loll mutt 03. aprill 2003, kl 10.57\nkasutan juba aastat 4 depo-proverat, selle tagajärjel on ka päevad ära jäänud (jäid kohe peale 1 süsti) Tunnen end jube hästi, probleeme pole ja tüütuid päevi ka mitte. AGA, küsimus selleine et igal pool kirjutatakse et esinevad kõrvalmõjud-no millised on kahjulikud mõjud tervisele, äkki mõni arstitädi viitsib ka kirjutada.ah jaa olen 36 aastane, kõik vajalikud lapsed sünnitanud ja rohkem neid ei taha.\ntea 03. aprill 2003, kl 11.12\nDEPO-PROVERA© INJ 150MG/1ML N1 (SÜSTLAGA)\nSüstitav rasestumisvastane vahend,\nKOOSTIS: Depo-Provera © süstelahuse 1 ml sisaldab toimeainena 150 mg medroksüprogesteroonatsetaati, abiainetena 29 mg makrogool 4000, 80 mg polüsorbaati, 8,7 mg naatriumkloriidi, konservante (metüülparahüd-roksübensoaati, propüülparahüdroksübensoaati), süstevett kuni 1 ml.\nOMADUSED: Depo-Provera© on pikendadtud toimega rasestumisvastane ravim lihasesse manustamiseks, mis sisaldab raskestilahustuvat medroksüprogesteroonatsetaati (MPA), estrit, mis annab preparaadile depooefekti (pikendatud toime).\nDepo-Provera©'l on eostumisvastane toime, mis põhineb folliikulite küpsemise ja ovu-latsiooni pärssimisel munasarjades. Samaaegselt suurendab ta emakakaela lima viskoossust ja muudab endomeetriumi histoloogiat. Vahend on võrreldav kombineeritud suukaudsete rasestumisvastaste tab-lettide efektiivsusega (Pearl'i indeks ca 0,2).\nEksperimentaalselt ja kliiniliselt on tõestatud, et Depo-Provera© 'l on suurtes kontsentratsioonides otsene toime vähkkasvaja rakkudesse. Seda kasutatakse rinnanäärme, munasarja ja emaka-kartsinoomi ravis. Korduv süstimine suurtes annustes viib järk-järgult üle kontsentratsiooni suurenemisele vereseerumis ja uute depoode moodustumisele lihastes Depo-Provera© kliinilist toimet võib oodata 8...10 nädala pärast. Tulemused on korrelatsioonis progesterooni kontsent-ratsiooni ja östrogeeniretseptorite arvuga kasvajakoes.\nNÄIDUSTUSED: Raseduse vältimine. Endometrioos.\nTäiendava ravimina emaka-kartsinoomi, munasarjade endometroid-vähi korral. Metastaatiline rinnanäärme ja emaka-kartsinoom.\nVASTUNÄIDUSTUSED: Depo-Provera©Êt ei tohi manustada naisele, kellel esinevad selgitamata päritoluga emakavere-jooksud.\nETTEVAATUST NÕUDVAD OLUKORRAD: Ettevaatlik tuleb olla ravimi kasutamisel rasedusvastase vahendina maksahaiguste ning varasema rasedusdiabeedi korral ning samuti naistel, kellel on gesta-geenide või kombi-neeritud eostumisvastaste tablettide kasutamisel tekkinud meeleolu langus.\nKasutamisel raseduse vältimiseks tuleb menstruaal-tsükli häired ravida enne Depo-Provera© ordineerimist. Kasutamise algul võib preparaat põh-justada ebakorrapäraseid vereeritusi. Vereerituste esinemissagedus on väiksem juhul, kui esimene süst tehakse menstruatsiooni 1. või 2. päeval. Kui sellele vaatamata püsivad rohked ebakorrapärased vereeritused, tuleb järgmine süst teha enne 3-kuulist intervalli.\nPärast 1-aastast Depo-Provera© kasutamist tekib umbes 25...50% naistest amenorröa. Depo-Provera©Êt ei tohi manustada naisele, kellel esinevad selgitamata päritoluga emakavere-jooksud. Kui emakaverejooks peaks preparaadi kasutamise ajal tekkima patsiendil, kellel varem esines amenorröa, tuleb orgaanilised põhjused välistada. Tsüklilist östrogeeni manus-tamist rohkete verejooksude vähendamiseks Depo-Provera© kasutamise ajal tavaliselt ei soovitata. Pärast Depo-Provera© kasutamise lõpetamist püsib amenorröa ning viljatus keskmiselt 6-8 kuud (erandjuhtudel kuni 18 kuud). See on tingitud Depo-Provera© pikendatud toimest. Munaraku vabanemise pärssimine möödub, kui medroksüprogesterooni kontsentratsioon veres langeb alla terapeutilise taseme. Kindel seos Depo-Provera© kasu-tamise kestuse ja ovulatsiooni taastumise vahel puudub.