Lugejale / LL-55\nOktoober pakkus mitut sorti üllatusi. Näiteks lugesin ajakirjast „Looming” (nr. 9, 2011) Sirje Vihma-Normeti mälestustest, et ta kohanud Londonis noort andekat pillimeest, kes ei teadnud midagi Friedebert Tuglasest! Nime oli noormees siiski kuulnud. Rahvusraamatukogu pühendas aga tänavuse eesti raamatu päeva Tuglase 125. sünniaastapäevale pealkirja all „Eesti kirjandus ja unistus eurooplusest”. Ettekanded olid ülimalt huvitavad: esinesid kirjanikud Tiit Aleksejev ja Imbi Paju ning kirjandusteadlased Toomas Haug ja Mirjam Hinrikus. Sain neilt uut teavet, ent ka inspiratsiooni! Euroopluse kui maailma mõtteloo ühe jõulise toe ning Euroopa kui paiga üle meie kultuuriloos ja ajaloos tasuks eestikeelseid mõttetalguid edaspidigi pidada.\nHiljaaegu avanes mul võimalus koos autoriga lehitseda üht viimaste aastate maailma kauneimat raamatut, kunstnik Raul Meele konkreetse poeesia ehk visuaalse luule näidet, „Solomon`s Song of Songs” ingliskeelset varianti, mis on trükitud 2010 Tallinnas trükikojas Printon. See raamat osales tänavu ka Belgias maailma kauneimate originaalsete raamatute võistlusel. Hinnaline paber, võrratu teostus! Kes peab oma silma kuningaks, leiab väljaande ka Eesti suurematest kogudest. Muu seas, visuaalse luule kõrgaeg jääb 1950. ja 1960. aastatesse.\nJa siis juhtus nõnda, et käisin Leedus Trakais Balti raamatukoguhoidjate 9. kongressil teemal Reading in Digital Age: New Partnerships and Services, mis kestis 16.-18. okt. Kõik rääkisid võidu, kiiresti ja kõlavalt, mida on tehtud lugemise edendamiseks. Eks ise ka. Tekstis Thinking of the Reader keskendusin Rahvusraamatukogu koostööle Kirjanike Liidu, Eesti rahvaraamatukogude ja ERÜga. Väga sageli mainiti märksõnu lapsed ja lugemine. Paistab, et ees ootab tõsine võitlus lugejahingede pärast..., aga e-raamatu tulevikust võite lugeda näiteks 27. okt. „Postimehest”.\n„Lugemiste” ilmumisajal käib juba kirjandustuur „Eesti kirjanikud Eesti raamatukogudes”, seega olen kõiksugu tegemiste vahel jõudnud siiski ühtteist lugeda. Kuidas teiega lood on?\nKristiina Ehin. Viimane monogaamlane. Ühise pealkirja all on ilmunud kaks köidet: esimene sisaldab aastatel 2009-2011 kirjutatud luuletusi, teine jutte. Kristiina Ehin on imetletud ja hinnatud autor. Oma stiili ja isikupärase vaatlejanäoga, sügavaid emotsionaalseid kihte otsiv ja sõnastav kirjanik, ent „Viimane monogaamlane” jätab küllastatuse tunde. Liiga sõnamänguline ja kujunditest rammus. Eriti juttude raamat.\nÜks on selge, Kristiina Ehin kirjutab armastusest, selle müstilise, erutava ja enamasti põletava tunde ootusest, aga ka kogetud tagajärgedest. Me oleme lugenud ja kuulnud viimastel aastakümnetel nii räigeid ja roppe armastuslugusid, et tuleb tänada loojat, kes kirjutab sootuks isemoodi. Lugeja tajub juttudes noore naise, nimetagem teda peategelaseks, sõnadega mänglemises kord viha, siis harva kogetavat raevu ja isegi vägivalla ilminguid. Ainult, kes on see naine? Kas ürgselt soomeugrilik loitsija või allegooriatest lummatud kaunis daam, kes nõuab elult rohkem ja rohkem, kuni ka ise küllastub? Ma jään vastuse võlgu. Üldistatult saab iga meeski aru, et naine, kes peitub luuletustes ja veikleb juttudes vihapursete vahel, tajub oma sugu suuremana kui tavaline igapäevast väsinud naine. Tal on jõudu veel mõelda hirmudele ja muredele, mida armastus kaasa toob. Eriti just hingele. Kristiina Ehini tekstides toimuvad teineteisest lahkuminekud jõuliselt ja valuga, kättemaks aga on väge täis. Tema allegooriates võib peituda karm feminism, mida ma varem pole ehk ära tundnud. Mul on „Viimase monogaamlase” luuletustega kergem toime tulla. Nende tonaalsus, isegi mõningane sõnavalik ja rütm on juba varasematest kogudest tuttav, ja see paelub mind kõigele vaatamata edasi. Jutud ent tunduvad esimesel lugemisel küll klaarid, ilusad ja uskumatud, nõnda kui muinaslood ikka, aga natuke hiljem tunned, et need on liiga kunstlikud. Kohtumised Jaanide ja jumalustega ei veena mind. Aga igal kirjanikul, igal inimlapsel on õigus oma kõige salajasemad ihalused kirja panna. Mõistukõnega peibutavates kunstmuinasjuttudes leidub rohkesti tänapäevaseid ohkeid, ja viiteid võimalustele, kuidas saab armastust korvata. Viimases jututekstis „Kohtamisõhtu” peitub üldistus, kus antakse mõista, et õnnelik lõpp pole isegi armastuses võimatu: „”Sa ahvatled kõiki. Kõiki,” ütles Elulugu.” „Elulood painduvad sinu järgi, käänduvad ja väänduvad. Sa hellitad neid pisut ja jätad siis maha. Ja me lõpetame oma lood pettunult, segaduses, õnnetud ja ilma ühegi valemita. Ilma ühegi pagana valemita!” Ta tundis kuklas Õnne Valemi kuuma hingeõhku. See joovastas teda. Õnne Valem pani oma käe Eluloo kaela peale. „Sääsk sõi sind!” Ta torkas männiokkaga Eluloo põske. „Ja sööb veel...” sosistas ta. Elulugu pööras ringi ja vaatas vihaselt Õnne Valemi ülemeelikult helkivatesse silmadesse. „Ega mina ei ole naine. Ja sina ei ole mees. Ja isegi kui oleksime, tead sa väga hästi, kui ohtlik on oodata õnne kelleltki teiselt. Õnne ei või oodata isegi endalt mitte. Elulugu peab keskenduma millelegi muule, kindlasti mitte õnnele ja kindlasti mitte valemile. Siis võib-olla... Aga ära tule mind ahvatlema oma lõhnavate ümbrike, termosokkide, lemmikjäätise ja Igale-Valule-Leidub-Rohtu-filosoofiaga.” „Ma olen palju rohkemat kui lemmikjäätis ja termosokid,” lausus Õnne Valem. „Hüva. Aga ma olen õnnelikum ilma sinuta.” Ja Elulugu läks ära. Ja männipuu otsast hüppas talle õlale tema Aju Ahvipärdik. Ja kusagilt kõrgelt maandus ta teisele õlale tema Armastuse Punane Faasan. Ja ta läks, et hoolitseda aia eest, kus tema Ahvile ja Faasanile meeldis elada. Ja ühel õhtul, kui Ahvipärdik juba magas, tuli Õnne Valem nagu kevadsadu. Nad kohtusid ootamatult sinkjal paadisillal ning Punase Faasani sulgede ja punaste merepoide paistel kooris Elulugu Õnne Valemi seljast ja Õnn päästis Elu ettevaatlikult Loost lahti. Jäid Õnn ja Elu, kes said teineteisele osaks sel pimeneval paadisillal. Ei ühtegi sõna, sääske ega männiokast.” See katke peaks emotsionaalsetele lugejatele hinge pugema, kuigi kõik jutud pole sedavõrd otsekohesed.\nKristiina Ehin kuulutab, et naised on ühest küljest metsikud, teisalt õrnad, ülitundlikud, kes võivad kergesti mehe hävitada. Mõni moondub mustaks toonekureks, mõne tööks on „tasasel tulel isaste pealtvaatajate südamete ja ihuliikmete praadimine”.\nKuid ühte loen küll välja, et armastus ei jäätuks, et ta kestaks, tuleb tublisti tööd teha. Armastuse Asjaajaja palkamisest pole kasu, ikka tuleb ise midagi ette võtta. „Sürrealisti tütre” ja „Maasturi tütre” lood aga jätavad ühetoonilise, isegi arusaamatu mulje. Müütiline Uitlaiu Lena sümboliseerib nähtavasti midagi igikauget, kuid osutab samas alati su kõrval ootavatele võitutele ja kaotustele. Aga üldistavalt: eks iga lugeja interpreteerib Kristiina Ehini lugusid ja laule oma ea, fantaasiavõime ja soovide kohaselt. Vaevalt et neile tekstidele leidub kolme-nelja ühtmoodi mõtestajat. „Kuldvõtmes” leidub kuldvõti, mida me kõik kaasas tahaksime kanda, et hoida oma saladusi uudishimulike eest.\nNagu varemgi, ilmutavad Kristiina Ehini luules end iidvanad märksõnad: ikka on armastus käsil, selle kõrval rusud ja lõpmatu lootus. Aga praegu kõlab ajatult: „Kolletav kurguni kinni nööbitud / sügis / seisab seljaga vastu/ alasti puud”. Kõik on nii ju ka saja aasta pärast ja igal pool. Võimalik, et poetess tahab lugejat veenda, et inimsuhete keerulisus ja igikestvus leiab igal ajajärgul oma luulekeele. Kui keegi küsiks, kummast köitest alustada, siis ikka luuletustest, Kristiina Ehini loomingu pärisosast.\nAugust Gailit. Klounid ja faunid. Raamatu esmatrükk ilmus 1919 „Odamehe” kirjastuses Tartus, nii ongi tegemist kirjandusloolise väljaandega, mida pole kirjaviisi osas kohendatud. Kes ei teaks Gailiti loomingut, kuid följetonide kogu „Klounid...” võib olla vähem loetud. Järelsõnas „Killumees Gailit” on Jaanus Vaiksoo selgitanud teose loomislugu ja nimekate isiksuste sattumist Gailiti „hammaste vahele”. Kõik kaheksa följetoni keskenduvad eesti kultuurielule, ennekõike eesti kirjandusele. Tuntumad on kahtlemata „Artur Valdes” ja „Sinises tualetis daam”. Teatavasti kannab Artur Valdese nime Friedebert Tuglase kirjanduslik müstifikatsioon. Samanimelises novellis kirjeldab Tuglas enda teostamata jäänud kirjanduslikke unistusi ning arusaamu kunstist ja estetismist, andes loo lõpus märku, et tekst on autobiograafiline. Gailitit ajendas följetoni looma ilmselt novelli minajutustaja eneseimetlus ja Tuglase arvamus endast kui haruldasest kirjanikupersoonist. „Sinises...” prototüüp on Marie Under, pilkepõhjuseks viimase sensuaalne loomus ja romantiline luule, mis leidis tolleaegsete koolinoorte hulgas palju järgijaid. Kohati ent tundub, et Gailitit häiris luuletav naine...? „Siuru” liikmena teadis ja tundis Gailit rühmituse tuumikliikmeid hästi. Mõistagi vihastas selline käsitlus Underi paaži Artur Adsonit. Lk. 83 kirjutab Gailit: „Visakem kõrvale ta ilusad sõnad ja võrdlused, ning teie saate kaunis igava ning ideevaese kesta.” Gailiti sapist sulge tunnetasid teisedki, vahest kunstnik Konrad Mägi pääses irooniast. Isamaalisus sai samuti hoope, kuid eks praegugi pilgatakse suuri isamaalisi tundeid ja sõnu. Nii et meeleolud korduvad! Iga uus kirjandusvool, iga uus (kirjanike) mõtteavaldus võetakse väga tihti vastu suure sallimatusega, Gailit ise arvab teisal nõnda: ” Ei meeldi kirjanduslik teos, mis on siis lihtsam, kui ta negatiivsed küljed ära näidata. Kuid meil sünnib see nõnda, et kirjanikkude töid ei loetagi, aga sõimatakse siiski. Meil sünnib see nõnda, et mõne rea pääle põhjendatakse kõik sallimatus ja sõim. /---/ Kaldun arvamisele, et mitte kirjanikkude olukorra parandamiseks ei löö teie lokka. „Toetades” mõne rublaga kirjanikke, olete juba uhked ning dikteerite kirjanikkudelle igasuguseid nõudmisi ette. Nad peavad kirjutama tõutervenduse vaimus, kaitsma kristlikku moraali. Ning kunstnikud maaligu abjakat kesk lainetavat rukkipõldu, rukkilillega kaabu juures ja piimalänikuga käes. Ah, maalige abjakat, maalige ometi kord abjakat!” („Kirjanikkude loss”). Muidugi on Gailiti tekstidel ligi sada aastat hiljem hoopis teine tähendus, sest nende aastate kirjandusklassikute jada on koostatud, aga ajastu õhkkonna mõistmisele aitavad Gailiti lood igatahes kaasa.\nIndrek Hargla. Apteeker Melchior ja timuka tütar. Melchior on tõesti imetlusväärsete uurijaomadustega tegelane: nelisada pikka lehekülge ootad lahendust ja saad puändi, mis minusugust kehva krimkade ja ulmelugude tundjat tõeliselt võlub. Mõistagi pole Hargla romaan mingi tühine ja lihtne krimižanri näide, vaid eeldab päris põhjalikku vana Tallinna tundmist ja küllap mõnegi koltunud, vaat et ulmelise arhiiviürikuga tutvumist. Hansaaeg on Tallinna põnevaks linnaks kujundanud, millega saab kunstiliselt ja sõnaliselt fabuleerida ja fantaseerida. Ka ajalooallikaid ja uurimusi on mitu riiulitäit võtta.\nTegelikult on mõttetu tutvustada romaane, mida kõik niigi lennult haaravad. Lugejana huvitab mind Hargla romaanides eelkõige ajajärgu olustiku ja mentaliteedi kirjeldamine ja selle usutavus. Mõrtsuka nime teadasaamine jääb viimasele kohale. Kui ma nüüd kiirkorras osutan võrdluse mõttes kahele Tallinna ajaloost inspireeritud eesti kirjanikule, Gert Helbemäele ja Jaan Krossile, siis Hargla tekstides tajud tunnetuslikult teistsugust õhustikku. Tegelaste mõtteviis on pigem ajatu kui piiritletud mingi sajandi maailmanägemisega. Gooti raskepärasus ja tegelaste keel, mis on nüanssideni välja peetud Jaan Krossi romaanis „Kolme katku vahel”, „Apteeker Melchiori...” tegelasi ei individualiseeri. Ent sajanditetaguseid sündmusi on ju mõnus mõtestada ja kuulata kaasaja kontekstis, pealegi tegutseb nutikas apteeker vähemalt sajand enne Helbemäe Hinricust ja Krossi Russowit. Muidugi ei kuluta Melchior oma aega vaimuliku elu üle mõtisklemisele, sest mõrvad ja igapäevane timukatöö on puudutanud rahvast enam kui palve ja paast. Lüübeki õigus on tema jaoks olulisem kui jumalik õiglus. Hargla tegelasi ilmestavad argisemad teod ja mõtted kui Krossi omi. Pealegi kinnitavad kõigi nimetatud autorite teosed, et rikkuse tagaajamine ja inimlikud nõrkused, mõrvad ja kättemaks kuuluvad kahtlusteta igal ajastul inimloomuse juurde. Hargla iseloomustab 1422. aasta sügist: „Moninger, kes pidas kirjavahetust ülikoolide ja ordu tähtsamate liikmetega, oli Hinricusele mõnikord rääkinud, et dominiiklaste haridusteel on praegu rasked ajad. Maailm muutub kogu aeg ilmalikumaks ja segab end pühade asjade sisse, mida ta ei peaks tegema. Noori ja andekaid munki peab mõnikord lausa sundima, et nad teoloogiaõpinguid alustaksid. Sõjad on järjest suuremad ja julmemad, reisida on raskem, raha muutub viletsamaks, hõbe ei maksa enam, ketserid teotavad ja laimavad kirikut, tema õpetust ja konvente, kihutavad rahvamasse hullusele ja isegi kloostreid rüüstama. John Wycliffe ja Jan Hus on alles esimesed, neile järgnevad teised. Selles on süüdi kirikulõhe ja ahned vürstid, aga küllap ka need kirikuisad ja kloostrid, kes püha Benedictuse õpetusest liiga kaugele on kandunud ja elavad liiga ilmalikku ja liiga küllusliku elu. Nii et võib-olla tõesti peaksid dominiiklased mõtlema reformile, oma vajalikkuse ja olemasolu küsimused uuesti läbi mõtlema.”