCK4uMalenaHoney livejasmin secretboy4uMilkWithHoney livejasmin MASTERofALLDirtyJon livejasmin MilkWithHoneyLaceyTanner livejasmin Shairaa1\nNaughtyBIGCOCK4u livejasmin ElyRoseJackLatinStrong livejasmin MASTERofALLNaughtyBIGCOCK4u livejasmin JasonDashGingerbirdy livejasmin Pablo2KendraLorenySherman livejasmin ElyRoseNaughtyBIGCOCK4u livejasmin MASTERofALL\n1CoolBaby1 . saraseline. NaughtyBIGCOCK4u. GuendaNick.\nSoulmateVividiamondprincessErikaShow1SoulmateVivi .DreamLidia4UhottierosieChantelleMilesLorenySherman .DreamLidia4Usecretboy4uTangleDyaAmir69 .SexyHotTitsXSoulmateViviscerazadAntoniaBeeck .alejavargasdiamondprincessSexyHotTitsXJANEXXXXX .ChantelleMilesSexyHotTitsXArthurSkinnnyscerazad .ALISHAkissvSalamNiceSAMMARAH1419loiita .AmberVenisonYourLovelyMissSexyHotTitsXHotWaleria .BIGTITSDIANERoxannaluvanityboy18DreamLidia4U .JasonDashPablo2KendraHelenaJumaMalenaHoney .HotWaleriaSweetEsterCarolaynXMilkWithHoney .\nsecretboy4u VideoTangleDya VideoAmberCollyns VideoStevenCharther1 VideoAlicia4Cumm VideoMichaelMMC Video\nalejavargas VideoMilkWithHoney Videogwen20 VideoGingerbirdy VideoErikaShow1 VideoSexyHotTitsX Video\nRoxannaluYOURoseMaryAmir69Amir69 .MilkWithHoneyKinkyWandagwen20LovelySophie2 .Jade97Jade97rochella21YourLovelyMiss .ALISHAkissvsaraselinerochella21scerazad .AlicehMiraSweet69SweetChocolatexFrolicCAT .diamondprincessGingerbirdy0LatinBabeCaramby .zubmizzlaveRoxannaluAmberVenisonGuendaNick .SexyHotTitsXLittleAngelG2Pablo2KendraYourLovelyMiss .a0GlennAstroGingerbirdyLaceyTannerzubmizzlave .ArthurSkinnnyLovelyCeeCeeSweetEsterCurvyRita .ryoudownCarambyPablo2KendraAndyandSamantha .


100 aastat esimese laotõstuki valmistamisest – Seilecs\n100 aastat esimese laotõstuki valmistamisest\nFoto: Clark “Duat” 1921.a. (clark.com)\nEnne 20. sajandi algust tehti põhiosa transpordi- , teisaldus- ja tõstetöödest tootmises ja ladudes inimjõul. Inimtööd kergendasid osaliselt hobused seal, kus neid oli võimalik kasutada ning mitmesugused kärud ja vankrid. Sedamööda, kuidas arenes tootmine, laopidamine ja kaubandus , kasvasid ladudes ja tootmises kiiresti ka teisaldus- ja tõstetööde mahud. Üha enam hakati tundma vajadust jõuallikaga tõste- ja teisaldusmasinate järele.\nAastatel 1916–1917 konstrueerisid ja valmistasid USA ettevõtte Clark Equipment Ltd insenerid masina, millega oli võimalik transportida tehasesiseselt liiva ja töötlemata metallvalu. Tegemist oli omalaadse platvormvankriga, millele tuli koorem laadida peale käsitsi või muid tõsteseadmeid kasutades. Ollakse arvamusel, et just see teisaldusmasin on tööstuses kasutatavate tõstukite eelkäija.\nClarki tõstukitel kasutati bensiinimootoreid ja tõstukid olid kolmerattalised, millest ainult üks oli vedav. Tõstuki roolisüsteem oli ebatäiuslik, tõstuki pöörderaadius suur ja tõstukil puudusid pidurid, mistõttu oli tõstukiga töötamine ebamugav ja ohtlik. Vaatamata sellele hindasid tehase külastajad Clarki masinaid kõrgelt ja neile hakati esitama tellimusi. 1921.aastal töötati Clarki tehase inseneride poolt välja tõstukite seeria „Trucklift“. Tõstukite mudeliseeria erinevate mudelite tõstejõud varieerus kahest kuni viie tonnini. Tegemist oli esimese tehases valmistatud tõstukiga, mis omas tõsteplatvormi ja mida juhiti tõstukil seistes. Kaks aastat hiljem lisati tõstukile tõstemast, mis võimaldas hakata virnastama laste soovitud kõrgusele.\n1921. aastal valmis tehases kolmerattaline bensiinimootoriga tõstuk „ Duat“, mis oli varustatud ballastiga. Nimetatud tõstukist on saanud hilisemate kahveltõstukite eelkäija.1928. aastal täiustati tõstukit oluliselt. Reduktorite ja trosside asemel võeti kasutusele tõstmise hüdraulikasüsteem, vedavateks muudeti kaks esimest ratast ja mehaaniliselt juhitavateks kaks tagumist. Tõstemasina rattad olid kaetud tugeva kulumiskindla kummiseguga. Uus masin sai nimeks „Tructractor“. Aasta hiljem varustati tõstuki mast kallutusmehhanismiga ja tõstuki nimeks sai „Tructier“.