\nKASUSTAMISJUHEND NING ANNUSTAMINE: Depo-Provera© on mõeldud lihasesse süstimiseks.\nSüstida tuleb sügavale lihasesse, sest preparaat eraldub rasvkoest väga aeglaselt.\n*Raseduse vältimiseks: 150 mg igal kolmandal kuul. Esimene süst tehakse menstruatsiooni esimese kolme päeva jooksul või 6. nädalal pärast sünnitust, vältimaks manustamist raseduse varases staadiumis.\n*Rinnanäärme-kartsinoomi: korral 500 mg (3,3 ml, 150 mg/ml) päevas 4 nädala jooksul löökannusena, toetava annusena 1000 mg nädalas või 500 mg kaks korda nädalas. Toe-tavaid annuseid tuleb manustada seni, kuni saabub toime kasvaja koesse\n*Endomeetriumi-kartsinoomi korral 1000 mg (6,7 ml, 150 mg/ml) nädalas. Ravi kestab patsiendi eluaja jooksul. Kasvaja taandarenemisel ühe aasta või pikema aja jooksul võib annust vähendada ja manustada 500 mg nädalas.\n*Endometrioosi korral 100 mg üle nädala, vähemalt 6 kuud.\nRASEDUS JA IMETAMINE: Medroksüprogesteroon eritub rinnapiima, terapeutiliste annuste kasu-tamisel on oht lapsele vähetõenäoline.\nKÕRVALTOIMED: Preparaadi kasutamisel raseduse vältimiseks võivad tarvitamise algul tekkida ebakorrapärased vereeritused, mis kaovad 25...50% juhtudest pikaajalisel (1 aasta) tarvi-tamisel.\nSageli (>1/100) tekib kehakaalu suurenemine, meeleolu langus, libiido vähenemine, rindade pakitsus, iiveldus, ebakorrapärased verejooksud, harvem (1/100...1/1000) mõõdukas kehatemperatuuri tõus ja peavalu.\nKasvajavastase teraapia korral on sagedasemaks kõrvaltoimeks "täiskuunägu" ja värinad (kaasnevad tavaliselt preparaadi suurte annuste kasutamisel).\nHarilikult (>1/100) tekib kehakaalu suurenemine, "täiskuunägu", tursed, mõõdukas kehatemperatuuri tõus, higistamine, treemor, ärritus süstekohas.\nHarvem (1/100...1/1000) emakaverejooksud, tromboflebiit.\nloll mutt 03. aprill 2003, kl 11.19\nto tea: ei noh, rohuga kaasasolevat lehekest oskan ma lugeda küll-olen täiesti kirjaoskaja. küsimus ikka pigem selles, kas päevade ärajäämine avaldab ka mingit kahjulikku kõrvalmõju kuna paljud arstid ütlevad lihtsalt et nemad küll ei soovitaks, esineb kõrvalmõjusid aga konkreetselt milliseid kahjulikke mõjusid ei ole vaevunud keegi seletama.?\nkah kasutaja 03. aprill 2003, kl 11.38\narvan,et kaalus juurdevõtmine on igale naisele probleemiks,ise olen selle esimese aasta jooksul küll mitu kilo juurde võtnud,korra mainisin arstile steriliseerimise kasuks,kuid laitis maha,et mugavam ilma päevadeta.pean ikka teise arsti juures käima,arvan,et süstidega olen peagi paksuke,niigi ei lähe eelmise suve riietest midagi selga.tegelikult enesetunne on normis,kui just end peeglist ei vaata,mulle kuidagi ei meeldi see,et pean toitu valima,varem võisin ükskõik mida süüa,nüüd kerkin nagu saiapäts.\nkah kasutaja 03. aprill 2003, kl 11.43\nlisaks veel,et paar kuud olen tähele pannud kätes pisikest värinat,nüüd loen,et treemor on ju ka 1 kõrvalnähtudest,ise algul arvasin,et pingutasin kududes üle.\nka 03. aprill 2003, kl 15.06\nolen ka kasutaja ei mingeid kõrvalnähte,isegi mitte kaalutõusu.Aga kõige parem konsulteeri oma arstiga.Mina olen igatahes väga rahul.Ja lõpuks millel ei ole kõrvalnähte.