\nOma väike linnafilosoofia kõlab ka Melchiori suus, kuigi Hargla romaanide peamine eesmärk pole tähelepanu tõmmata keskaegsele hansalinnale: „Ja kui ma käin mööda Tallinnat, kui ma vaatan meie maju ja kirikuid, siis ei leia ma tõde meie linna kohta mitte oma mälust, vaid kusagilt kaugemalt ja kõrgemalt. Kivid jutustavad mulle oma lugu ja kirikutornid näitavad teed taevariigi poole, ütlevad, et meil kõigil on hing ja et me kõik peaksime rohkem ja iga päev seda meeles pidama. Tallinn jääb siia veel kauaks pärast mind ja tulevad inimesed, kes ei tea ja ei mäleta neid, kes selle linna ehitasid. Aga kui nad tahavad selles linnas elada, kui nemad tahavad olla see linn, siis peab nende arusaamine ulatuma mäletamisest kaugemale, sinna, kus on kõikide asjade mõõt, algus ja lõpp, tähendus ja tähtsus. Sest muidu jäävad nemad siin igavesti võõraks.” Meenutan, et Kross võrdles Tallinna vana kilpkonna ja Helbemäe turritõmbunud kükitava siiliga ajaloo kalda peal. Ja kui kriminaalse loo ahmija peatub viimasena tsiteeritud mõtte juures, siis on ta saanud lugemise eest lisatasu.\nKärt Hellerma. Unenäoliiv. Alapealkiri teatab, et raamat sisaldab novelle ja proosapalu aastatest 2005-2011. Kaheksast tekstist on pooled varem ajakirjanduse vahendusel ilmunud: „Üks õhtu” (2005), „Aet-Iris Tähelind. Kiri isale” (2008) „Veemõõtja” (2009) ja „Kott” (2010). Kärt pole oma põhiteemat – eakaaslasest naine silmitsi ühiskonna ja meestega – vahetanud. Küll on aga lisandunud, õieti küll süvendatult esile tõusnud mõned uued rakursid. Niisiis on endiselt kesksel kohal autori isikulugu, mis on eriti nähtavalt kirjas kahes tekstis: „Teine mees” ja „Unenäoliiv”. Samal ajal, kui Hellerma arutleb eelnimetatutes tekstides oma soo valikute ja võimaluste üle veel üsna ratsionaalselt, hakkab irratsionaalsuse tuul kogumiku viimastes lugudes juba vaikselt puhuma. Kuid toonid on võrreldes „Sinise missaga” sootu rahulikumad ja ükskõiksemadki. Tema peategelane, olgu nimi mis tahes, rändab siin ilmas üksinda, ja kuna üksi liikudes tajutakse maailma ja teisi inimesi süvenenumalt, siis toimub pidev (enese)analüüs. Eriti silmapaistvalt just nimijutustuses, kus Kreet, kes pole küll mina-vormis esineja, murrab ajaga piike. Aeg ongi uus vaatenurk, mis Kärdi loomingusse sisse tunginud. Aeg hirmutab, aga see on loomulik. Kreeda teekond jaanilaupäeval läbi linna ja kalmistu ühte tüüpilisse linnamagalasse kujuneb julgeks hingeliseks jutuajamiseks. Võib-olla natuke kaootiliseks, aga küllap piisavalt ausaks. Ühiskonnakriitilisus küll peegeldub, aga nõrgalt ja natuke otsitult. Kreeda prototüüpe liigub nii kirjanduses kui ka elus palju ringi: „Kas Kreedaga oli siis teisiti? Kuidas tema aega mõõtis? Aeg ja selle mõõdud libisesid tal üha läbi sõrmede, volksatasid kokku nagu väiksed veidrad terasvedrud, vilksatasid välguna õhku – tarretav, külm helk, üksainus elutu viiv, vakatav hirmusööst – , kõrvetasid sulatinana silma ja kadusid. /---/ Aeg oli ju vaid sõnadest tehtud, inimese keelest loodud, inimese oma. Aja tõi kohale inimese mõte, inimese loodud sõnad andsid ajale vormi. Lõpuks jäidki ainult sõnad, sõnad, sõnad. Või veel midagi? Mis see oli? Midagi sellist Kreet Kiek in de Köki mäest alla tulles endalt ei küsinud. Pea mõnusalt tühi – polnud seal küsimusi ega vastuseid, ei ühtki külge kleepunud sõnakõlksu – , astus ta tuttavast, natuke juba lagunemismärke kandvast trepist alla. Astmed nõudsid piisavalt tähelepanu ja riigipüha jättis ta külmaks. Polnud ühtki koormavat mõtet, ühtki sunnitud sõna. Kogu see kaootiline, kuuldamatu lärm, kõik need ideede ja seisukohtade kidad, kogu see kahtlane kaadervärk, mis Kreeda peas muidu tüütult ringi logistas – hindas, arvas, kirjeldas, osutas, heaks kiitis, hukka mõistis – , kõik oli haihtunud. Ta hõljus armastuse igavikus, inimlikest mõõdupuudest vaba. See oli õnnis olek, seisund, kus polnud ajamäärusi – aga see ei saanud jääda kestma.”\nNeed, kes on Hellerma varasema loominguga tuttavad, leiavad mõtteid ja arutlusi, millest osa juba tuttavad. Kuid kõik ongi päevast päeva korduv, kinnitab kirjanik ka ise, ja õieti ei üllatagi teda enam miski. Eks üllatuste aegki on tegelikkuses üürike! Soov olla „taevalinnaks” (novell „Taevalinn”) teisele inimesele on mõistetav, aga üsna lootusetu täitumise mõttes. Autor on igatsenud ja otsinud kõigis oma belletristilistes teostes armastust. Kärt Hellerma pärib ikka ja jälle, miks küll on armastust nii vähe, miks ei hinnata naise kaunidust ja tarkust. Keegi tema tegelastest ei oska sellele ammendavat seletust anda. Võib-olla oskab ta ise kunagi sellele küsimusele vastata, kui asetab end kirjanikuna vastassoo positsiooni... .\nKärt kõneleb enamasti siiralt ja tuliselt (eriti „Sinises missas”), uskudes oma sõnu, ja ega neis keegi suuremat kahtlegi, aga ehk peaks otsingute kese muutuma? Oht kujuneda kordajaks kumab juba kukla taga. Naise saatus tänapäeva keskkonnas on juba kümnes variatsioonis läbi kirjutatud. Väga keeruline on lisada uut üldteada seisukohale, et vanem naine ei pälvi ühiskonnas enam suuremat tähelepanu ja et naist, nooremat muidugi, hinnatakse vaid tema maise keha ilu järgi. Kärt Hellerma teemaarenduse kaitseks räägib aga autori oskus ja tahe ironiseerida nii novellis „Mängumeri” kui ka „Taevalinn”. Mängides näkki võid leida enda kõrvale küll imetleva tehispoisi, kuid kummalgi neist puudub võime inimese kombel armastada. Ja näkk läheb mängumerre tagasi... .\n„Unenäoliiv”, „Mängumeri” ja „Taevalinn” moodustavad omamoodi tsükli, kus kirjutaja jõuab otsusele, et ükskõik, kuhu poole kujutletud tegelane ka vaataks, ikka kujuneb takistuseks naiseks olemine. Sal-Salvadori ja Gala suhteid ja teineteise otsimist „Taevalinnas” sobib kohati lausa sarkastilisteks nimetada. Eriti peenelt irvitab autor ses tekstis raha, selle kultuurirahva igavese paine, ja teisalt tähelepanu nautimise, inimeste eneseimetlemise ning suurustlemise üle.\nKärdi laused on viimistletud, kohati ehk liigagi steriilsed, jahedad, vahel eeldaks isegi pehmemat väljenduslaadi. Tasub tähele panna, et proosakogu tegevuskohaks on kujunenud Tallinn. Autor jälgib oma tegelaste liikumist, uurides: „Millal sai Tallinnast koopiate linn, maailmalinnu järele aimav provints? Millal laotus tema üle raha hall vine ja ümbritses raha lämmatav kookon?” Võiks ju vastu küsida, kas Tallinn on üldse kunagi teistsugune olnud?\nHellerma proosa on seegi kord rangetest seisukohtadest üle koormatud, isegi kohati vaevatud. Nii mõnedki karmilt sõnastatud järeldused meenutavad kohtuniku otsust, kes annab hinnanguid vaid fikseeritud seaduste järgi. Kuid iga lugeja otsustab iseseisvalt, mõtlema panevat leidub kogus „Unenäoliiv” keskealisele naisele piisavalt. Ja pöörake pilk ka kaanekujundusele, kus on kasutatud detaili Naima Neidre joonistusest „Pilvel ujuja”.\nÜlo Mattheus. Vabanemine kuulmise läbi. Loomingu Raamatukogus ilmunud õhukeses raamatukeses jutustatakse suurtest mõistetest. Õieti kõige tähtsamatest asjadest, mis inimest üldse puudutavad. Heidetakse budistlik pilk ajale, elule ja surmale. Selle kõrval peatub Mattheus enda ja oma perekonna lool, katsumustel, mida tõi inimestele 20. sajand: „Aeg on näidanud, et rääkimata asjad takerduvad hinge sügavusse. Ent kunagi kerkivad need uuesti pinnale ja need tuleb ikkagi lahti harutada – kellegagi, kelle jaoks see on niisama oluline. Ja kui too keegi on surnud, tuleb rääkida surnuga. Tundub, et nad on läinud, aga tegelikult on nad endiselt siin, meie keskel mälestustes, takerdunud vahepealsusse. Ent võib-olla surnutest rohkem takerduvad elavad inimesed, kes mingil põhjusel ei suuda end vabaks mõelda või vabaks tunda. Ikka on valus ja mingi seletamatu nukrus painab. Kus on küll see õpetaja või guru, kes teejuhina juhatab meid läbi meie enda nukruse, nii nagu ta juhatab bardo vahepealsusse takerdunud surnu uude ümbersündi. Tiibetlased usuvad, et ka elu on vahepealsus kahe surma, kahe ümbersünni vahel. Selleski vahepealsuses on vaja kedagi, kes räägib, õpetab ja jagab näpunäiteid õigeks toimimiseks. Nüüdseks on minu õpetajad, alates algkooli õpetajatest riburada surnud, väga vähe on neid järele jäänud.”\nKuna mindki on alati huvitanud budismist lähtuv maailmavaade, siis soovitan kõigil lugeda raamatut, kus isegi meie lähiajalugu suudetakse vaadelda rahustavalt ja mõistvalt. Iga inimene otsib elus ju püsiväärtusi, unustades, et need võivad peituda pisiasjades. Ja kui ka kerjakauss on su ainus vara, mida pärandada, siis ei tähenda, et oled elanud vääritult ja valesti. Tõeline sügisõhtute ja hingedeaja lugemine.\nKarl Martin Sinijärv. Krümitor 0671. Eesti Kirjanike Liidu esimehe üsna värske luulekogu. Ei tea mina, mida see pealkiri tähendab. Otsisin koos teabespetsialistidega mitu päeva tarkadest raamatutest seletust, aga rahuldavat vastust ei leidnud. Isegi Jaak Põldmäe „Eesti värsiõpetuses” (2002) ajasin näpuga järge. Lõppeks polegi see pealkiri kõige olulisem, isegi kui siin tuleb mängu autori vanaisa Erni Hiire ja rotimürgi müüt. Tähtis on ikka Karl Martini persoon, kes vaatab raamatu kaante vahelt ja tagakaane sisekülje fotolt vastu. See nõelterav pilk, mille nõelasilm on terasekarva ja ülimalt tähelepanelik. Ega krümitorlik luule (tähendagu ta siis konkreetse inimese väljenduslaadi, tulevikus kas või krestomaatiates) peagi olema viimistluseni lihtsustatud eesti keeles seletatav. Mina igatahes lugesin põnevusega ja mõtlesin, millega need „jorinad” küll lõpevad. Armsasti lõppesid: viimase teksti pealkiri on „Esimene luuletus”. Avaluuletus, n-ö. varasemate aastate sõnaseadmise näide „Suvelaul”, pärineb aastast 1983. Siis oli autor 12aastane! Kes on kordki Sinijärve juhitud kultuurisaateid vaadanud, teab, kuidas ta sõnadega lusti lööb. Kes juhuslikult kohtunud või muidu juttu ajanud, teab, et nõndamoodi ta räägibki.\nSinijärve tekstid ei pruugi kõigile meeldida, mõnele võivad need karlmartinliku tähtede ja sõnade kirevusega isegi talumatutena tunduda, aga enamasti nad igavad pole. Lõpupoole küll „Lehvita musta muumitrollipildiga...” ajas ohkama nagu vahel ilma Sinijärveta OP, aga üldiselt tasub „Krümitor 0671” lugemisega vaeva näha küll. Eelistatud seisundis on kahtlemata luulefriigid! Eesti luuletajatel on komme mõnikord, ei, viimasel ajal lausa sagedasti teha vihjeid klassikutele, selles osas pole Karl Martin erand: ”must nagi on meie toas / ja meie seljas kaa / ja igavik mõtiskleb mida / sellesse riputadaa.” Ilus on lisada, et sellestki raamatust leiab vihjeid meie tänase ühiskonna sotsiaalsetele puudujääkidele, kuid juba 1998 kirjutas ta: „Ma olen luuletaja – hing on paelata pihus. / Ma olen luuletaja – perse on püksas, kuid paljas.” Muu seas, vähemalt kolmes luuletuses on raamatukogurahvale armas sõna: „Raamatukokku minnes”, Raamatukogus olles”, Raamatukogust tulles”. Teatavasti meeldib eestlastele üle kõige polemiseerida tõe ja õiguse üle, nüüd kuulakem KMSi varianti: „Meeletu maailm, kivid ja leib! / Uhmriga kolgime uusaja ustele, / käsikiviga vaeslapsi jahvatame seni, kui / kondid ja kole. / Ilus ei ole. / Mis on? / Ons miskit, midagi-gii? / Kalasilm vaatab, ei oidu./ Loidus; võrgus ja võrkkesta taga, / nüri joobumus liigkangest õllest. / Kole ei ole? / Või seda võimeister mõistab, koored on kooritud ammu. / Sirget ja sirutet sammu / tahaksid marssida põõsa alt oimetud. / Lõdvalt lõnkuda sisimas sooviksid need, kellel võimalust / pole. / Ilus või kole? / Rahvas või maa ? / Kunksmoor? / Karl Ernst von Baer? / Väär pole mõte, vaid olek. / Munarakk mõlgutab / mõttetus munamäetaguses. / Tõde ajab naerma ja õigus nutma. / Pisarateni. / Näärmed ent kuivad. / A hui vam tam, / seitsme mäe ja seitsme mere taga, / mustmuldseil põldudel. / Kivikangur magab, ei maga, / paekilde lutsukivitab vetele / kui kuulipildur. / Kuulipildur ei maga. / Meeletu maailm. / Tõde ja Õigus. / Jagad, / ei / jaga.” („TÕDE JA ÕIGUS”).\nLõpetuseks üks kultuurieluline remark. Mul on kurb meel, et juba teist aastat on ETV kultuurisaade OP ilmetu, nagu ülal juba viitasin, tunnen puudust Karl Martini eredast isikust. Seega võib ühel päeval juhtuda, et hakkan protestiks ka tobedat „Kalevipoegade” seriaali vaatama. Amet ja huvi muidugi nõuavad igasuguse kultuuriga kohandumist, aga paistab, et igavus ei pruugi alati suurt kunsti tähendada... .