\nVeidi hiljem arendati välja vastukaaltõstuki mudel „Tructier- B“, mis varustati kahe mastisektsiooniga teleskooptõstemehhanismiga. Samuti võeti esmakordselt kasutusele tõstukid populaarseks teinud Clarki jõuülekandemehhanismiga.\nTeise Maailmasõja alguseks oli saanud Clark’i ettevõttest tõstukite tootmises turuliider. 1942. a tuli tehase konveierliinilt esimene elektritõstuk. Nähes Clarki tõstukite suurt menu, alustasid USA-s tõstukite tootmist ka mitmed teised ettevõtted.\nHüdraulikasüsteemidega tõstukite tootmine sai alguse 1930. aastate keskel. Esimesed tööstuslikult toodetud tõstukid olid vastukaaltõstukid. Tõstuki oluliseks puuduseks oli selle pikkus, mis nõudis laos laia riiulivahekoridori kasutamist ja muutis hoiustamise väheefektiivseks. See oli ka põhjus, miks hakati edaspidi välja arendama ja tootma selliseid tõstukeid, mis suudaksid töötada ka kitsamates ruumitingimustes ja tõsta kaupu võimalikult kõrgele.\nEuroopa riikides kasutati enne Teist Maailmasõda peamiselt USA-s valmistatud tõstukeid. Euroopa tehastes toodeti tõstukeid USA ettevõtete litsentside alusel. Samal ajal tehti mitmes ettevõttes jõupingutusi töötamaks välja oma tõstukimudel ja alustamaks selle tootmist.\nTeadaolevalt valmistati esimene Euroopas välja töötatud tõstuk Suurbritannia ettevõttes Yale. Tõstuki seeriatootmisega alustati samas tehases 1923. aastal.\nTeine Maailmasõda andis võimsa tõuke tõstukite arendamiseks ja tootmiseks USA-s. Tõstukeid vajati eelkõige Euroopa sõjatandrile saadetavate, tohutute majandusabi ja sõjavarustuse saadetiste laadimiseks Ameerika Ühendriikide raudteesõlmedes ja sadamates. Suure tõstejõuga tõstukid osutusid asendamatuteks USA idaranniku sadamates, kus oli vaja lastida mõne ööpäeva jooksul Inglismaale suunduvaid laevakaravane. Kui sõjaeelsel perioodil toodeti firmas Clark kalendrikuus keskmiselt 50–75 tõstukit, siis Teise Maailmasõja ajal väljus sama tehase konveieriliinidelt kuu jooksul keskmiselt 2000 tõstemasinat.\nKuigi laotõstukeid hakati tootma seeriaviisiliselt 1930. aastatest ja koos tõstukitega võeti kasutusele ka erinevad kauba teisaldamise alused, sai tõstukite ulatuslik tootmine ja kaubaaluste kasutamine alguse alles pärast Teist Maailmasõda. Tänu tõstukitele oli võimalik hakata ehitama senisest kõrgemaid ladusid. Laotõstukid olid suutelised tõstma alustele paigutatud kaupu 5–6 m kõrgusele, mistõttu võeti 6–7 m kõrgustes laohoonetes kasutusele 3–4 korruselised laoriiulid. Ladudes vähenes raske käsitsitöö osatähtsus kümneid kordi. Teise Maailmasõja järel alustasid USA ettevõtted tõstukite laiaulatuslikku eksporti Euroopasse kus algas tõeline tõstukite buum.\nSaksamaa majanduse taastamine toimus üllatavalt kiiresti. Suur osa USA majandusliku ja finantsabi paketist kulutati Euroopas tõstukite tootmise taasalustamiseks. Esimene tõstukite tehas Euroopas alustas tööd 1952. aastal Saksamaal. Kõige edukamalt suutsid kasutada neid strateegilisi eeliseid Saksa ettevõtted Jungheinrich, Still, Linde ja Steinbock. Kolm esimest kuuluvad praegu Euroopa suurimate tõstukitootjate hulka, Steinbock võeti hiljem üle Jungheinrich’i poolt.\nLühendatult clarkmheu.com materjalide põhjal