Homöopaatia tapab – Sylvia Millecami juhtum – skeptik.ee\nPosted on 25. juuni 2007 26. juuni 2007\nHomöopaatia tapab – Sylvia Millecami juhtum\nLugu ise on päris vana – aastast 2001, kuid viimane teade selle juhtumi kohta tuli alles 19. juunil, mil Hollandi kohtus otsustati, et kahe Sylviat ‘ravinud’ alternatiivikutest arstide litsentsid tühistatakse igaveseks ja ühel peatati arstina tegutsemine aastaks.\nJuhtum algas sellest, kui kuulsal Hollandi näitlejataril Sylvia Millecamil diagnoositi rinnavähk ja soovitati parimat võimalikku ravi kemoteraapia ja operatsiooni näol. Sylvia aga otsis ‘abi’ alternatiivikute käest. Talle tehti kasutu ja mitte midagi näitav homöopaatide lemmikute hulka kuuluv vegatest (naha takistuse mõõtmine), millega diagnoositi hoopis bakteriaalne nakkus ning mida hakati ravima registreerimata ravimitega. Sellega lükkus adekvaatne vähivastane ravi kuude võrra edasi, mis Sylvia puhul osutus saatuslikuks.\nVähk arenes muidugi edasi ja hakkas valusid põhjustama. Sylvia pöördus järjekordse peretuttavast alternatiivmeediku poole (samuti litsentsiga arst), kes selle asemel, et pakkuda tõenduspõhist valuravi või suunata haige õige eriala spetsialisti poole, hakkas Sylvia verd mingi magnetaparaadiga (dark field microscopy) testima ning homöopaatilisi ‘ravimeid’ ja toidulisandeid pakkuma.\nPäris diagnoos tehti Sylviale 2000. aasta mais, 2001. aasta augustis oli 45-aastane Sylvia surnud haigusesse, millest tervenemise väljavaated varase diagnoosi ning adekvaatse ravi korral on päris kõrged (88% elavad enam kui 10 aastat peale diagnoosi saamist, allikas).\nSiin polnud küll tegu ainult homöopaatidega, kuid üks irratsionaalne meetod kipub ikka teist samasugust toetama nagu maffia. Kuigi Sylvia Millecam oli ise üsna tuntud koolimeditsiini vastane, pidanuks teda ‘alternatiivselt ravinud’ arstid teatama, et ainus võimalik viis rinnavähist terveks saada on tõenduspõhine meditsiin. Seda aga ei tehtud, patsienti hoiti infovaeguses, tema peal rakendati kahtlasi ning teaduslikult põhjendamata diagnoosimis- ja ravimeetodeid.\nSylvia oli serial-alternatiivpatsient, ta kasutas kõike soolateraapiast ja homöopaatiast hiileriteni, kokku ligi 30 erinevat uduajajat, nende hulgas New Age ravitseja ja nõustaja Jomanda, kes selgesõnaliselt soovitas kemoteraapiat mitte ette võtta ja lohutas, et pole see vähk ega midagi. Aga arstide vastutust see patsiendipoolne kalduvus loomulikult ei vähendanud ja kohus on oma otsused teinud.\nLisalugemist ajakirjast British Medical Journal:\nPosted in homöopaatia, tervis\nPrev Richard Dawkins – vastus kriitikale\nNext James Randi: udumeister Geller, nõidade linn, nõid vangi, ohtlikud nägemused, Sam Harris\n10 Replies to “Homöopaatia tapab – Sylvia Millecami juhtum”\n26. juuni 2007, 0:28\nuskumatu, et üks inimene, olgu ta siis skepik, on võtnud teatud elualad kritiseerimise alla. parem uurigu, kas neid, kes on saanud ravist abi, on rohkem kui neid, kes pole saanud.ja palju on nn. teduspõhine ravi mürgitanud ja lihtsalt lasknud surra inimesi…\nikka väga pealiskaudne ja ajuvaba koduleht see siin.\n26. juuni 2007, 10:31\nkallis naine, kas sa oleksid ehk nii lahke ja vihjaksid mõnele inimesele kellepuhul oleks tõestatud, et homöopaatiast abi oli?\n26. juuni 2007, 20:52\njep, üks olen ise. MINA sain abi. arstid hirmutasid ühe elundi äralõikamisega, homöopaatia päästis selle…\n26. juuni 2007, 21:18\nteadmiseks, et vähjast ei paraneta\n26. juuni 2007, 21:33\njessake, pidi ikka tervist ja ahastust olema, et 30ne udutaja juures käia.\n28. juuni 2007, 14:26\nkallis naine, mu küsimusel oli rõhk sõnal “TÕESTATUD”, ehk siis sinu puhul võis seal olla mitmeid muid tegureid mis selle elundi säästsid\n29. juuni 2007, 8:40\nvaat just nimelt on see asi MINU JAOKS TÕESTATUD ja jutul lõpp. las igaüks räägibki omadest kogemustest ja iseenda eest.\n29. juuni 2007, 9:21\nKulla naine, mis küll saaks, kui “vihatud” tõenditel baseeruv meditsiin, ehk siis usklike poolt “tavameditsiiniks” kutsutu ka “it worked for me” alusel töötaks…\nPingback: skeptik.ee » Lapsed ja nn alternatiivmeditsiin ei sobi kokku\n13. juuni 2009, 19:15\nHollandi kohus tegi otsuse seoses posijaga Jomanda, keda süüdistati selles, et ta takistas Sylvia Millecamil korraliku ravi saamist, mille tulemusel näitlejanna suri rinnavähki. Jomanda ütles Millecamile, et pole tal mingit rinnavähki, vaid hoopis bakteriaalne nakkus ja soovitas sellele vastavat ravi (muu hulgas homöopaatiat!).\nKohus leidis, et pakkudes Millecamile tuge tema usus, ei takistanud Jomanda Millecamil ligipääsu regulaarsele ravile ja pole selle eest vastutav. Küll aga ei pakkunud ta piisaval tasemel hoolet.\nSpiritual healer acquitted in death of Dutch actress