Välismaalaste huvi Saaremaa kinnisvara vastu on tõusuteel | Adaur.ee: kinnisvaraturg peopesal\nSildid: buum, hind, investeering, Kaido Kruut, kinnisvara, korter, Kuressaare, loodus, maa, maa-amet, maja, omanik, ostja, rate, Saaremaa, statistika, tehing, turvalisus, väärtus, välismaalased\nSaare maakonnas tehti 2011. aastal 2231 kinnisvaratehingut väärtuses 38 172 546 eurot. Kuude lõikes kõige vähem tehinguid oli mais (151) ja kõige rohkem veebruaris (234).\nUue omaniku leidsid maa-ameti andmeil eelmisel aastal 201 maja, millest 60 Kuressaares, ja 259 korterit, millest 172 Kuressaares.\nVälismaalastega toimusid tehingud 141 korral ja 3 502 184 euro väärtuses. Kinnisvaratehingute koguväärtusest moodustasid võõrast keelt rääkivate ostjate investeeringud ca 9%. Sealhulgas ostutehinguid oli 82 summas 1 816 903 eurot ja müügitehinguid 59 summas 1 685 281 eurot ehk osteti rohkem kui müüdi. See on 2% rohkem kui 2006. aastal ja 47% rohkem kui 2009. aastal.\nNiinimetatud buumiajal, 2006. aastal tegid välismaalased Saaremaal 63 tehingut summas 3 423 636 eurot, millest 38 olid ostu- ja 25 müügitehingud. Osteti 1 699 621 euro väärtuses ja müüdi 1 724 015 euro väärtuses.\nMasuaastal 2009 tegid välismaalased 45 ostu-müügitehingut koguväärtuses 1 837 374 eurot. See on 46% vähem kui 2006. aastal ja 48% vähem kui 2011. aastal. Kusjuures osteti 30 korral ja müüdi 15 korral.\nVälismaalastele vilgas aasta Saaremaal\nNumbrid räägivad selgelt, et eelmine aasta oli välismaalastele kõike vilkam kinnisvara-aasta Saaremaal pärast taasiseseisvumist. Tehingute koguväärtus on sisuliselt sama, mis buumiaegadel ja tehingute arv on selle ajaga võrreldes tõusnud peaaegu 125%. Sellise statistika põhjal võib järeldada, et välismaalastele on Saaremaa endiselt huvitav koht investeerimiseks.\nPõhjusi, miks Saaremaale soovitakse kinnisvara soetada, on mitmeid. Siin juba kanda kinnitanud soomlased kiidavad saare turvalisust. Mujal maailmas on segased ajad, aga saare peal on rahulik.\nEuro tulek on olnud kindlasti üks põhjusi, miks tehingute aktiivsus välismaalaste hulgas on tõusnud. Vaatamata kõigele on eurokatlasse kuulumisel siin oma roll. Euro ei ole kinnisvara hindu mõjutanud, küll on aga rahaühiku vahetumine kaasa toonud suurema usalduse selles äris.\nOma osa on kindlasti hindadel. Kinnisvara on meil siiski veel väga odav võrreldes muu maailmaga ja välismaalasele tunduvad need numbrid kohati naljakana.\nVäga hinnatakse saaremaist loodust ja siinset elustiili.\nVälismaalaste ränne Saaremaale jätkub ja on positiivne nähtus. Loodus tühja kohta ei salli. Omaette küsimus on see, kas me suudame oma saare piisavalt atraktiivse ja ehedana hoida nii turisti kui ka potentsiaalse uus-saarlase jaoks.\nKinlux Vara juhataja\nUuem uudis: Nurgakivi Mäepealse 26 korterelamule ››\n‹‹ Vanem uudis: Toompark: ainult praktik kirjutab kinnisvarast müüvalt


parklaga hotellid Manali | Hotels.com\nparklaga hotellid Manali\nparklaga hotellid linnas Manali\nKui järgmine peatus sinu automatkal on Manali ja sa tahad kohapeal pikemalt ringi vaadata, siis tasub üle vaadata meie valikus olevad tasuta parkimisvõimalusega hotellid. Hotels.com kodulehelt leiad kindlasti tasuta parkimisvõimalusega hotelli. Kui marsruut paika pandud, on õige aeg asuda tutvuma kohalike põnevate paikadega. Kindlasti tasub tutvuda ümbruskonna huviväärsustega nagu Mall Road, Hadimba Devi tempel ja Solangi suusakeskus.


Reisezeitraum 23.03. - 30.03.2019 - 8 Tage\nPreis pro Person ab 1.137 €\n06. Apr - 13. Apr 2019 (Sa - Sa)


Maaleht: Nullenergia seadus: uusehitised muutuvad kättesaamatuks luksuseks - Omanikud\nMaaleht: Nullenergia seadus: uusehitised muutuvad kättesaamatuks luksuseks\nSee tähendab, et ehitatavad majad, mille energiatarve on ca 160–200 kWh (a.m2), peavad hakkama saama 100 kWh (a.m2) energiaga. Käivitatud protsessi laiem siht on saavutada Euroopa Liidus kokkuhoid küttekuludelt, vähendada sellega CO2 jalajälge ja ühtlasi pidurdada kliimamuutust planeedil Maa.\nVastavalt üldisele ELi direktiivile on kavas 30 aasta perspektiivis vähendada küttekulusid 20%. Eesmärk on hea, kuid selle saavutamiseks valitud vahend küsitav.\nUushoone kallineb hüppeliselt\nEestis väheneb kohalikul initsiatiivil seega lubatav energiakasutus hoone käitamiseks üle kolmandiku. Enamikul juhtudest peab ehitaja täiendavalt investeerima kas päikesepatareidest väikese elektrijaama loomiseks või ehitama pisikeste akendega lamineeritud ebamugava hoone, milles õhk liigub eranditult ainult soojusvahetiga ventilatsiooniseadme kaudu. Uushoonete rajamine kallineb hüppeliselt ja seda kohustuslikus korras.\nLiginullenergia standardit täitva maja ehitus kallineb võrreldes C-klassi majaga sama palju, kui hoitakse kokku küttekuludelt ligikaudu 30 aastaga (vastavalt Tallinna Tehnikaülikooli uuringule). Kui A-klassi ülemehhaniseeritud hoone töötab perfektselt ja riketeta, siis jõuab alginvesteering nulli alles 30 aasta pärast, võrreldes C-klassi hoone rajamiseks tehtud soodsama alginvesteeringuga.\nPlaneeti päästva A-klassi uushoone avamise hetkeks on päikesepaneelide, ventilatsioonisüsteemide, akude, generaatorite, teipide, villade ja igasugu automaatika tootmiseks ühekorraga juba ära kulutatud energia, mis võrdub 30 aasta jooksul kokku hoitava energiaga. Selliselt on energiabilanss 30 aasta lõikes enam-vähem nullis nii A- kui C-energiaklassi hoone puhul. Üht on kallim ehitada, teist on kallim kütta. Kütmisel näiliselt kokku hoitav energia kulutatakse lihtsalt ära ehituse kallinemisel, seda aga seadus ei käsitle.\nRiiklikult ühtegi uuringut olukorra analüüsimiseks minu teada algatatud pole. Seega peab iga kodanik ise mõtlema, mida ette võtta. Tekkiva olukorra mõju regionaalpoliitiliselt on väga selge. Ääremaadele ehitatakse vähem ja uushoone muutub enamikule kättesaamatuks luksuseks.\nPraegu on Eestis tehtud analüüsid keskendunud kitsalt hoone käitamiseks kuluvale energiale, jättes täiesti tähelepanuta ehitamiseks kulutatud energia. Kogu riiklikult rakendatav seadus tugineb vaid ühele Tallinna Tehnikaülikooli uurimusele liginullenergiahoonete kulutõhususest, mis ei arvesta analüüsimeetodites hoone konteksti, CO2 tarvet kasutatud materjalides ega hoone elukaart.\nTegemata on üldine keskkonnamõjude hinnang, mis käsitleb liginullenergia standardi mõju elukeskkonnale Eestis.\nLiginullenergia teabepäeval räägitakse tõsimeeli õhutiheduse kontrollist hoonete vastuvõtmisel – kui see pole piisavalt õhutihe, siis kasutusluba ei saa. Ühtlasi räägivad spetsialistid häbenemata probleemidest, et kui käivitada õhutihedas hoones köögikubu, tekib mõneks ajaks alarõhk ja lapsed enam uksi lahti ei saa, sest kiiret kompensatsiooniõhku ei tule kuskilt peale.\nTulemus on vastupidine oodatule\nEestis on kasutatavat elamispinda praegu ca 40 mln m2. Igal aastal ehitatakse juurde vaid 0,7% sellest. Kui järgmised 30 aastat teha kõik uusehitised A-klassi hooneteks ning need ka ilma rikete ja tõrgeteta toimivad, oleme 30 aasta pärast, võrreldes praeguste kuludega, võitnud üldistelt küttekuludelt vaid 14%.\nÜks näide teoreetiliselt liginullenergia hoonest on Tallinnas asuv hiigelministeerium, mis ehitatud vähem kui 20% aknapinnaga fassaadi üldpinnast. 80% välisseinast on valge klaasiga kaetud tumm kiletatud sein. Ühtegi avatavat akent selles majas pole. Sama põhimõtet peaks kahe aasta pärast järgima eranditult kogu uus arhitektuur Eestis.\nArtikkel ilmus 01.03.2018 Maalehes\nAutor: Mihkel Tüür\nLoe artiklit Maalehest


Juhtkiri: leedulaste kaigas Balti-Soome gaasituru kodarates - Tänane leht\n29. oktoober 2017, 22:59 2 min lugemist\nKlaipeda LNG terminal. FOTO: Ints Kalnins / Reuters\nBalti riikide ja Soome ühise gaasituru loomist venitavad ja tumestavad nägelemised regionaalse veeldatud maagaasi (LNG) terminali asukoha üle, kuigi on ühemõtteliselt selge, et meil kõigil on ühtset toimivat turgu tarvis.\nMaagaas on nii alternatiiv teistele fossiilsetele kütustele kui ka oluline keemiatööstuse tooraine. Maagaasi tarbimine Eestis pole vähenenud mitte seepärast, et gaas oleks kuidagi olemuslikult halb, võrreldes teiste fossiilsete kütustega, vaid just igati põhjendatud varustuskindluse hirmude tõttu.\nOleme näinud, kuidas Venemaa on kasutanud energiakandjate tarneid oma naaberriikide survestamiseks. Korduvalt ja väga ilmekalt just Ukraina puhul, kust kulgevad läbi Nõukogude Liidu ajal rajatud maagaasi transiiditorud.\nMuuhulgas maagaasiaktsiisi abil on Eesti tarbijaid suunatud valima muid energiaallikaid. Investeeringud Balti ja Soome ühise turu loomiseks ning ühendamiseks teiste Euroopa riikidega (Leedu-Poola ühendus) teenivad aga eesmärki, et ka Läänemere ääres oleks nii majapidamistel kui ettevõtetel võimalik maagaasiga tõsiselt arvestada. Kui on olemas erinevad töötavad varustuskanalid, siis kaob võimalus kasutada gaasitarneid poliitilise surve instrumendina või suruda peale maailmaturu tasemest kõrgemaid hindu.\nHirm seisneb selles, et turupõhised terminalid jäävad üldse rajamata ja peagi tulevad leedulased lagedale jutuga, et nende liigkalli lahenduse kulusid tuleks ikkagi ühiselt katta.\nRegionaalne veeldatud maagaasi terminal on seega üks osa ühise Balti-Soome turu loomisest ühenduste ehitamise ja ühtsete reeglite loomise kõrval. Sellisesse terminali on võimalik tuua maagaasi tankerlaevadega ja see tähendab, et torude kaudu gaasi transportijatel pole mõtet hinda kergitada kõrgemale, kui on LNG hind tarbija jaoks.\nEestis asuva LNG-terminali rajamiseks on varem lubatud toetust Euroopa Liidult. Kaks ettevõtet on siin aastaid tegelenud omavahel konkureerivate terminaliprojektide ettevalmistamisega. Võib tekkida olukord, et Eesti ettevõtjad oleks valmis oma terminalid ehitama ka maksumaksjate toetuseta, ent seda mõistagi vaid juhul, kui leedulased ei maksa oma terminalile maksurahast peale.\nMõne aasta eest tahtis ELi toetusega terminali rajamise õigust kangesti endale Soome firma Gasum ning sai selleks toe ka peaminister Taavi Rõivase ja tema toonase Soome ametivenna Alexander Stubbi kokkuleppest. Gasum loobus lõpuks sellest plaanist.\nNüüd on komistuskiviks leedulaste ambitsioonid, kes on Klaipėdasse rentinud LNG-laeva, ujuvterminali. See oleks algsete juttude järgi pidanud olema vaid ajutine lahendus varustuskindluse tagamiseks. Leedu gaasitarbijad on sellele peale maksnud üle 60 miljoni euro aastas.\nMis saaks meil olla selle vastu, et leedulased maksavad peale ka meie tarbitavale gaasile? Hirm, nagu seda esitab Vopak E.O.S.i juht Arnout Lugtmeijer tänase lehe intervjuus, seisneb selles, et turupõhised terminalid jäävad üldse rajamata ja peagi tulevad leedulased lagedale jutuga, et nende liigkalli lahenduse kulusid tuleks ikkagi ühiselt katta.