Juhtmeta Tööorgani Nägin Adapter Electric Drill Modifitseeritud Elektriline Nägin Käsi Tööriist Puit, Metall-Lõikur Nägin Manus Adapter Hea pakkumine - Tööriistad \_ www.erns.ee\nJuhtmeta Tööorgani Nägin Adapter Electric Drill Modifitseeritud Elektriline Nägin Käsi Tööriist Puit, Metall-Lõikur Nägin Manus Adapter\nMärksõnad: bandsaw, bandsaw mill, rauasaag puit, uks metallist lõikur, 4x6 cm, bandsaw saeveski, base drill bits, airsoftgun, tööriistad, elektrilised tööriistad, electr nägin.\n1. Erinevad materjalid saab lõigata: puidu lõikamine, terasest toru lõikamine, plasti lõikamine jne.\n2. Terasest saetera chuck, saeketas on võimalik kiiresti asendada rotatsiooni ilma lahtivõtmine.\n3. Kui kruvi läbimõõt electric drill connecting rod on 5mm-13mm.\n4. Mugav hoida, lihtne kasutada, paremini töötavad kogemus.\nTäpsustus: Materjal ABS+metall Värv Sinine/Oranž Kruvi läbimõõt electric drill connecting rod 5-13mm Electric drill connecting rod läbimõõt 8mm Lõikamine läbimõõt 0-120mm\nKomplekti kuulub: 1 x Tööorgani drill attachment 1 x 150mm Kinnitusseadmete nägin puidutöötlemine saetera 1 x 135mm Kinnitusseadmete nägin, metallitööd saetera 1 x 100mm Tööorgani saetera\nNägi Tüüp: Bänd Nägi\nNANWEI Tööorgani Nägin Juhtmeta Tööorgani Nägin Sabre Saw\nToote parameetrid mudel 42VF raske koorem stiil 18V tööstus-style 12V tugevdamine stiil Mootor Pikendamine ja suurendamine puhas vask mootor Pikendamine ja suurendamine puhas vask mootor Puhas vask mootor aku 5 sõlme 1500mha aku 4 sõlme 1500mha aku 3 sõlme 1500mha aku Vastupidavust Umbes\nHILDA Tööorgani Nägin elektritööriistade Tööorgani Nägin, Metalli Lõikamine Puidu Lõikamise Tööriist Electric Drill Attachment Koos Labad\nSUPER MARKI NÄDAL PROMOKOOD -60 руб. при заказе от 500 -100 руб. при заказе от 1000 -200 руб. при заказк от 2000 -300 руб. при заказе от 3750 -600 руб. при заказе от 7500 -900 руб. при заказе от 11250 -1200 руб. при заказе от 15000 Märkus:Palun kasutage elektrilist tööriista\n24V Kaasaskantavad Elektrilised Pügamine Nägin Laetav Väike Elektrilised Saed Puidutöötlemine Mini Electric Nägin Aed Metsaraie 2x Liitium-Batte\nNimi:24V 2000mAh Mini Kaasaskantav Elektriline kettsaag Mudel:G67220 Toote Kirjeldus Materjal: Kõik vasest mootor Värv:Punane Pinge:24V 2000mAh Kett: 4/1 kett Juhend suurus: 4 tolli Aku eluiga aega: 1.5 tundi Tüüp:2 patareid/1 akud Omadused: ●Anti-splash plaat, et vältida puidu kiibid pritsiva ●Pikk\nElektriline ketassaag, Lõikamise Saag, Traadita Pihuarvutite Võimu Tööriist, 18V Makita Tüüpi Universaalne Liitium Aku, Lõikamise Sügavus 45mm\nKirjeldused Tüüp: Elektriline Ketassaag Mudel:HD-125DYJ Värv: Punane Koormuseta Kiirus: 0-11000r/min Lõikesügavuse:45mm Saetera Läbimõõt:125mm Sisemise Augu Läbimõõt:20 mm Masina Suurus:25cm x 22.5 cm x 16.5 cm Kaal:2.3 kg (Ei sisalda Akut) Aku Maht:3.0 Ah/4.5 Ah Aku Pinge:18V Sawnable Materjal:Puit/Kivi/Metall Speed control režiim: Astmevaba Kiiruse Muutu Ühilduv Aku Tüüp: Eest\n88V Juhtmeta Tööorgani Nägi + 4 Saelehed Metalli Lõikamine Puit Vahend, Kaasaskantavate Puidu Freesid 1/2 Akud Tasuta\nOmadused: -Saab kasutada saetud oksad, saagimine, metalli, saagimine PVC, saagimine, puidu, jne. -Self-locking chuck, vajutage ja hoidke all, et chuck paigaldage saeketas, ainult 2S paigaldamise ja asendamine. -Powered by LIITIUM-IOON laetav aku, anna enam sõiduaega ja rohkem võimu. -Võtmeta avamis-ja isefikseeruva tera klamber võimaldab kiire ja lihtne tera muudatusi. -Ergonoomiline,\n8 tolline 288V Laetav Electric Nägin, Mootorsae koos 2PC Patareid 1500W Harjadeta Puidutöötlemine Tööriist Makita Aku EU Pistik\n288V Elektrilised Juhtmeta Ühe Käega Nägin kettsaag Puidutöötlemine w/ Battery Kit MÄRKUS :Keha Sobib Ka Makita Aku !! Toiteplokki tüüp: Laetav-liitium aku tehnoloogia Värv: PUNANE/SININE Rated sisend võimsus:1500W Pinge: 288V Suurus: Juhtplaat pikkus: 203mm/võrra 7,99 aastal Lõikesügavuse puidu: 150mm/5.91 aastal Lõikesügavuse