Tauno Tiusanen ja teised tiusanenid\nMa ei käinud Hansapanga majanduskonverentsil ega tea, kas «tuntud Venemaa ekspert» soomlasest professor Tauno Tiusanen rääkis ja mõtles just nii, nagu võis lugeda näiteks 10. detsembri Äripäevast. Kuid see pole ka oluline. Käib ju kõikvõimalikke tiusanene Eesti asju selgitamas nii meil kui mujal lausa hulgi ja jae. Seda tavakohaselt steriilsetele, kohta, aega ja olusid eiravatele õpikutõdedele toetudes.\nKindlasti oleks tiusanenidel jooksevkonto defitsiidi või siis krooni ujutamise asjus õigus, kui Eestis oleks tegemist klassikalise, keskpanga valuutaintervent-\nsioonidele toetuva fikseeritud kursiga vääringuga. Kahjuks on just asjaolu, et Eesti puhul on tegemist valuutanõukogu-laadse rahasüsteemiga, jäänud enamikul krooni välismaistel akadeemilistel seletajatel kahe silma vahele. Selle märkamist pole mõtet neilt oodatagi, sest majandusõpikutes räägitakse vaid harukordadel sellisest asjast nagu currency board (valuutakomitee) ja sedagi enamasti eelmise sajandi näitel.\nKui tiusanenid pole aru saanud, mille poolest erineb Eesti kroon klassikalisest fikseeritud kurssidega vääringust (näiteks Läti latist), siis tuleb neile kaasa tunda.\nOtsida 1992. aasta Soome marga kukkumisele analoogiat tänases Eestis oleks vale. Ilmselt on Tauno Tiusanen unustanud selle, et marga hädad said suuresti alguse tema kodumaa altruistlikust ekspordist maksejõuetusse NSV Liitu, millest laekus üksnes võlanumbreid, mida kaeti koduste pangakrediitidega. Soome toonane imetletav ekspordi ja maksebilansi ülejääk oli fiktiivne. Miks Soome Pank püüdis viimase hingetõmbeni valuutainterventsioonidega tühjade (ja samamoodi fiktiivselt kallinenud -- valuutanõukogu korral poleks seda juhtunud) markade kurssi hoida, on iseküsimus.\nKa Venemaa probleemid pole seotud jooksevkontoga -- selle kroonilise ülejäägi juures polnuks seal küll nagu mingit põhjust rubla torust ujuma lasta. Probleemid olid mujal: riigil, kelle avalik sektor kulutas kolmandiku võrra rohkem kui teenis, polnud eelarve püramiidja finantseerimisskeemi kokkulangemise järel lihtsalt muud võimalust, kui oma kohustused rubla lahjendamisega laiali jagada.\nEestigi jaoks pole oht mitte niivõrd erasektori poolt genereeritavas jooksevkonto defitsiidis (Eesti-taolise ülimalt avatud väikese majanduse juures on see ainus finantskonto ülejäägi realiseerimise võimalus), vaid selles, et sissevoolavat välisraha ei kasutata tootlikult, st tulevast eksporti silmas pidades.\nErinevalt Soomest ja Venemaast on Eestil sisuliselt vaid üks omamaine tootmisressurss -- tööjõud, mille niigi madalat hinda annaks devalveerimise läbi tõepoolest alla lüüa. Loota aga krooni devalveerimise toel oma tööstustoodangu konkurentsivõimet tõsta on ülim naiivsus.\nOludes, kus kogu tehnoloogia imporditakse, ei loo devalveerimine Eestis juurde ühtki kaasaegset töökohta, küll toob endaga aga kaasa nihked ekspordi struktuuris madala töötlusastmega toodangu kasuks. Kui kellegi või millegi konkurentsivõime üldse devalveerimisega üldse kasvab, siis mõne kirvemehe ja Kadaka turu oma. Kui puudub huvi sisemaise säästmise vastu (mida jutud devalveerimisest üksnes kõigutavad) ja sisselaenatud välisraha kulutatakse luksusjahtidele ja/või Lexustele, ei päästa Eestit ei krooni devalveerimine ega ujutamine.\nKes haugub krooni devalveerimist, saab dollariseeru-\nmise. Dollarit, marka või eurot ei õnnestu «kohaliku tööstuse» ekspordivõime suurendamiseks parimagi tahtmise juures devalveerida. Jumal tänatud, kuid sel juhul tuleb loobuda ka emissioonitulust, millest tänavu langeb riigi kauka osaks otseselt ca 120 miljonit krooni.\nHansapangale aga soovitus: järgmisel korral tasuks asjatundjaid otsida Argentiinast. Seal valuutanõukogule toetuvat peesot ei togita ega lasta togida.