Encyclopedia of World of Sports - Sport Koolitus - Systems sportliku treeningu\nSport Koolitus - Systems sportliku treeningu.\nSüsteemi tõhususe konkurentsi, st. E. kavandatud tulemuste saavutamise teatud spordivõistlusi ja vajaliku aja jooksul, kui tõhus koolitussüsteem. Koolituse käigus on aluseks sportlikus kindlaks olemus ja sisu kõik motoorset aktiivsust, samuti rahaliste, logistika, info, teaduse ja meditsiinilist toetust ja tervendamist.\nRaamid. Progress kodumaise süsteemi koolituse sportlane on sätestatud tasemel kutseoskuste olemasolu andekad sportlased ja treenerid, teaduslikku potentsiaali spetsialistide suudab pakkuda tõhusat ja-tehnika valdkonnas, mis on kõige perspektiivikamad edasist kasvu sportlikku sooritusvõimet. Teaduslikud ja metoodiline, biomeditsiini ja infoturbega. Õigeaegne rakendamine praktikas teaduse ja tehnoloogia areng on üheks otsustavaks teguriks koolituse tulemuslikkust sportlased.\nSüsteem täidab järgmisi ülesandeid:\n- Nimetage arengutrende sport, mis annab teadusliku ettenägelikkust, kuidas arendada põhikomponendid koolitussüsteemi sportlased ja prognoosimine;\n- Arendada teoreetilised, metodoloogilised ja tarkvara-õigusraamistiku sport;\n- Parandada organisatsioonilisi, juhtimis-, majandus-ja logistilist tegureid;\n- Arendab meditsiiniliste ja bioloogiliste probleemide sport, samuti rakendab praktilisi meetmeid, et säilitada ja taastada sportlaste tervist, suurendada nende tõhusust;\n- Psüühiliste probleemide ja sport pakub rakendamise praktilised meetmed, et tagada vaimsete sport koolitus;\n- Annab koolitus ja ümberõpe Kehakultuuri ja spordi;\n- Annab spetsialistid sport teavet.\nKoolitusse ja konkurentsivõimeliste protsesside kasutatakse laialdaselt diagnostika, mõõtmine, arvutid, audio ja video, ja nii edasi. D.\nTuleb märkida, et spordi areng teaduse, sissejuhatus sport saavutusi maailma teaduse ja tehnoloogia arenguga kaasa aidanud tõmbenumbriks keerukas teaduslik ja info koolituse toetamine sportlaste erinevate spetsialistide - õpetajad, arstid, bioloogid, arstid, biomehaanika, biokeemia, sotsiaalse teadlased, insenerid, matemaatikud ja teised .\nLogistilist tuge. Viimastel aastatel on sport toimusid suured muutused, mis on seotud parandamise, materiaalse ja tehnilise baasi, uute mudelite nimekirja, seadmed, trenažöörid, spordijalatsid, riided jne .. Paljud spetsialiseerunud firmade aastas arendama uusimat (parem) näited sport tooteid, mis aitavad kaasa muutuse spordivarustus, väljaõppe parandamine meetodid, säilitamine sportlaste tervist, kiirendab kasvu sportlikku sooritusvõimet.\nSpordi rahastamise toimub erinevatest allikatest: riigieelarve, äriettevõtted, sponsorlus, samuti kohalikest eelarvetest. See võimaldab teil luua tingimused vabadeks sport kõige andekate laste, noorukite ja täiskasvanute spordikoolid, haridussüsteemi ja mõned teised organisatsioonid.\nViimastel aastatel on spordialaliidud, DSO, piirkondlike osakondade spordiorganisatsioonid, klubid, võistkonnad edukalt kolis rahastamise ja muude traditsiooniliste rahaline iseseisvus, mida saab tõhusalt lahendada palju probleeme süsteemi sportliku treeningu.\nTänu pidev tehnoloogia areng, et parandada süsteemi tõhusust võistluste ja koolitussüsteem on tendents suureneb kulu protsessi koolitus sportlased, eriti staadiumis kõrge sportlaslikku. Arvutused näitavad, et koostamise kulud üks sportlane aastas etapil suure sportlaslikkust 800-1000 korda (ja mõnel sport või rohkem) kõrgem algfaasis ettevalmistust.\nKeskkonnategurid. Toimimise süsteem koolitus sportlased ei tohiks ehitatud eraldi sotsiaalseid, majanduslikke, demograafilisi ja keskkonnaalaseid tingimusi. Kõik need tegurid on oluliselt mõjutanud arengut erinevate spordiga. Näiteks põhjapoolsetes piirkondades tuleks eelistada talispordi mägedes - mäesuusatamine, ja nii edasi. G., Jakuutias, kus valdav elanikkond eriti morphotype, on soovitatav arendada igasuguseid maadlus, tõstmine ja ebapraktiline - korvpall, võrkpall. Samal ajal on pöördvõrdeline seos. Süsteemi sporti üldiselt või piirkondlike allsüsteemi aktiivselt mõjutada keskkonda, eriti sotsiaalset, teatud määral muudab seda vastavalt ühiskonna vajadustele.\nKoolituse tulemuslikkust ja konkureeriva tegevuse mõjutavad sellised keskkonnategurid nagu kõrgus, temperatuur, niiskus, keskkonnakaitse, vahetada ajavööndit. Ühelt poolt, nad võivad suurendada sportlike tulemuste ning teiste - oluliselt vähendada. See on eriti oluline võtta arvesse keskkonnategureid valmistamas jaoks kõige olulisem võistlusi.\nJuhtimine ja organisatsiooniline struktuur. Juhtimissüsteemi parandamist sportlane - kogum juhitavuse ja kontrolli allsüsteemid, mille mõju on suunatud programmide rakendamist ja eesmärkide saavutamist. See on põhjalik ja hõlmab kõigil tasanditel - juhtimiskoolitus sportlased otse, kohalike, riiklike, föderaalsete.\nIgal tasandil, et lahendada konkreetseid probleeme, alluvus ja koordineerimise kaudu süsteemset manustamist. Keerukus kajastub ka asjaolu, et kontrollisüsteem sisaldab erinevaid komponente - bioloogiliste, sotsiaal-majanduslike, logistiliste ja muud informatsiooni.\nKontrollisüsteem isoleeritakse organisatsiooniline struktuur ja mehhanism, et tagada süsteemi toimimine ja saavutada eesmärke. Vastavalt organisatsiooni struktuuri tuleb mõista suhete komplekti ja koordineerimine erinevate spordiorganisatsioonide, eesmärkide ja funktsioonide süsteem tervikuna ja selle eri komponentide, infovoogu vahel. Kontrollimehhanism - kogum erinevaid meetodeid, tehnikaid, stiimuleid, mis on inimeste poolt kasutatud juhtimise koolitus sportlased.\nStruktuuri riiklik süsteem koolitus sportlased kujunenud ajalooliselt, see hõlmab erinevaid organisatsioone ja avaliku sektori iseloomu. Praegu on raamistik juhitakse mass kehakultuuri ja spordi kõrgema saavutusi. Kontekstis äärmiselt keeruline struktuur organisatsiooniline struktuur on toodud erinevad suundumused: ühelt poolt, integratsiooni, koostöö, koordineerimise, teiselt - haldus-ja funktsionaalne eraldatus, moodustamine bürokraatlik ja uzkoorganizatsionnyh eesmärkidel.


tee - teema viimased uudised - PostimeesSoov.eeKV.eeosta.eeTartu PostimeesPärnu PostimeesSakalaVirumaa TeatajaJärva TeatajaValgamaalaneKanal2ReporterKukuMyHitsElmarKavaTänane lehtPostimeesArvamusMajandusMaailmTeadus ja tehnikaKultuurSportTarbijaNaineTervisIlmElu24Kõik loodTänane lehtEestiTallinnTartuTMWSoome 100SetoMaa EluKrimiKoduReisLemmik60+KoomiksPaberlehe PDFPühapäev, 23. aprill 2017 |In English |На русском |Saada vihje |Tule tööle |ReklaamPostimeesTänane lehtPostimeesArvamusMajandusMaailmTeadus ja tehnikaKultuurSportTarbijaNaineTervisIlmElu24Kõik loodTänane lehtEestiTallinnTartuTMWSoome 100SetoMaa EluKrimiKoduReisLemmik60+KoomiksPaberlehe PDFPostimees > Teemad | Teavita veastteeInfoTee on erinevaid kohti või paiku nagu näiteks külad, asulad, linnad, jne., ühendav ja inimeste ning sõidukite liikumiseks kasutatav maa riba või maismaarajatis,veesõidukite liikumiseks sobiv veekogu osa ehk veetee ning lennukite ja teiste õhusõidukite lendamiseks sobiv taevaala osa õhutee. Allikas: Wikipedia.org "Tee"Seotud isikud arvo tinni Aivo Adamson risto sepp Indrek Taalmaa Reet Linna Kaire Vilgats Seotud kohad Eesti Tallinn Hiina Holland Paide Jubatee - Viimased uudisedTee ise: modernne diivanilaud, mille tegemisega saab hakkama igaüksBlogija Jenni oli juba ammu igatsenud elutuppa unikaalset lauda, kuid ei leidnud sobivat mitte kuskilt. Taaskasutuspoes üht puidujuppi nähes mõistis ta, et just sellest saaks teha tõeliselt trendika diivanilaua.\n19.04.2017, Tuule PõldsaarN24Kas parim tee valmib tõesti mikrolaineahjus?Täiusliku tee valmistamise üle on pikalt vaieldud, kuid nüüd väidavad Austraalias asuva Newcastle’i Ülikooli teadlased, et on kindlaks teinud kõige parema teevalmistamise meetodi ja selleks tuleks kasutada mikrolaineahju.\n13.04.2017, Linda PärnKust tuleb teejoomise komme?Teepõõsa kääritatud ja kuivatatud lehepungadest, võrsetest ja lehtedest saadud jooki tunneb inimkond üle 5000 aasta. Algselt kasutati Hiinas teed ravivahendina ja toidulisandina. Märksa hiljem hakati valmistama meie mõistes teed kui jooki.\n12.04.2017, Mihkel Zilmer8 põhjust, miks aiasõbrad kasutatud teepakke ära visata ei tohiksKui tahad aianduses edukas olla, kuluvad marjaks ära nutikad nipid. Abi võib saada näiteks kasutatud teepakkidest. 03.04.2017, Kodu.postimees.eeN24Kümme sammu, millega soodustada rinnapiima teketLapse imetamine on üks kõige paremaid mooduseid, kuidas hoida ema ja beebi vahelist erilist lähedust. Seda muidugi eeldusel, et see sujub probleemideta. Vahel võib juhtuda, et piima on rinnas vähem kui laps nõuab.\n16.02.2017, Linda PärnN24Miks ei tohiks juua detox-teesid?Tänapäeval nimetatakse teeks pea iga jooki, mis saadakse taimede kuuma vee peale valamisest. Viimastel aastatel on kõvasti populaarsust kogunud just Detox-teed, mis lubaduste järgi peaksid keha mürkidest puhastama ja imeväel saledaks tegema. 15.02.2017, Linda PärnTee ise: värvirulli abil kaunistatud tekstiilkottVabariigi sünnipäeva eel võiks endale disainida isamaalise mustriga õlakoti ja enam lihtsamalt seda vist teha ei saakski: vaja läheb õige vähe vahendeid.\n03.02.2017, Anna-Liisa MetsPMKambjast kaob autojuhtide kirumiskohtMaanteeameti tellimusel on alanud Nõost Kambjasse toova tee lõpulõigu ümberehitus, milleks kulub ligi miljon eurot.\n26.01.2017, Vilja KohlerVideo: Hiinas pandi püsti hiiglaslik ujuv tee (1)Hiina on tuntud oma suursuguste ideede ja ülevoolavate ehitiste poolest ning ka seekord on nad suutnud maailma üllatada.\n12.01.2017, Johanna VahuriN24Ekspert paljastab seitse nippi, kuidas takistada juuste hõrenemist Stress, vananemine ja rasedus on ainult mõned asjad, mis põhjustavad juuste hõrenemist. Ekspert paljastab, mis on tervete juuste saladus. 05.01.2017, Ingrid DreyersdorffN24Kuidas harjutada ennast hommikuti trennis käima?Kui sul ei ole õhtuti enam rohkem energiat, kui ainult diivanil lesida ja televiisorit vaadata, siis võib olla peaksid tegema trenni hoopis hommikuti. Kui sa ei ole seda tüüpi inimene, kes vabatahtlikult otse voodist jõusaali läheks, siis siin on sulle mõned nipid, mida teha eelneval õhtul, et hommikusse trenni jõuda.\n04.01.2017, Ingrid DreyersdorffN24Uued suunad köha ravimises: appi tõttab šokolaadTuleb välja, et tugeva köha puhul võib traditsioonilised mee ja sibula segu ning kuuma tee minevikku jätta. Uute uuringute kohaselt aitab eelpool mainitud medikamentidest paremini köha ravida hoopis üks palavalt armastatud maius, vahendab Woman's Day.\n30.12.2016, Grete TammojaEluPildid: Normandia küla sai maailmas esimesena päikesepaneelidest tee (1)Põhja-Prantsusmaal Normandias asuv Tourouvre’i küla on maailmas esimene, kus on päikesepaneelidest tee.\n22.12.2016, Inna-Katrin HeinN24Tänavune trend: piparkoogimajake tassi kaunistuseksPinterestis on esile kerkinud väga armas idee, kuidas teha mini-piparkoogimajakesi, mida asetada kaunistuseks (ja suupisteks) tassikese glögi, kakao, tee või kohvi juurde. 04.12.2016, Linda PärnN24Kas rohelist teed saab juua ka liiga palju?Roheline tee on justkui väike ime sinu tassis, mis aitab külmetushaigusi ennetada ja turgutab ainevahetust. Kuigi selle joomiseks on mitu head põhjust, on rohkem hakatud rääkima ka sellest, et vaid ühest tassitäiest teest kõige selle kasu saamiseks tegelikult ei piisa. Teisalt aga - mis saab siis, kui seda juua väga palju?\n20.11.2016, naine.postimees.eeTerviseeksperdid utsitavad inimesi sellel lihtsal põhjusel rohkem teed joomaSelle asemel, et talveperioodil külmi karastusjooke juua, tasuks pigem regulaarselt mõne sooja joogi, näiteks tee järele haarata. 09.11.2016, Kodu.postimees.eeSakKolmandik lasteaedadest on mures auklike teedegaKuuest Viljandi lasteaiast kaks, Midrimaa ja Mängupesa on kimpus lagunenud ja auklike teedega, mis on ohtlikud nii jalakäijatele kui autodele.\n29.10.2016, Merlin KuldLahutus vene moodi: mees tõkestas tellisseinaga ekskaasa liikumise ühises kodusVenemaal Moskvas elava jõukal järjel abielupaari armastus sai otsa, kuid vara nad enam inimlikul moel jagada ei suuda: mees lasi keset maja ehitada telliskiviseina, mis tõkestab ekskaasa tee magamistuppa.\n21.10.2016, Kodu.postimees.eeTeToitumisnõustaja: suur kogus kofeiini võib viia raseduse katkemiseni Raseduse ajal võib tekkida isu ka kofeiini sisaldavate toitude ja jookide järele, kuid sel puhul tasub jälgida koguseid.