1 UUS! 50 plus\nAdministratiivt�� & Administration Jobs\nBaarid, klubid & Bars, Clubs\nEhitus & Construction\nEnergeetika & Energetics\nFinants & Finance\nHaridus, teadus & Education, Science\nIT t��pakkumised & IT Jobs\nJuhtimine & Management\nJuura & Law\nKaitsev�gi & Armed Force Jobs\nKaubandus & Trading\nKinnisvara & Real Estate\nKlienditeenindus & Customer Service\nKoolitus, Personalijuhtimine & Training, HR\nKultuur Meelelahutus & Culture, Entertainment\nLogistika & Logistics\nMeedia & Media, PR\nMuud t��d & Other Jobs\nM��k & Sales\nP�llumajandus & Agriculture\nRiigi- ja avalik haldus & State and Public Administration\nTeenindus / Service\nTehnika & Technical Engineering\nTelekommunikatsioon & Telecommunication\nTervishoid & Health Care\nT�lketeenused & Translation Jobs\nTurism, Hotellindus & Tourism, Hotels\nTurundus & Marketing\nTurvateenused & Security\nT��stus, Tootmine & Production, Manufacturing\nK�ik t�� t��bid\nPoole kohaga t��\nAll LocationsAntslaHaabneemeHaapsaluHiiumaaJ�hviKarksi-NuiaKeilaKohtla-J�rveKuressaareK�rdlaLihulaMaarduMuhumaaM�rjamaaNarvaPaidePaldiskiP�rnuP�rnu l�hi�mbrusRakvereRakvere l�hi�mbrusR�pinaSaaremaaSakuSaueTallinnTallinna l�hi�mbrusTartuTartu l�hi�mbrusT�rvaT�riValgaViimsiViljandiViljandi l�hi�mbrusVirtsuV�ruV�ru l�hi�mbrusV�suAbja - PaluojaElvaJ�gevaJ�rvakandiKadrinaLohusaluM�isak�laMustlaOtep��RaplaSillam�eSuure-JaaniViru-NigulaHameenlinnaHelsinkiJoensuuJyvaskylaKajaaniKokkolaKotkaKuopioLahtiLappeenrantaMariehamnMikkeliOuluPoriRovaniemiSeinajokiTampereTurkuVaasaAanekoskiAhtariAkaaAlajarviAlavusAnjalankoskiEkenasEspooForssaHaapajarviHaapavesiHaminaHankoHarjavaltaHeinolaHuittinenHyvinkaaIisalmiIkaalinenImatraJakobstadJamsaJamsankoskiJarvenpaaJoutsenoJuankoskiKaarinaKankaanpaaKannusKarisKarkkilaKaskinenKauhajokiKauhavaKauniainenKemiKemijarviKeravaKeuruuKiteeKiuruvesiKokemakiKouvolaKristinestadKuhmoKurikkaKuusamoKuusankoskiLaitilaLapuaLieksaLohjaLoimaaLoviisaManttaNaantaliNarpesNilsiaNivalaNokiaNurmesNykarlebyOrimattilaOrivesiOulainenOutokumpuPaimioPargasParkanoPieksamakiPorvooPudasjarviPyhajarviRaaheRaisioRaumaRiihimakiSaarijarviSaloSavonlinnaSiuntioSomeroSuenejokiTornioUlvilaUusikaupunkiValkeakoskiVammalaVantaaVarkausViitasaariVirratYlivieskaYlojarviLondonGoteborgHelsingborgJonkopingKarlstadLinkopingLundMalmoNorrkopingOrebroStockholmSundsvallUmeaUppsalaVasterasVaxjoLos AngelesMiami, FLNew York, NYPalo Alto, CASan Mateo, CASidernoAntwerpBrugesBrusselsCharleroiGhentLeuvenLiegeMechelenMonsNamurOstendBraunschweigBremenDusseldorfErlangenFrankfurt am MainFreiburg in BreisgauGottingenHamburgHannoverHeidelbergKarlsruheMunchenOldenburgPlonPole olulineLuxembourgAdelaideBrisbaneCairnsCanberraDarwinHobartMelbourneNew South WalesNewcastlePerthQueenslandSydneyTownsvilleVictoriaWarsawSomewhere in China\nMida peaksid kõik teadma töökuulutuste avaldamise kohta Kandideeri.ee -s?\nTÖÖKUULUTUSTE AVALDAMINE KANDIDEERI.EE PORTAALIS\nMida peaksite sellest kindlasti teadma?\n1. Kuulutusi saate avaldada nii tekstina, kui ka pildina (HTML kood). Lisada saate URL linke. Tekstina avaldades on kuulutus paremini otsingutes leitav (kuna RSS voog liigub lisaks mitmete erinevate koostööpartnerite lehtedele). Pildina avaldades on kuulutus kindlasti silmatorkavam, atraktiivsem, sest on ju pilt väärt 1000 sõna;) Soovitame seepärast kombineerida ja vähemalt kuulutuse sissejuhatavad paar esimest lauset kirjutada ka tekstina.