\n11.10.2016, Triin ÄrmE24Eesti talu astub maailma suurtootjate vastu (2)Otepää kõrgustiku külje all asuv Põhjala teetalu tõestab, et ka ilma maitse- ja lõhnaaineteta saab valmistada maitsvat ja lõhnavat teed – kodumaist ja üdini käsitsi tehtut.\n09.10.2016, Priit PulleritsVideo: Tai teemüüjad näitavad uskumatuid oskuseidKuigi tee müümine võib tunduda lihtne, siis need Chatuchaki turukaupmehed Tais näitavad hoopis teist taset.\n02.10.2016, Johanna VahuriVideo: tee oma koduuksele imeilus sügispärgMe oleme harjunud oma kodu kaunistama enne jõule, kuid tegelikult saab seda teha aastaringselt, vastavalt aastaajale.\n25.09.2016, Eva-Lotta KiviNutikas idee: tee maitsetaimedest jääkuubikuidMaitsetaimi on hea kasutada igasuguste toitude maitsestamiseks, kuid kahjuks nad eriti kaua värskena ei püsi. Selle asemel, et nad kilekotiga sügavkülma visata, tee neist hoopis jääkuubikud. 21.09.2016, Eva-Lotta KiviLihtne videoõpetus: põnev ja maitsev kõrvitsaroogÄärmiselt lihtne retsept, mille valmistamiseks sobivad nii suvikõrvitsad kui väiksemat sorti tavalised kõrvitsad.\n12.09.2016, Anna-Liisa MetsKuus asja sinu kodus, mis sind enneaegselt vanaks muudavadLisaks ebatervislikele eluviisidele ja õnnetutele geenidele, selgub, võib inimest enneaegselt vanaks muuta ka tema enda kodu.\n09.09.2016, Kodu.postimees.eeTeOhtlik leiutis: espressost 80 korda kangem kohv hoiab 18 tundi ärkvel (2)Üks Austraalia kohvik pakub kohvi, mis on väidetavalt 80 korda kangem kui tavaline espresso ja toob endaga kaasa arvestatavaid terviseriske.\n08.09.2016, Heilika LeinusNutikas idee: tee vanast vannist stiilne diivan (1)Viimasel ajal on saavutanud tohutu populaarsuse kaubaalustest meisterdatud diivanid ja voodid. Kui soovid teistest erineda, tee endale stiilne diivan hoopis vanast vannist. 05.09.2016, Eva-Lotta KiviN2413 lihtsat tõde söömise kohta, mis annavad elule uue suunaKes ei tahaks terve olla? Ei pea just olema toitumisteadlane, et mõista – tervist tasub otsida ka toidust, mida iga päev sööme. Just toidust saab meie keha ainest ehitusmaterjalideks ning oma funktsioonide täitmiseks. Söömine ei ole ainult nauding, see on ka keha vajadus, millele tuleks hoolega tähelepanu pöörata.\n22.08.2016, Linda PärnN24Neli nippi, kuidas vabaneda turses silmaalustestKõigil meist ei ole paraku võimalik magada kaheksa tundi ja kui sa kuulud nende ligi 12 protsendi hulka, siis tead, kuidas unepuudus mõjutab su väljanägemist ja eriti teravalt reedavad seda silmad.\n19.08.2016, naine.postimees.eeGalerii: eklektiliselt hubane üürikorter Kakumäe uuselamus (1)Kakumäel asuv üürikorter on kujundatud sääraselt, et seal viibides ei aimagi, et tegemist on uuselamuga. 18.08.2016, Kodu.postimees.eeT24Vaata videost, mille abil saab hambaid valgendadaKõik meist soovivad säravalt valget naeratust, kuid milliste vahenditega seda saavutada, on jäänud paljudele küsimuseks.\n18.08.2016, Anna-Maria UulmaPMVideo: Pelguranna teel sõitis juht vastu puudTäna kella 13 ajal toimus Tallinnas Pelguranna teel liiklusõnnetus, kus Mazda juht sõitis vastu puud.\n11.08.2016, Elisabeth KunglaKolm nutikalt sisustatud ühikatuba, mis tõestavad, et ka tudengi kodune elu võib olla stiilneÜlikooliaegset ühiselamutuba või üürikorterit ei pea võtma kui kohta, kus magamas käia. Väheste vahenditega saab sellele anda tõeliselt isikupärase näo.\n30.07.2016, Kodu.postimees.eeEluMatcha bränd Hi Matcha ühendab iidsed Jaapani traditsioonid kaasaegse Eesti disainigaMaailmas üha populaarsust koguv matcha rohelise tee pulber on lõpuks Eestis kättesaadavam kui kunagi varem. Veebipoes on saadaval kõik matcha valmistamiseks vajalikud vahendid ning ka erinevad õpetused ja retseptid.\n27.07.2016, Elu24.eeN24Kümme toitu, mida hambaarst sulle kunagi ei soovitaKa mõned süütuna näivad toidud võivad hambaid lõhkuda või kahjustada. Loe edasi, milliseid sööke soovitavad hambaarstid suu tervise nimel vältida. 20.07.2016, Linda PärnN24Kolm jooki, mida tuleks kuumal suvepäeval vältidaKuum suvine päike ajab higistama ja tekitab janu, aga vali oma jooke suvel hoolikalt. Nimelt on mõned joogid, mida oleks mõistlik vältida.\n12.07.2016, naine.postimees.eeN24Roheline tee ja greip on sulle olulised!Kui pead lugu oma tervisest ja tahad kaalu langetada, söö rohkem greipi ning joo rohelist teed, soovitavad Figuurisõbrad.\n08.07.2016, naine.postimees.eeN24Kaval nipp: mida teha maasika roheliste otstega?Valmista mõnus suvine jook, mille jaoks saad ära kasutada maasika rohelised otsad.\n05.07.2016, naine.postimees.eeEluKui palju vett joob inimene keskmiselt elu jooksul?Arstide teatel tarbib inimene päevas umbes 3,2 liitrit vett, kuid kogu elu vältel juuakse keskmiselt 1050 vannitäit vett. Lisaks veele ja erinevatele jookidele saab vett ka toitudest.\n30.06.2016, Inna-Katrin HeinGalerii: Itaalias avati omapärane vee peal hõljuv teeKõik, kes on kunagi unistanud vee peal kõndimisest saavad seda nüüd Itaalias harjutada.\n21.06.2016, Johanna VahuriN24Kuidas ärgata ilma kohvita?Ükskõik, kas sa tahad kohvist täielikult loobuda või üritad selle tarbimist vähendada, siis siin on sulle mõned nõuanded, kuidas hommikul kergema vaevaga ärgata.\n17.06.2016, Ingrid DreyersdorffTeWHO hoiatab: kuumad joogid võivad vähki tekitadaMaailma terviseorganisatsioon hoiatab, et kuumad joogid võivad põhjustada vähki, mistõttu tuleks neil alati enne joomist jahtuda lasta.\n15.06.2016, Heilika LeinusN24Kuidas teha jääteed?Jäätee valmistamine ei erine väga palju tavalise tee tegemisest. Enamasti tehakse valmis tavaline tee, pannakse see mõneks ajaks külmikusse ja valatakse siis jää peale. On aga üks lihtne nipp, mis teeb selle paremaks. 11.06.2016, naine.postimees.eeN24Viis jooki, mida ei tohiks enne trenni juuaEnne treeningut tuleb kindlasti piisavalt juua, kuid iga rüübe selleks ei sobi. 01.06.2016, Linda PärnMaikuu on parim aeg veel taimelehti korjataMai on meie ravimtaimeaia jaoks lehekuu. Korjame kõik vajaminevad lehed just maikuus ja juuni esimesel kolmandikul, sest hilisemad lehed on puitunud, neile tekivad kollased laigud, neid rikuvad kahjurid ning vitamiinide ja eeterlike õlide hulk langeb. 25.05.2016, Katrin LukeHotellis pesti nõusid vetsuharjadegaÄrireisija oli jõudnud Pekingis just oma hotelli, kui avastas, et toateenija pesi tema teetasse ning -kannu vetsuharjaga.\n17.05.2016, Johanna VahuriN24Lõbus test: mida näitab sinu kohta see, kuidas sa telefoni lukust avad?Kuidas sina oma telefoni puhkerežiimist äratad? Vaata, mida see sinu kohta ütleb!\n13.05.2016, naine.postimees.eeN24Metsamoor soovitab: taimed, mis võidavad peavaluPeavalu on märk sellest, et keegi või miski on meid liiga intensiivselt mõjutanud. Nii nagu pole kaht identset inimest maailmas, pole ka kõigile täpselt ühtmoodi mõjuvat raviviisi. 11.05.2016, Irje Karjus (Metsamoor)N24Parimad ja halvimad toidud, mida enne magamaminekut süüaTerviseeksperdid on paljudes küsimustes eriarvamusel, kuid üks teema, milles leitakse üksmeel, on une tähtsus. 19.04.2016, naine.postimeesPeruu presidendivalimistel tuleb teine voorPeruus eile korraldatud presidendivalimiste esimeses voorus ei selgunud võitjat, sest ükski kandidaat ei kogunud vajalikku rohkem kui 50 toetusprotsenti, teatas keskvalimiskomisjon.\n11.04.2016, AFP-BNSTeNeli kavalat nippi, kuidas ainevahetus kiiremini tööle saada Ainevahetuse kiirendamiseks on inimesel võimalik ka ise üht-teist ära teha ning apteeker annab selleks soovitusi.\n25.03.2016, Kerli ValgeN24Toitumisnõustaja aitab: tubli kaalulangetaja seitse tõhusat harjumustMõned igapäevased harjumused võivad pealtnäha süütud olla, kuid salamisi ülekilosid tekitada. Aeg on need reetlikud kombed lõpuks ometi tõhusatega asendada!\n16.03.2016, Robert ApsN24Kuidas peletada kiiresti halba hingeõhku, kui nätsu pole käepärastKes meist poleks vahel suheldes enda ehmatuseks tundnud, et pigem tuleks suu kinni hoida? Isegi kui sa hoiad eemale küüslaugust ja napsist, võib siiski juhtuda, et hingeõhk muutub õhtu jooksul eemalepeletavaks. Tavaliselt aitab hädast välja näts või pastill, kuid alati pole need käest võtta.\n09.03.2016, naine.postimees.eeTeKolm jooki, mis aitavad kaalu langetada Kaalujälgijad tarbivad sageli sidrunivett, kuigi tegelikult tasuks juua hoopis kohvi, jäävett või rohelist teed. 01.03.2016, PM TervisE24Et britte mitte ärritada: Brüssel pani teekannudirektiivi riiulile (6)Teadlikuna brittide palavast armastusest tee ja džemmiga saiaviilukeste vastu on Euroopa Komisjon asetanud riiulile ootama kava keelata kõvasti elektrit kulutavad kannud ja rösterid – et end referendumi eel mitte kõrvetada.\n27.02.2016, Urho MeisterTeKofeiini ei saa südamehädades süüdistadaHiljutisest kofeiinitarbimist käsitlevast uuringust selgus, et regulaarne šokolaadi söömine ning kohvi ja tee joomine ei ole seotud südamelöökide arvu suurenemisega.\n29.01.2016, PM TervisMida kasulikku saab talvel valmistada pungadest?Kuigi pungadega seostub enamikule kevadine aeg, siis saab ka talvel oksi tuppa tuua, lasta pungadel soojas paisuda ning valmistada neist raviteesid, salve ja tõmmiseid. 27.01.2016, Katrin LukeEluPildid ja video: Ecuadoris «kallistas» laiskloom metallpostiLõuna-Ameerikas Ecuadoris nägid liiklejad ja politsei möödunud nädalal uue maantee juures ebatavalist vaatepilti.\n26.01.2016, Inna-Katrin HeinPMHeilika Leinus: Atsihh!Ja nii ta tulebki, see talve kõige kardetum haigus! Kes meist ei oleks pimedal ja külmal ajal külmetuse käes kannatanud? Näidake mulle seda õnnelikku ja ma kingin talle kogu oma lugupidamise. Kindlasti oleks mul talt midagi õppida, sest mind saab see riuklik paharet küll igal aastal kätte. Erandiks ei ole olnud ka tänavune talv.\n21.01.2016, Heilika LeinusMaailma kõige ohtlikum teeSurma Teena tuntud mägitee Boliivia mäestikus nõuab aastas keskmiselt 300 inimese elu.\n21.01.2016, Johanna VahuriT24Kindlustusfirma hoiatab kokkupõrgete eest loomadegaAlates septembrist on If Kindlustuse kliendid ootamatult teele jooksnud loomale otsa sõitnud 230 korral ning nende sõidukite remont on maksma läinud 400 000 eurot.\n10.12.2015, Siiri LiivaN24Kümme snäkiretsepti stressisööjale, kes kardab kaalutõusuStressisöömist on väga raske vältida. Kui ikka tunded löövad üle pea ja väsimus võtab võimust, suureneb ka söögiisu, mis võib kujuneda nii tugevaks, et kõik varasemad plaanid end tagasi hoida lähevad meelest. Sellistel hetkedel on hea, kui kapis pole ühtki kommi ega küpsist vaid on tervislikud toidud, millest valmistatud suupisted kõhukest ei kergita.\n20.11.2015, Linda PärnTeHollandis ärgitatakse inimesi teed joomaHollandi Tervisenõukogu soovitab inimestel päevas kolm kuni viis tassi teed juua, kuna mitmetest uuringutest on selgunud, et igapäevane tee tarbimine avaldab tervisele positiivset mõju.\n12.11.2015, Kerli KivistuE24Kuidas end 30 minutiga tööintervjuuks ette valmistada?Vahel võib personalijuht kandidaadile helistada hommikutundidel ning paluda vestlusele juba sama päeva õhtupoolikul. Daily Muse jagab kasulikke nippe tööotsijatele, kellel napib aega, et end intervjuuks pikemalt ette valmistada.\n02.11.2015, juhtimine.eeN24Eksperdid arutavad: kui palju kofeiini võib tarbida?Kohvijoomise ja kofeiini tarvitamise kohta on palju vastakaid arvamusi. Uuringud toovad välja hulgaliselt kofeiini positiivseid efekte, samas manitsetakse mõõdukusele. Kust läheb piir tervisliku ja kahjuliku koguse vahel?\n29.10.2015, Ly AunapuE24Kuidas alustada tööpäeva produktiivselt?Business Insider vahendab konsultatsioonifirma Robert Half Management Resources nelja soovitust, mis aitavad iga tööpäeva alustada motiveeritult ja tulemuslikkusele orienteeritult.\n27.10.2015, juhtimine.eeN24Parimad ja halvimad toidud, mida haigena süüaSaabus sügis, saabusid ka haigused. Ka kõige parema tahtmise juures on raske kogu talve jooksul terveks jääda,sest varem või hiljem tuleb kõigest loobuda, et end koduseinte vahel taas elule turgutada. Paranemise juures mängib peale ravimite suurt rolli ka õige toitumine.\n06.10.2015, naine.postimees.eeRepMillise riigi teed on parimad – Eesti, Läti või Leedu?05.10.2015, Reporter.eeN24Kasulikud tegevused, mida saab teha teleri eesPaljud meist pole nõus oma lemmiksarjade vaatamisest loobuma, aga niisama teleri või arvuti ees lösutamine ei tundu kuigi mõistliku tegevusena, eriti pärast pikka tööpäeva, mil oled enamasti paigal istunud. Su keha vajab liikumist, aga see ei tähenda, et peaksid kodust lahkuma – kasulikke tegevusi saab teha ka teleri ees.