\n2. Kui olete kuulutuse üles seadnud ja aktiveerinud, siis jälgige pidevalt kandideerimisinfot selle kuulutusega seoses ja võtke iga kandidaadiga kohe ühendust ning salvestage sobivate kandidaatide andm,ed eraldi kausta oma arvutis. Peate teadma, et kui olete pakutava ametikoha täitnud, tuleb kuulutus koheselt lehelt eemaldada. NB! SEE TÄHENDAB AGA; ET SEE KUSTUB KOOS SELLELE KOHALE KANDIDEERIJATE INFOGA. Seega, alati kopeerige enne kustutamist kandideerijate kontaktid ja cv-d oma arvutisse.\n3. Kuulutustele ei saa lisada automaatset lõpukuupäeva. Peate jälgima reaalajas iga kuulutust ja hoidma info värskena. Reklaamime tööotsijaile, et kohe, kui nad näevad lehel sobivat kuulutust, peavad nad kandideerima, sest juba järgmisel hetkel ei pruugi seda kuulutust lehelt enam leida, sest töökoht täidetud. Personali võite leida parimal juhul juba minutitega, sest info liikumine on kanalis ülikiire. Minutitega jõuab sõnum tuhandete tööotsijateni.\n4. Kandideerijaile ei saa automaatselt vastata. Peate kontaktid valima kandideerimisavalduselt ja siis käsitsi ühendust võtma. Automaatselt samale teavitusele vastates jõuab mail hoopis meie noreply postkasti ja vastust sellele ei pruugi tulla, sest seda postkasti jälgime harva.\n5. Kui soovite kuulutuse uuesti lisada, siis ärge lisage sama kuulutust korduvalt vaid alustage uue lisamisega ja lisage seega kuulutus uuesti uuena.\n6. Me ei soovita sama kuulutust üleval hoida üle kahe kuu, kuna isegi kuu vanustele kuulutustelke kandideerimise aktiivsus langeb või ei kandideeri keegi enam. Soovitame kuulutada 2-4 nädalat.\n7. Kui esimese nädalaga soovitud efekti kandideerijate hulga osas ei saavutata, siis soovitame tellida lisareklaami. Efektiivseim neist on otsepostitus Facebookis. Hind sõltub soovitud sihtrühma suurusest, täpsem pakkumine küsige oma kliendihaldurilt. Optimaalne summa oleks kuulutuse kohta 75-100 eurot. Siis peaks juba soovitud tulemuse saavutama. Samas, mida suurem on summa, seda laiemna kõlapinna kindlustame ja seda sügavamale FB „kaevab“ ehk kui tegemist on näiteks 200-500 eurose investeeringuga, siis jõuab sõnum meie lehe kasutajateni korduvalt + nende sõpradeni + sõprade sõpradeni + sõprade sõprade sõpradeni jne. Võime sõnumi viia 1 miljoni 400000 inimeseni nelja päeva jooksul.\n8. Samuti võite haldurilt küsida reklaamikomplekti, mille Ta vastavalt Teie soovidele pakkumiseks kokku paneb ja Teie soovil realiseerib.\n9. Kõik Kandideeri lehele üles seatud kuulutused avaldame püsivalt ka www.facebook.com/lookingforajob lehe Tööpakkumised otsingus (automaatselt 2 kuuks, kui pole märgitud lühemat aega). 9.04.13 on FB LFJ lehel 18 988 liitunud kasutajat. Samuti lisame iga kuulutuse korraks FB LFJ lehe seina infovoogu.\n10. Läbiviidud uuringu järgi, kõigist lehega liitunud kasutajatest 65% täna töötavad, kuid soovivad töökohta vahetada ehk on avatud siiski uutele pakkumistele. Kuna nad ei soovi, et tänane tööandja nende otsinguist teadlik oleks, siis on soovitav avaldada kuulutus, mitte otsioda kandidaate vaid cv andmebaasist. CV andmebaasi on lisanud end eelkõige need, kes oma uue töö soovi saladuses hoidma ei pea. Avaldatud kuulutusele kandideerimine on aga anonüümne ehk kandidaatide andmeid näete vaid Teie ise.