\n24.09.2015, naine.postimees.eeE24Viis nippi, kuidas ülipikast tööpäevast taastudaVahel tuleb igal juhil ja ettevõtjal ette päevi, mil töötunnid venivad hilisõhtuni või lausa varajase hommikuni. Entrepreneur.com jagab viite kasulikku nippi, kuidas hoolimata väsimusest järgmisel tööpäeval siiski produktiivne olla.\n10.09.2015, juhtimine.eeVmVIDEO: See on uuenenud teelõik Valga-Võru-Mõniste maanteelValga linnapiirist Võru poole sõites tervitab autojuhte uus tee. Kevadel alanud ja kuni 2,9 miljonit eurot maksnud teetööd on nüüd lõpusirgel. Uue asfaltkatte alla on saanud ligi 10km pikkune teelõik.\n08.09.2015, Arvo MeeksSakViljandi otsib Oja tee ehitajatViljandi linnavalitsus on kuulutanud välja riigihanke, et leida renoveerija Oja tee Kösti silla ja Uue tänava vahelisele lõigule.\n25.08.2015, N24Uuring: kui tahad valgeid hambaid, siis lisa teele piimaPaljudele inimestele meeldib lisada maitse pärast tee sisse veidi piima. Hiljutise uuringu järgi lausa peaks seda tegema, et oma hammaste välimust säilitada.\n19.08.2015, naine.postimees.eePMRattavõistlus sulgeb tänavaidMaanteerattasõidu Euroopa meistrivõistluste tõttu on Tartu linnas ja Luunja vallas 5.–9. augustini mitmed tänavad autoliikluseks ja parkimiseks suletud või on liiklust suurel määral piiratud.\n05.08.2015, Jaan OlmaruN24Üllatavaid viise, kuidas kasutada teed kaunima naha heaksTee on palju enamat kui kuum jook – see on tervislik keelekaste, mis mõjub hästi nahale, kehale ja juustele.\n23.07.2015, naine.postimees.eeEluLauljatar Elisa Kolk ilmutas uue singli «Mis ootab ees»Eelmisel nädalal oma 18. sünnipäeva pidanud lauljatar Elisa Kolk ilmutas uue singli «Mis ootab ees».\n20.07.2015, Elu24.eeT24Lugeja küsib: miks ei näita Elroni infotabloo rongide väljumisradasid?«Riigettevõte Elron on küll Balti jaama loonud moodsa porgandite ootesaali ja lisanud ka infotablood rongide infoga, kuid kõige olulisema info – mis teelt mingi rong väljub, millisele teele saabub, on jätnud esitamata. Just nagu Balti jaamas oleks vaid üks tee ja üks ooteplatvorm. Mis kasu on sellisest infotabloost, kus on näha, et jah, Aegviidu rong saabub kell 13.30, kuid kuhu teele, otsi ise, või et Tallinn-Riisipere väljub kell 13.55, aga kust, jällegi info puudub?» küsib lugeja.\n18.07.2015, Siiri LiivaEluPiltuudis: Põhja-Korea pealinn saab jalgrattateedPõhja-Korea pealinna Pyongyangi keskosa saab jalgrattateed, mille abil loodetakse vähendada liiklusõnnetusi ning need teed on vajalikud, kuna üha rohkematel inimestel on jalgratas.\n14.07.2015, Inna-Katrin HeinEluAlternatiivfestivali tasakaalustav mõju aitab üles leida kaotatud Mina 18.–20. augustini toimub Jõulumäel, Tahkuranna vallas, ürgses looduse rütmis Alternatiivfestival ehk Spiritual Fest.\n14.07.2015, Elu24.eeEluVideo! Muretu maailmarändur Argo räägib, kuidas elada vaba eluEestlasest maailmarändur Argo, keda Seitsmesed eelmisel aastal Austraalias külastasid, on oma rännakutel jõudnud Kambodžasse ja asunud seal hotelliäris karjääri tegema. Kas paljude temasarnaste tegusate Eesti noorte tee toob välismaalt kunagi tagasi ka Eestisse?\n13.07.2015, Elu24.eeEluKuumus lõhkus Saksamaal kiirteidSaksamaal lõhkus kuum ilm mitmel pool kiirteid ning transpordiministeerium andis ohtlike teelõikude kohta hoiatuse.\n06.07.2015, Inna-Katrin HeinEluEesti kino TOP7: Jurassic World tõugati trooniltEelmise nädala populaarseimaks filmiks Eesti kinodes oli «Ted 2», mida käis vaatamas 13 439 inimest. Teisele kohale langes «Jurassic World: Sauruste maailm» 5019 ning kolmandale «Supilinna salaselts» 2000 vaatajaga.\n29.06.2015, Elu24.eeJTKalmistutee on remondi ootelSellel nädalal avati taas liikluseks Türi Koidula sild, mida kasutavad ka paljud Kõrgesaare kalmistul lähedaste haudu külastavad inimesed. Surnuaiapühal kalmistul käinutele avanes aga sinna viival teel juba tuttav pilt: aastaid äärmiselt halvas olukorras oleva teelõiguni pole remondijärg endiselt jõudnud.\n24.06.2015, Järva TeatajaE2412 lauset, mida ei tasu esimesel tööpäeval öeldaBusiness Insider on karjäärikoolitaja J.T. O'Donnelli abiga kokku kogunud 12 lauset, mida ei tasuks uues töökohas esimesel tööpäeval öelda.\n10.06.2015, juhtimine.eeEluEesti kino TOP7: «Supillinna salaselts» püsib siiani tipus«Supilinna salaselts» oli ka eelmisel nädalal kõige populaarseim film Eesti kinodes, mida käis vaatamas 6239 inimest. Teisele kohale maandus «San Andreas» 4736 ja kolmandale «Tulevikumaa» 4116 vaatajaga.\n01.06.2015, Elu24.eeN24Teesordid, millel on tervisele väga hea mõjuJaapanlannadel on tihti väga hea jume, säravad silmad ja energiline olek. Ehk on nii seetõttu, et paljud jaapanlased on harjunud jooma teesid, millel on tervisele hea mõju.\n19.05.2015, Linda PärnEluVideo! Stig Rästa ja Elina Born: meie laul on ajatuTäna õhtul toimub Eurovisiooni 1. poolfinaal, kus astuvad üles Eestit esindavad Stig Rästa ja Elina Born. Vaata, mida rääkisid muusikud välismaisele ajakirjandusele.\n19.05.2015, Elu24.eeEluVennad Piusid vedasid koolis õpetajat ninapidiKaksikvennad Märt ja Priit Pius on oma noore ea kohta teinud Eesti tele- ja teatrimaastikul kõva töö. Eile rääkisid vennad saates «Hommik Anuga» naljaka seiga koolist, kus nad kasutasid ära oma sarnasust teineteisega.\n18.05.2015, Elu24.eeN24Leevenda elulisi probleeme õige tee joomisegaBritid on harjunud tihti teed jooma. Hiljutise uuringu järgi joovad naised meestest teed veel palju rohkemgi. Selle igapäevase rituaaliga võetakse pärastlõunal hetkeks aeg maha ja puhatakse jalga. Tee-ekspert Ajit Madan on aga veendunud, et igaks elujuhtumiks on oma tee.\n12.05.2015, naine.postimees.eeEluUus teooria: Nazca geoglüüfid viitavad iidsele palverännakuteeleTeadlased on juba pikka aega uurinud Peruu kõrbes asuvaid Nazca geoglüüfe ning uue teooria kohaselt kasutati neid suunanäitajana palverännakul iidsesse templisse.\n05.05.2015, Inna-Katrin HeinEluVideo: Venemaa karm teeYoutube´i on pandud video, millel on näha teed, mis väidetavalt on Venemaal.\n29.04.2015, Inna-Katrin HeinSalveiteed juues püsid igavesti noorenaNii Viljandimaal ravimtaimi kasvatava Energia talu peremees Aivar Siim kui ka tuntud ravimtaimede asjatundja Tiiu Väinsaar usuvad, et seeniorid saavad ravimtaimedest tõhusat kosutust.\n21.04.2015, Egon ValdaruEluMagus tee või kohv on parim stressileevendajaUSA California ülikooli teadlaste uuring näitas, et tööl on parimaks stressileevendajaks magus tee või kohv.\n17.04.2015, Inna-Katrin HeinRepMaanteeamet: AS Eesti Teed tuleks erastada18.03.2015, Reporter.eeSakNädala foto. Vintis ja analüütiline«Ettevaatust! Vinge vintis analüütik» teatab selle helkurvestis hernehirmutise seljale kirjutatud tekst. Või noh, hernehirmutis see siiski pole. Tolle Kolga-Jaani vallas pildistatud kuju eesmärk on tõenäoliselt juhtida tähelepanu lähedal asuvale kiirus- ja koormuspiirangu märgile.\n07.03.2015, TeMust tee vähendab trennijärgset lihasvalu Rutgersi ülikooli sporditeadlased leidsid, et mustas tees sisalduvad teaflaviinid kaitsevad lihasrakke intensiivse pingutuse mõju eest, vähendades seeläbi treeningujärgset lihasvalu.\n27.02.2015, Marina LohkT24Lahendati ideaalse tee saladusBriti standardiamet avaldas ekspertide koostatud juhendi, kuidas valmistada ideaalne tassike teed.\n17.02.2015, Triin ÄrmEluKui palju on erinevates jookides kofeiini?Kui enne magama minekut juua palju kofeiini sisaldavaid jooke, siis ei pruugi und tulla.\n17.02.2015, Inna-Katrin HeinEluVaata! Mihkel Raud: poliitika on külma persega meestele (2)Mihkel Raud laadis täna hommikul internetti üles oma uue valimisreklaami. Videos ristub Raua tee talle juba superstaari saatest tuttava Ivo Reinokiga.\n12.02.2015, Elu24.eeSakVägevaima tee saab omakasvatatud või ise loodusest korjatud taimedestEesti suurima ja vanima, Järvamaal tegutseva Kubja ürditalu perenaine Merike Sander soovitab inimestel, kui vähegi võimalik, ise loodusest ravimtaimi koguda või siis neid koduaias kasvatada. 11.02.2015, Egon ValdaruT24Estonian Air lubab rohkem tasuta asjuEstonian Air hakkab regulaarlendudel pakkuma tasuta komme, kohvi ja teed, mullu oktoobrist ei pea enam maksma ka klaasikese vee eest.\n05.02.2015, Piret LaksonE24Kohtutäitureid ärritab ministeeriumi plaan tasusid kärpidaKohtutäitureid ärritab justiitsministeeriumi plaan nende tasusid kärpida, ent ministeeriumi sõnul on vaja vähendada koormust võlgnikule.\n02.02.2015, Marge TubalkainE24Volitamata maakler üritab müüa Viking Line'i laeva RosellaLaevade müügiga tegeleval veebilehel forsaleships.net pakutakse müügiks ka Viking Line`i laeva MS Rosella, ettevõtte sõnul pole müüjal volitusi Viking Line'i esindada ja laeva müüa ei plaanita.\n30.01.2015, BNSPMGalerii: paisjärv uhtus ära sõiduteeAntsla vallas uhtus Tsimmi paisjärve vesi ära tammi koos sõiduteega, mis põhjustas ohtliku olukorra.\n16.01.2015, Tiina KaukvereIlmVideo: klaassiledal Tallinna-Narva maanteel on autodel raskusi teel püsimisegaPühapäeval alates kella 13-st sadama hakanud lumi ja langenud temperatuur on muutnud Tallinna-Narva maantee nii libedaks, et sõidukitel on seal raskusi teel püsimisega.\n21.12.2014, Raul SulbiSakKülaelanikud sattusid põlvist saati teesseKui enne Kolga-Jaanit Vissuvere poole viivale laiale kruusateele keerata, tuleb seal manööverdada kuni seitsme sentimeetri sügavuste porirööbaste vahel. Selline oli tulemus, kui ühel päeval sõitsid sealtkaudu raskeveokid. 19.12.2014, Sigrid KoorepSakKülaelanikud sattusid põlvist saati teesseKui enne Kolga-Jaanit Vissuvere poole viivale laiale kruusateele keerata, tuleb seal manööverdada kuni seitsme sentimeetri sügavuste porirööbaste vahel. Selline oli tulemus, kui ühel päeval sõitsid sealtkaudu raskeveokid. 19.12.2014, Sigrid KoorepSakVäikesed teed ei pruugi soola saadaBussifirma leidis, et valla teed on kehvasti hooldatud, kuid enamik ametnikke, kellega Sakala sel teemal vestles, oli teist meelt.\n05.12.2014, Siim PiirakT24Kuulus firma kindlustas oma teemeistri hiigelsumma eestKui jutt on kehaosade kindlustamisest, siis tavaliselt on tegu kuulsustega, kui tuntud teefirma kindlustas hiigelsumma eest ka oma teemeistri.\n02.12.2014, Hanneli RudiTCRahajagamine: vaata, millised tänavad plaanib Tallinn ära remontida!Teede ja tänavate ehituseks ja kapitaalremondiks on järgmise aasta linnaeelarvesse kavandatud kokku 17,5 miljonit eurot ning remondiks ja puhastamiseks kokku 20,8 miljonit eurot, lisaks 7 miljonit eurot tänavate valgustamiseks.\n27.11.2014, Kristel KossarTe Külmetushaiguste ABC: marlimask näo ette, teetass vastu põski ja raamatud madratsi alla Külmetushaigusi saab ennetada ja ravida ka kodustest tingimustes. Pärnu haigla kodulehel jagas selleks soovitusi sisehaiguste osakonna vanemõde Eha Valk.\n22.11.2014, Triin ÄrmPildid ja video: Hollandis avati esimene päikesepaneelidega jalgrattateeHollandis Amsterdami lähedal Krommenies avati esimene päikesepaneelidega kaetud jalgrattatee, mis on veel katsetamisjärgus.\n13.11.2014, Inna-Katrin HeinTeMust tee ja tsitruselised alandavad munasarjavähi riski Uue uuringu kohaselt alandab mustas tees ja tsitruselistes leiduvate flavonoolide ja flavanoonide – flavonoidide alamliikide – tarbimine epiteelrakulise munasarjavähi tekkeriski.\n30.10.2014, Marina LohkPPMida teha kasutatud teekotikestega?Kasutatud teekotikesi ei tasu alati ära visata, neid saab päris mitmel moel ära kasutada.\n18.10.2014, Tarbija 24Yungase tee – eriline ekstreemsete ohtude harrastajateleYungase tee on 61 kilomeetri pikkune tee, mis algab Boliivia pealinnast La Paz’st ja kulgeb läbi Yungase piirkonna kuni Coroico asulani. Yungase tee on kuulus oma äärmise ohtlikkuse poolest.\n16.10.2014, Reisiguru.eeTeParim jook kaalulangetuseks Ajakirjas The American Journal of Clinical Nutrition avaldatud uuring näitas, et tee joomine aitab taljejoont saledamana hoida.\n15.10.2014, Marina LohkTeKas kuslapuuõie tee aitab viiruste vastu võidelda?Hiina meditsiinis on väänduva kuslapuu õie teed kasutatud sajandijagu. Nüüd on aga teadlased avastanud taimes sisalduva molekuli, mis mõjutab otse A-tüüpi gripiviiruseid.\n13.10.2014, Marina LohkTeMida teha kasutatud teekotikestega?Kasutatud teekotikesi ei tasu alati ära visata – neid saab päris mitmel eri moel ära kasutada. 23.09.2014, Marina LohkRepAvariis Laagna teel sai viga kaks noort19.09.2014, Reporter.eePMIlusa jutuga saab teejoomisest elamusTaimede tundjad Irje Karjus ja Anneliis Prants kavatsevad au sisse tõsta põhjamaised teetseremooniad ning tuletada inimestele meelde aroomi-, maitse-ja tundeelamusi, mida pakuvad näiteks tavaline meliss, münt või metsmaasikas.