\n11. NB! Kui Te töökuulutuse teksti sisse ei lisa oma kontakte (telefon, e-post), siis kandideerimisavaldused saate kahelt maililt: noreply@kandideeri.ee (inglise keelne teade, et keegi on kandideerinud Teie pakutud töökohale). Kui Teil oli avaldatud mitu töökohta, siis Kandideeri lehel olevale ettevõtte kontole sisse logides näete, kes kuhu ametipositsioonile täpsemalt on kandideerinud. Teised kandideerijad on need, kes kandideerivad otse Facebookis olevatelt kuulutustelt. Nemad saavad lisada ka kaaskirja või motivatsioonikirja ja CV on lisatud eraldi (PDF või muus formaadis). Mail saabib kandideerija mailiaadressilt ja nendele saate otsa ka vastata. Jällegi iseloomustab kirja pealkirja (subject) näiteks selline tekst Jobcast Job Application: PROGRAMMIDE PEAKASUTAJA (PR... (Illimar Saatväli)\nKas Sina tead, et tööotsijad kogunevad Facebookis www.facebook.com/lookingforajob (FB Lookingforajob) lehel, kus saab ka töökuulutusi avaldada?\nFacebookis liigub info ülikiirelt.\n· Näiteks, kui avaldada tööotsijaid koondaval lehel töökuulutus, näevad mitu tuhat tööotsijat seda juba mõne minuti jooksul. Kui sobivat kandidaati ei leia, on võimalik tellida kuulutusele lisareklaami ja viia see kasvõi kõigi eestimaalastest Facebooki kasutajateni või siis ainult tööotsijaid koondava lehe kõigi kasutajateni. Lisareklaami hind algab hetkel 20 eurost, sõltuvalt sihtgrupi suurusest. Facebooki kasutab täna juba pool miljonit eestimaalast. Tegemist on juba üsna arvestatava meediumiga, reklaamikanaliga. Personaliotsing + reklaam.\n· NB! Igaüks võib avaldada töökuulutuse oma ettevõtte Facebooki lehel, kuid sellest ei ole siiski nii palju kasu, kui avaldamisest tööotsijaid koondaval lehel Facebookis!!! Need on kaks täiesti eriasja. Sama tulemus on, kui avaldate töökuulutuse oma veebilehel, mitte tööportaalis.\nAitame säästa nii tööpakkujate kui ka tööotsijate otsingule kuluvat aega.\n· Mõned meie kliendid on personali leidnud vähem kui tunni ajaga. Tööotsijaist kasutajad teavad, et nähes sobivat töökuulutust lehel, tuleb kohe kandideerida, sest juba järgmisel hetkel võib koht olla täidetud ja kuulutus eemaldatud (puuduvad konkursi lõpukuupäevad).\n· Teeme töökuulutuste info jagamistöö ära Teie eest. Kas pole mugav, kui Te ei pea tegelema Teile harjumatu otsinguga ja saate pühenduda oma põhitööle? Me teame kus jagada, sest teeme seda iga päev.\nAitame head kandidaadid tööpakkujail endale värvata.\n· Osad meie kliendid on maininud, et kui nad otsisid personali vanade tööportaalide kaudu, kus kandideerimise tähtaeg paigas, siis jäid nad headest kandidaatidest ilma, sest keegi värbas nad juba enne konkursi lõppu. Meie soovitame oma klientidel kohe kandideerijatega kontakteeruda ja vestlusele kutsuda. Kui kandidaat sobib, siis Temaga töölepingu tingimustes kokku leppida ja värvata. Peale selle eemaldada kohe kuulutus portaalist. Sotsiaalvõrgustikud annavad võimaluse kandidaatide tausta uuringuks. Facebook on täna enimkasutatav. Samas oleme alustanud veel ka LinkedIN-is, Twitteris, Wordpressis, Pinterestis. Kasutame lisaks erinevaid foorumeid ning logisid ja kuulutustelehti.\nAitame säästa raha.\n· Tihti tähendab töötaja puudumine ettevõttele tegemata töö tõttu saamatajäävat tulu. Samuti võib saamatajääv tulu olla suurem halvemast klienditeenindusest, kuna töötaiad oli puudu. Seda viimast ei pruugi kohe isegi hoomata (me lihtsalt ei saagi seda kunagi teada, kui mitu klienti meile tulemata jäi/jääb puuduliku teeninduse tõttu).