\n18.09.2014, Aime JõgiPM+Ilusa jutuga saab teejoomisest elamusTaimede tundjad Irje Karjus ja Anneliis Prants kavatsevad au sisse tõsta põhjamaised teetseremooniad ning tuletada inimestele meelde aroomi-, maitse-ja tundeelamusi, mida pakuvad näiteks tavaline meliss, münt või metsmaasikas.\n18.09.2014, Aime JõgiRepNõmmel avati remonditud Võidu tänav13.09.2014, Reporter.eeEluMarko Reikop tänab Ingo Normetit: oleksin olnud väga halb näitleja4.-10. septembrini saab televaataja hääletuse teel ise otsustada, milline ETV saatejuht tema lemmiksaate eetrisse läheb. Segi aetud saated ja juhid on televaatajate ees ajavahemikus 21.-28. september. «Saatejuhtide vahetuse» väljakutse on teiste seas vastu võtnud: Grete Lõbu ja Marko Reikop, Maire Aunaste, Lembitu Kuuse ja Reet Linna ning Monika Tamla. Küsisime nendelt staažikatelt saatejuhtidelt, kelleks nad lapsena tegelikult saada tahtsid!\n04.09.2014, Helena TammEluPidune sügis! Kanal 2 ja «Reporter» tähistavad sünnipäevaUudistemagasin «Reporter» tähistab oma 10. sünnipäeva otse-eetris esmaspäeval 1. septembril kell 19, aga see ei ole veel kõik! Käesoleval sügisel täitub telekanalil «Kanal 2» 21 aastat tegutsemise algusest. Sealset toimetust ootavad eest mitmed pidupäevad!\n28.08.2014, Helena TammAutovaraste äri on määratud hääbumaAutode ärandamise turul puhuvad uued tuuled: sõidukeid on järjest raskem varastada, tegevusest lõigatav kasum kuivab kokku ning vangimajja sattumise tõenäosus suureneb üha.\n25.08.2014, Majandus24EluVideointervjuu: Ukerdajad said viieseks! Sünnipäevakontserdi muljedLustlikult kaasahaarav ja kodumaine - see on kollektiiv Ukerdajad kooseisus Mati Tubli, Tõnis Kirsipu, Lauri Mäesepp, Tanel Siimann, Madis Lundre ja Ringo Ramul. Viru Folk on olnud meeste kasvulavaks, kus aasta-aastalt ühe suuremaid ja menukamaid kontserte antakse. Ajaloolises Käsmus toimus 5a tagasi ühtlasi ka bändi esimese tõelise hiti «Kährikupüük» maailma esma-esitlus.\n15.08.2014, Helena TammEluJuba homme! Hooaja lõpukontsert Löwenruh' pargisSel kolmapäeval, 13. augustil kell 19 esineb Löwenruh' pargi laval (Mustamäe tee 59a) ansambel «Parvepoisid».\n12.08.2014, Elu24.eeTCEhitus: vaata, millist elurajooni ja riigikaitseobjekti plaanitakse Järve asumisseTallinna linnavalitsus kavatseb algatada Järve asumisse elamukvartali rajada võimaldava detailplaneeringu koostamise.\n07.08.2014, Kristel KossarEluKarastusjookide tarbimine kulutab arengumaade ressursseSoojade ilmade saabudes tõuseb oluliselt karastusjookide tarbimine. Eestis teatakse limonaadide negatiivsest mõjust tervisele, kuid tähelepanuta on jäetud jookide ränk mõju arengumaadele ja keskkonnale.\n24.07.2014, Elu24.eeEluTäna! Skandinaavia ägedaimad sportautod Tallinnas ja PärnusTäna hommikul saabuvad Eestisse 60 Skandinaavia luksuslikemat sportautot. Soovijatel on võimalik uhkeid masinaid nii Tallinnas kui Pärnus kohapeal uudistada.\n23.07.2014, Helena TammEluTeatrimaastikule tuleb lisa - POINT!2014. aasta augustis algav teatrihooaeg toob Eesti teatri- ja meelelahutusmaastikule uue kaubamärgi POINT. Uus teater lubab ühiskonnakriitikat, teravat huumorit, värsket nalja ning suurtel lavadel toimuvaid stand-up etendusi, mis kõnetavad publikut igapäevaelu olulistes küsimustes. 22.07.2014, Helena TammSakVihma ajal pinnatud tee hakkas päikese käes sulamaEt suurem osa tänavustest pindamistöödest tehti vihma saatel, on nüüd teekate nii mõnelgi pool kuuma päikese käes sulama hakanud.\n09.07.2014, Toomas KoitmäeSakVihma ajal pinnatud tee hakkas päikese käes sulamaEt suurem osa tänavustest pindamistöödest tehti vihma saatel, on nüüd teekate nii mõnelgi pool kuuma päikese käes sulama hakanud.09.07.2014, Toomas KoitmäePPKaarli talu kodutee viib läbi kohtumajaTahkuranna Leina küla Kaarli talu rahvas ei pääse priilt liikuma, sest osa nende koduteest asub naabertalu krundil, mille omanik pole aga üldse päri, et üleaedsed kasutavad tema maad läbivat teed.\n09.07.2014, Urmas HännileN24Mida teha maasikatest?\nMida teha maasikatest siis, kui peenralt söömisest isu täis? Prantsuspärase kohviku Café Lyon peakokk Raul Tee ja peapagar Roman Klotsihhin jagavad lennukaid ideid. 29.06.2014, Britt RosenPM+Naudi maasikate aega\nMida teha maasikatest siis, kui peenralt söömisest isu täis? Prantsuspärase kohviku Café Lyon peakokk Raul Tee ja peapagar Roman Klotsihhin jagavad lennukaid ideid. 28.06.2014, Britt RosenTeKas kofeiinivaba energiajook on tervislik?\n18.06.2014, Triin ÄrmTCTeeärimehe terrori ohver: oksjonile läks meie maja vee- ja soojasõlm\nHansu elamurajooni ümbritseva rõngastänava kaotus teeärimehest aferistile pole ainuke näide teiste arvelt rikastuda püüdmisest - ühe sealasuva kortermaja vee- ja soojasõlm avastati viimasel hetkel pankrotioksjonilt ja osteti maja poolt välja.\n30.05.2014, Rivo VeskiTCTeehõivajad peavad oma äri eetiliseks\nRae vallas tegutsenud teeärimees Konstantin Ivanišvili kõrvale on tekkinud järgmine aferist Aleksandr Vain, kes peab Haaberstis asuva elamurajooni ümber kulgeva Hansu tee omandamist ja sellelt kasu lõikamist igati eetiliseks.\n30.05.2014, Rivo VeskiPM+Teeomanikud peavad oma äri eetiliseks\nPostimees käis Haaberstis Hansu tee elamute juures olukorraga tutvumas. Kohaliku elaniku Reimo sõnul on Vain küsinud elanikelt tee eest 50 000 eurot, või kui need ostust keelduvad, ähvardanud teele tõkkepuu panna.\n30.05.2014, Rivo VeskiEluJaapanlannade pikaealisuse võtmeks on roheline tee ja toores kala\nHiljutine uuring näitas, et jaapanlannad elavad kauem kui lääneriikide naised.\n25.04.2014, Inna-Katrin HeinEluHollandis avati esimene pimedas helendav teelõik\nHollandis katsetatakse 500-meetrist teelõiku, mis pimeduses helendab.\n15.04.2014, Inna-Katrin HeinPPPorised riigiteed jätavad vallakeskused Pärnust kaugele\nPõhimõttel “oma silm on kuningas” tegid sõna- ja otsustusõiguslikud isikud teisipäeval maakonnas umbkaudu 330kilomeetrise ringi, et näha, millised teed karjuvad remondi järele ja milliseid pidi sõites võib rõõmsat vilet lasta.\n11.04.2014, Silvia PaluojaTeEarl Grey tee kaitseb südamehaiguste eest\nEarl Grey bergamotiõliga aromatiseeritud must tee aitab alandada kolesterooli ja kaitseb südamehaiguste eest, selgus uuest Itaalias läbi viidud uuringust.\n31.03.2014, Piret LaksonN24Sega kokteili rohelist teed\nKokteiliklaasiski puhuvad värskemad kevadetuuled: vitamiinirohke astelpaju, mõrkjas basiilik ja roheline jasmiinitee on trendikates segujookides täiesti omal kohal.\n16.03.2014, Britt RosenPM+Sega kokteili rohelist teed\n15.03.2014, Britt RosenSakPoolsada teed pandi veokitele lukku\nViljandimaal on ligi poolesajal teelõigul keelatud rohkem kui kaheksa tonni kaaluvate autodega sõita, sest soojaga on alanud teede lagunemine ning rasked veokid rikuvad neid.\n26.02.2014, PPAlan Biin: Juurdepääs kodule üle võõra tee\nViimasel poolaastal on avalikkuse tähelepanu pälvinud juhtumid, kus pankrotivara hulgast on keegi ostnud tee või tänava ja nüüd teeb omanik selle kasutajatele takistusi.\n04.02.2014, Alan BiinTCÕismäe saab betoonist teeTallinna linn on koostöös Tallinna Tehnikaülikooliga asunud Õismäele betoonteed projekteerima, teatas abilinnapea Kalle Klandorf MTÜ Eesti Kommunaalmajanduse Ühingu korraldatud seminaril «Teede ehitus ja hooldus», kus käsitleti betoonteede rajamise võimalusi Tallinnas, tee-ehituse rahastamist ja räägiti tee-ehituse plaanidest 2014. aastaks.\n23.01.2014, Kristel KossarSakVanalinna lisandub üks munakivitee\nEeloleval suvel kaevatakse Viljandi vanalinnas taristu ajakohastamiseks üles Kauba ja Väike-Turu tänav. Neist esimest jääb pärast tööde lõppu katma pinnatud asfalt, kuid teine saab munakivisillutise.\n16.01.2014, Rannar RabaMiks tasub juua pärnaõieteed?\n12.01.2014, Külli TederTCVideo: kuidas kodumaistest taimedest head teed teha?\nVäiketootja Especha kutsus teesõbrad neljapäeval disainipoodi NORR11, et õpetada neid kodumaistest taimedest õiget musta ja rohelist teed tegema. Kuidas seda teha, selgitas Tallinncityle videointervjuus Especha eestvedaja Jon Ender.\n10.01.2014, Kristel KossarEluUSAs kasutatakse teedelt jää sulatamiseks juustutootmise jääkvett\nPõhjaaladele on saabunud talv ning teede jääst puhtana hoidmine võib üsna kallis olla.\n30.12.2013, Inna-Katrin HeinN24Külma ilma jook: roheline tee õuna ja vürtsidega\nPaljud inimesed armastavad rohelist teed, eriti soositud on matcha tee, sest selles on rohkem antioksüdante kui teistes teesortides. Roheline tee mõjub hästi seedimisele, südamele, ajule, närvisüsteemile ja ainevahetusele. Lisaks sellele mõjub roheline tee hästi ka hormoonidele.\n28.12.2013, Naine24E24Valitsus kiitis heaks kolm käibemaksuseaduse muudatust\nMuudatustega laiendatakse tax free müügi tõendamise võimalusi, muutub elektroonilise side teenuse ja elektroonilise teenuse maksustamise koht ning sätestatakse koguseline piir käibemaksuvabalt Euroopa Liidu välisest riigist saadetavale kohvile ja teele, teatas rahandusministeerium.\n10.10.2013, E24JTRahvamatk avas teelõigu\nKoeru sissesõidul asuva tankla juures oli ennelõunal ebatavaliselt palju rahvast. Noori ja vanu, jalgsi ja rattaga. Kõik ootamas Vao-Koeru jalg-ja jalgrattatee avamist. Ja sellele järgnevat rahvamatka.\n29.09.2013, Birgit ItseT24Uuring: eestlased on suured kohvijoojad\n25.09.2013, Tiina KaukvereJTRahvamatk avab uue teelõigu Kuigi Vao–Koeru jalg- ja jalgrattatee valmimise tähtaeg oli eile, andis ehitaja Lemminkäinen Eesti töö Koeru vallale üle juba reedel, 20. septembril. Vald võttis tehtu ka vastu.\n24.09.2013, Birgit ItseN24Meega tee joomine aitab ennetada probleeme silmadega\n28.06.2013, Kristina PentsaRepTeede planeering jätkuvalt Tallinna valupunkt22.05.2013, Reporter.eeSakTeemehed hakkasid peatänavalt asfalti freesima\nViljandi tänavate parandamine on jõudnud väiksemate aukude täitmisest suuremate aukude lappimiseni. Kavas on üles freesida ja seejärel uuesti asfalteerida 1750 ruutmeetrit tänavaid.\n22.05.2013, SakalaRepSaku valla ühel teelõigul soovitati sõita omal vastutusel!29.04.2013, Reporter.eeSakSuurvesi uuristas tee alla augu\nKevadise suurvee tõttu on Põhja-Viljandimaal liikluseks suletud Võhmassaare-Jälevere teel 600 meetri pikkune lõik, mille alla vesi on suure augu uuristanud.\n21.04.2013, SakalaTCÜLESKUTSE: teata Tallinna tänavast, kus pole ühtki löökauku!\n12.04.2013, Kristel KossarE24Maailma kolmas kohvitootja müüakse 7,5 miljardi euroga Saksa investoritele\nNestle´i ja Kraft Foodsi järela aastaselt käibelt kolmandat kohta maailma kohvitootjate seas hoidev Hollandi kohvi- ja teetootja D.E. Masterblenders teatas et on saavutanud aktsiate müügiks Saksa investorirühmaga, mida juhib Johann A. Benckiser, tingimusliku kokkuleppe.\n12.04.2013, Kalev AasmäeEluLiiga palju teed võib tekitada haruldase luuhaiguse\nUSAs Michigani osariigis elaval naisel tekkis suures koguses tee joomisest haruldane luuhaigus.\n21.03.2013, Inna-Katrin HeinPPVambola Paavo: Selja sirgu ajamise aeg\nHiljutisel teekonnal Tartust Pärnusse kogesin autoroolis teede õnne ja viletsust. Esimest jagus üürikeseks kuni Viljandini. Kirumine algas siis, kui suvepealinn lähemale jõudis.\n20.03.2013, Vambola PaavoEluInfarkti aitavad ära hoida tass kohvi ja neli tassi rohelist teed päevas\n15.03.2013, Inna-Katrin HeinSakLinn otsib kolmeks aastaks teeparandajat\n11.03.2013, SakalaTCKevadsula ujutab tänavaid ja lagundab tänavakatteid\n01.03.2013, Madis FilippovRepTallinn suurendab teede remondivõimsusi18.02.2013, Reporter.eeJTAnna teada kehvasti hooldatud teedest ja aukudest\nJärva Teataja võtab luubi alla Paide linna tänavad. Andke teada, millised sõidu- ja kõnniteed on teie meelest halvasti hooldatud ja kus olete näinud sügavaid auke, mis võivad autole saatuslikuks saada. 14.02.2013, Tiit ReinbergRepTallinna tänavad on viimaste aastate hulleimas seisus07.02.2013, Reporter.eeRepKas Slovakkias on odavam suusamõnusid nautida kui Otepääl?29.01.2013, Reporter.eeTeKui palju leidub jookides kofeiini?\n23.01.2013, Hanneli RudiJTBussid vajusid libedal teel kraavi Täna hommikul kell 8.06 kutsuti päästjad Kareda valda Köisi külla, kus buss oli sõitnud teelt välja. Päästjad kaevasid bussi ukse eest lume ära ning reisijad said bussist välja.\n02.01.2013, Tiit ReinbergRepMooni tänaval laiutab hiiglaslik auk!21.11.2012, Reporter.eeRepVaataja video: segaduses koer pääses napilt surmast08.11.2012, Reporter.eeSakTeeolud on Eestis väga erinevad\nVõrreldes Põhja-Eestiga on Viljandis lumikate väga õhuke ning teed sügiseselt märjad. Põhja poole jäävates maakondades on aga mõnel pool teeolud üsna talvised.\n26.10.2012, SakalaRepMaanteeameti endise juhi suhtes algatati kriminaalasi26.09.2012, Reporter.eeEluMehed ei küsi teed mitte uhkuse, vaid paanika tõttu\nTeada on, et kui mehed sõidavad neile tundmatul teel ja kaotavad orientiiri, siis ei küsi nad teed, vaid püüavad olukorda lahendada sellega, et panevad gaasi põhja.\n18.09.2012, Inna-Katrin HeinTCKommunaalamet kahtleb betoontee sobivuses linna\n10.09.2012, Madis FilippovPMTTÜ professor: viimastel aastatel ehitatud teed on vastupidavamad\n10.09.2012, Madis FilippovPMOmanik kaevas tee üles\nEi juhtu iga päev, et üks aastakümneid kasutatud tee jääb üleöö lühemaks, sest maaomanik otsustas selle oma valduses kaotada. Elva külje all nii juhtus, Valga maanteelt pole enam mõtet Kulbilohu poole pöörata.\n05.09.2012, Vilja KohlerPM+Omanik kaevas tee üles\n05.09.2012, Vilja KohlerPMTabivere-Elistvere tee saab tolmuvabaks\nSügisel tahab maanteeamet alustada remonti ligi kuue kilomeetri pikkusel kruusateel Tabivere ja Elistvere vahel. Et tööd on päris palju, on ka tähtaeg tuleva aasta 1. september.\n30.08.2012, Risto MetsPM+Tabivere-Elistvere tee saab tolmuvabaks\n30.08.2012, Risto MetsPMIhastes sõit viib elanikud ahastusse\nÜksteist päeva on möödas õhtupoolikust, mil töömehed pühkisid tunkedelt tolmu ja ajasid teetöömasinad treilerite peale. Ihaste linnaosa tähtsamatele tänavatele jäid neist järele freesitud asfaldiaugud, mis on suures osas siiani täitmata.\n28.08.2012, Risto MetsPM+Ihastes sõit viib elanikud ahastusse\n27.08.2012, Risto MetsN24Viis põhjust, miks juua taimeteed\nRavimtaimeteed on tervisliku dieedi puhul suurepäraseks lisaks.\n22.08.2012, Naine24PM100 km/h märgid võivad lõplikult prügikasti lennata\n21.08.2012, Martin SmutovPMEestis hakatakse testima 2+1 teid\nMaanteeamet hakkab tänavu astuma samme, et hakata testima nn 2+1, kus sõiduradade arv vaheldub, et möödasõite oleks mugavam ja ohutum. Sellise lahendusega sõidurajad on näiteks kasutusel Soomes.\n19.08.2012, Martin SmutovPMMaanteeamet soovib kasutusele võtta elektroonilised liiklusmärgid\nMaanteeamet soovib lähiajal kasutusele võtta muutuvad ehk elektroonilised liiklusmärgid, mis võimaldaks kiirusrežiimi johtuvalt teeoludele muuta.\n19.08.2012, Martin SmutovEluPõlisameeriklased puhastasid end kange oksetee abil\n09.08.2012, Inna-Katrin HeinE24Tee hind tõuseb\nTee hind on tõusnud kahe ja poole aasta kõrgeimale tasemele, kuna saak suurimate tootjate juures on kesine.\n08.08.2012, Adele PaoRepAvati Lääne-Tallinna kergliiklustee lõik01.08.2012, Reporter.eeN24Kuus jooki, mis võitlevad vanadusega\nArmastad kohvi või rohelist teed? Kas teadsid, et need joogid võitlevad vanadusega? Milliseid jooke veel tasuks tarbida, et näha noorem välja ja olla hea tervise juures?\n30.07.2012, Kerti KulperEluPoola teetöölised jätsid laternaposti keset teed\nTeetöölised otsustasid Varssavis jätta keset teed tänavavalgustusposti.\n22.07.2012, Elu24.eeRepRMK avas esimese kogu Eestit läbiva matkatee15.07.2012, Reporter.eeEluPoolas kukkus 24 tonni sardiine teele\nPoolas Kolobrzegis sai näha eriskummalist vaatepilti, kuna teele oli pudenenud 24 tonni sardiine.\n13.07.2012, Inna-Katrin HeinMehhikos kaotas bussiõnnetuses elu vähemalt 32 inimest\nMehhikos Guerrero osariigis leidis eile aset raske bussiõnnetus, milles hukkus vähemalt 32 inimest.\n25.06.2012, Inna-Katrin HeinPMMinisteerium: vana juhend iseenesest ei pea olema vale\nMajandus- ja kommunikatsiooni (MKM) hinnangul ei saa öelda, et Eesti kasutab teede projekteerimisel vananenud katendijuhendit, kuigi see pärineb 1983. aastast.\n20.05.2012, Martin SmutovPMLinnatänavate seisukord halveneb iga aastaga\n20.05.2012, Martin SmutovPPTee sobib enamaks kui joomiseks\nTass teed toob värskendust ja pakub joojale maitseelamust. Kuid iga tassitäis teed tekitab mingi koguse biojäätmeid. Paremal juhul jõuab teepuru kompostihunnikusse või biojäätmete prügikasti, halvemal juhul lõpetab üldprügis. Kuid teepuruga saab palju muudki peale hakata, vahendab Bioneer Treehugger.com portaalist leitud nippe.\n10.05.2012, Bioneer.eePPTee sobib enamaks kui joomiseks\n10.05.2012, Bioneer.eeTCTV3: Äigrumäe elanike väitel takistas suletud tee päästeauto teekonda\n09.05.2012, Teelemari LoonetN24Teepuru sobib enamaks kui teejoomiseks Bioneer.ee vahendab Treehugger.com portaalist leitud nippe teepuru kasutamiseks muuks kui teejoomiseks.\n04.05.2012, Marina LohkPMMaanteeamet: kehtivad arvutusparameetrid on piisavalt õiged\n17.04.2012, Martin SmutovTCTV3: Tallinnas Männiku teel lapiti teed telliskividega\n16.04.2012, Teelemari LoonetRepPärnumaal sulges vesi kaks teed23.03.2012, Reporter.eeSakTeed said koormuspiirangu\n19.03.2012, Aivar AotähtSakTeed said koormuspiirangu\n17.03.2012, Aivar AotähtRepTallinn kulutab teede joonimiseks pool miljonit13.03.2012, Reporter.eeN24Tee või kohv – kumb on kehale kasulikum?\nNii kohvil kui teel on omad tulihingelised fännid. Samuti on neid mõlemaid seostatud erinevate kasulike mõjudega tervisele ja ilule. Kui aga panna need kaks jooki kõrvuti, kumma kasulikud omadused võidavad? 08.02.2012, Getter LukjanovEluÕpetaja kallas kakelnud poiste peale kuuma teed\n20.01.2012, Inna-Katrin HeinHiinlane loodab rikastuda bambuskaru väljaheitel kasvanud teega\n10.01.2012, Inna-Katrin HeinEluJäätise teele kukkumine «külmutas» liikluse\nMöödunud nädalal «külmutas» jäätise teele kukkumine Indiana osariigis Fort Wayne´is kiirteel liikluse.\n27.12.2011, Inna-Katrin HeinPPPiltuudis: Ka nii võib tänavat lappida\nPärnu kesklinnas Nikolai ja Uue tänava ristmikul võib näha pärast torutöid omapäraselt taastatud teekatet: tänavakivide vahel jookseb diagonaalis üle tänava üleskaevatatud lõik, mille katmisel pole töömehed kive teekattesse tagasi pannud, vaid parandanud kaeviku pinna asfaldiga.\n16.12.2011, Eno-Gerrit LinkEluVideo: lõhed katsetasid tee ületamist\nUSA Seattle´i ümbrust tabas selle nädala teisipäeval tugev torm.\n25.11.2011, Inna-Katrin HeinEluMaailma kõige ohtlikum koolitee?\nHiina ääremaal elavate laste tee kooli on lausa äärmuslikult ohtlik.\n16.11.2011, Inna-Katrin HeinRepTundmatu taidur märgistas Merivälja tee löökaugud30.04.2011, Reporter.eeRepÄrapanija: Oja kaart näitab, kus Tallinnas teeauke ei ole11.04.2011, Reporter.eeRepTartumaal vajus mees autoga läbi tee08.04.2011, Reporter.eeRepJääteed avatud: saared on autosõidu kaugusel21.02.2011, Reporter.eeRepMaanteeamet loodab jääteed avada jaanuaris04.01.2011, Reporter.eeRepBalti riigid ühtlustavad teehoolduse nõudeid23.12.2010, Reporter.eeRepProkuratuur ootab Partsilt teehangete skandaalis rohkem koostöövalmidust26.11.2010, Reporter.eeRepKriminaalasjas kahtlustatav Priske kõrvaldati ametist18.11.2010, Reporter.eeRepUus teelõik lisas Võru linna elevust toova valgusfoori05.11.2010, Reporter.eeRepPirital avati uuendatud teelõik ilma Songisepa ja Lõugaseta27.09.2010, Reporter.eeRepTartusse tekib Teerajajate allee15.09.2010, Reporter.eeRepLumest vabanenud teedel algab peagi suvine ehitustöö14.04.2010, Reporter.eeRepTuhala sõidutee on muutunud mudajõeks10.04.2010, Reporter.eeRepOmavalitsused küsivad teeparanduseks lisaraha31.03.2010, Reporter.eeRepMaardu auklikul teel peavad autojuhid slaalomit sõitma21.03.2010, Reporter.eeRepLumetõrje on valdade teehooldusraha nulli kulutanud16.03.2010, Reporter.eeRepKristiine linnaosas on avatud uudne amfiibautode sõidutee26.10.2009, Reporter.eeRepTeeremont on teinud Padisesest tolmuküla14.07.2009, Reporter.eeRepTallinna on haaranud suurem teederemondipuhang13.07.2009, Reporter.eeRepPärnu naine sai šoki, kui maastur läbi asfaldi hakkas vajuma17.06.2009, Reporter.eeRepEametsa elanikke kimbutab jubedas korras tee16.06.2009, Reporter.eeRepMaanteele maaliti pikivahemärgid12.05.2009, Reporter.eeRepTeeaugus auto lõhkunud juht esitas vallale remondiarve05.05.2009, Reporter.eeRepVõsa sikutas Kanepi mehe koduteelt eest betoonkamaka27.04.2009, Reporter.ee Telli Postimehe paberleht siitKuuluta Postimehe paberlehesLIITU POSTIMEHE UUDISKIRJAGAja ole kursis huvipakkuvate uudistega!LIITUE-posti aadressKalenderSudokuRistsõnaPäevakavaHomme12:0024Apr Postimehe otseülekanne: arstide laual on vaktsineerimisteema>Viimased uudised22:25Iraagis hukkus IS-i varitsusrünnakus 10 sõdurit 22:09Kangur viskas Varese kaotusmängus kuus punkti 22:06Kadi Härma: kas panna muusikatunnis hinne või mitte 22:05Video! Politsei eest põgeneja: mul on piinlik, aga... 22:01Galerii: Veteranirock Vabaduse väljakul 21:40Noor koduomanik räägib, kuidas tal õnnestus laenuta oma maja soetada 21:38Galerii ja video! «Suure tähe väike täht» saate võitis Toomas Tõniste pojaga 21:37Galerii: Tartu Bigbank võttis finaalseerias esimese võidu 21:34Galerii! Selgusid teleshow «Väikesed hiiglased» finalistid 21:15Video! Tanel Padar minitalentide piiramisrõngas: sellisteks küsimusteks ei oska valmis olla 21:05Klavanita mänginud Liverpool teenis kaotuse 21:00Kadestamisväärsed puhkusefotod: kaunis Tanja hülgas meigi ja tundis end rannas vabalt! 21:00Pilk peale! Nädala kõige armsamad loomafotod 20:55Video! Täiuslik harmoonia! Mirjam ja Ines esitasid Ed Sheerani ballaadi 20:50Video! Väike hiiglane Oliver üllatas taas lauluvalikuga! 20:4412 kentsakat seksifakti, mis ajavad naerma 20:40Video! 10 punkti! Jüri Nael: selle numbri nimel tasus saatesse tulla 20:34Trumpi ajastul võib Hiina saada maailma juhtivaks elektriautode tootjaks 20:31Saluri lõpetas EMi avaetapi seitsmendana, Ligur 12. kohaga 20:28Video! Airen ja Daniel Levi panid Tanel Padari tegema imelikke asju Kõik viimased uudised


Lenovo juuni | Elisa\nSoodne Lenovo tahvelarvuti!\nKas teadsid, et tahvelarvutiga saad puhkusele kaasa võtta oma lemmikraamatud, videod, päevauudised ja isegi spordiülekanded?\nNii on Sul võimalus meelt lahutada, kuhu iganes seiklused Su sel suvel viivad. Tahvliga on mõnus veebis surfata kasvõi rannas. Samuti on sellest palju rõõmu pere pisimatele ja abi vanematele. Meelelahutuse nautimise teeb eriti mugavaks tahvelarvuti parajalt suur ekraan ja aku pikk kestus.\nLenovo IdeaTab Tab 2 A10-70\nAvar 10-tolline ekraan\nKiire 4G internet\nVõimekas 1,5 GHz neljatuumaline protsessor\nHinnatud Lenovo kvaliteet\nSoodushind nüüd vaid 216 €* (tavahind 249 €)\nOsade kaupa tasudes igakuine osamakse vaid 6 € kuus (36 kuud)*.\n* Hind kehtib tahvelarvuti ostul koos teenusega Mobiilne Internet Arvutis alates kuutasust 4 eurot.\nLahuta meelt spordi ja seriaalidega!\nKui jälgid sporti ja plaanid veeta palju aega vabas õhus, ei pea Sa muretsema, et tähtsad spordisündmused jäävad nägemata. Avara ekraaniga Lenovo tahvelarvuti koos Elisa mobiilse internetiga tagab, et oled alati levis. Nii saad väärt jalgpalli- või olümpiaelamuse enda asukohast olenemata!\nSamamoodi on õues tahvlist hea vaadata oma lemmiksarju ja -seriaale ning YouTube’i videoid.\nTee igapäevatoimetusi mugavalt\nTänu suurele ekraanile ja mobiilsele internetile saad teha tahvelarvutis mugavalt oma igapäevatoimetusi: tasuda arveid, otsida vajalikku infot ja hoida silm peal e-kirjadel.\nOma kerge kaalu ja kauakestva akuga (8–12 tundi) on tahvelarvuti suurepärane kaaslane igasugusel puhkusel.\nLoe ja suhtle sõpradega\nTahvelarvuti suurelt ekraanilt on mugav lugeda, näiteks hoida end uudistega kursis või lahutada meelt e-raamatuga.\nElisa mobiilse internetiga saad tasuta kaasa Eesti Päevalehe digilehe lugemise õiguse – nii on kvaliteetuudised Sinuga kaasas ka rannaliival.\n0 € intress\nKvaliteetne 4G internet\nTasuta Eesti Päevalehe digilehe lugemise õigus\nKampaania "Soodsa hinnaga Lenovo tahvel“ (edaspidi Kampaania) korraldajaks on Elisa Eesti AS (edaspidi Elisa).\nKampaanias osalevad kõik Elisa uued ja olemasolevad füüsilisest isikust kliendid, kes soetavad Elisa´st Kampaania toimumise perioodil Lenovo IdeaTab Tab 2 A10-70 tahvelarvuti koos mobiilse interneti teenusega alates paketist MiNT Info.\nKampaanias osalejad saavad tahvelarvuti sissemaksega 0€ ja igakuise osamaksega 6€.\nKampaania kehtib 36-kuulise tähtajalise osamaksetega vara müügilepingu sõlmimisel.


Elulõng ‘Halina Noll’ – Juhani Puukool\nElulõng ‘Halina Noll’\nSuured valged, kergelt roosaka alatooniga õied. Teise aasta võrsetel täidisõied (esimene õitsemine), sama aasta võrsetel sügiseni üksikud lihtõied. Vajab talvekatet. Väga tugeva tagasilõikuse korral jääb ära esimene, täidisõitega õitsemine.\nTaimepott (2l) 9.90 Jõhvi Harku