\nTeil piisab vaid oma töökuulutused lisada www.kandideeri.ee portaali (sisaldab ligipääsu värskele tööotsijate andmebaasile).\nÜhe kuulutuse avaldamise hinnaks on vaid 60 eurot (ei sõltu kuulutamise ajast, olgu see siis vaid 1 tund või hoopis paar kuud). Kui plaanite personali värvata korduvalt aasta vältel, siis soovitame teenusega liituda kohe terveks aastaks – hind vaid 350 eurot (töökuulutusi saate avaldada piiramatus mahus).\nVenta Publica Personal – tööturul augustist 2010\n· Jaanus Sõrmus, GSM +372 56 808 700, jaanus@kandideeri.\nEsile toodud t��kuulutajad\nM��gi- ja arendusjuht (Pr�givedu.ee)\nKLIENDITEENINDAJA (Rosalind Tartus)\nJUUKSUR (Rosalind Tartus)\nKandideeri.ee | Meist | T��andjate Kasutamistingimused & Eeskirjad | Privaatsuspoliitika | Abi


Newsec: investeeringud kinnisvarasse on pandud ootele - Ehitusuudised\nNewsec: investeeringud kinnisvarasse on pandud ootele\nTänaseks on mitmed investeerimisotsused pandud ootele, osaliselt tingituna turul valitsevast ebakindlusest, osaliselt aga seetõttu, et ostjate ja müüjate ootused tootlikkuse suhtes osutusid liiga erinevateks, selgub Newsec kinnisvaraturu ülevaatest.\nKäesoleva aasta esimesel poolel sõlmitud investeerimistehingute kogumaht kasvas ligi 150 miljoni euroni, mis ületab terve 2010. aasta jooksul tehtud kinnisvarainvesteeringute summat kolmekordselt. Kui 2010. aastal sõlmiti suurem osa tehinguid kohalike investorite poolt, siis 2011. aasta algul oli märgata Skandinaavia investorite huvi taastumist Eesti kinnisvara vastu.\n2010. aasta sügisel alanud elavnemine kinnisvarainvesteeringute valdkonnas jätkus ka 2011. aasta esimesel poolel. Tehingute mahud kasvasid ja nende geograafia laienes ka väljapoole Tallinnast. Investorite tähalepanu pälvis valdavalt kaubanduskinnisvara. Võrreldes aktiivse I kvartaliga, II kvartalis sõlmitud tehingute maht muutus veidi tagasihoidlikumaks. Järgnenud III kvartal oli aga võrdlemisi uudistevaene. Käesoleva aasta tulemusena ei ületa investeeringute kogumaht 200 miljonit eurot, märgitakse ülevaates.\n2011. aasta III kvartalis majanduses ilmnenud turbulents on muutnud kinnisvarainvesteeringute turuarengutempot tagasihoidlikumaks; investorid on hetkel pigem äraootaval positsioonil.\n2010. aasta kokkuvõttes ületas Eesti SKT maht 2006. aasta taset, toetudes enamasti tugevale ekspordikasvule. 2011. aasta III kvartalis kasvas ebakindlus nii Euro-tsooni kui ka maailma majanduses. See mõjutas maailmamajanduse edasise arengu väljavaateid pigem negatiivseks. Vähenenud tootmistellimuste tõttu Euro-tsoonis muutub Eesti ekspordi kasv mõõdukamaks, jäädes aasta võrdluses siiski positiivseks. Baseerituna ekspordi erakordsel kasvul aasta esimesel poolel, 2011. aasta kokkuvõttes prognoositakse Eesti majanduskasvuks ligi 7%. 2012. aastal on oodata majanduskasvu aeglustumist 3-4%le.\nTöötuse määr, mille kasv peatus 2010. aasta lõpus, eeldatavasti jääb samale tasemele 2011. aasta lõpuni. Tööturu märgatavat paranemist ei prognoosita enne 2013. aastat. Kõrge inflatsioon põhjustab reaalpalkade kahanemist juba 11-ne järjestikku kvartali jooksul. Prognooside kohaselt peaks inflatsiooni tase vähenema 2012. aastal 3% võrra (võrreldatuna praeguse 5%-ga).\nOlukord Euro-tsooni finantsturgudel muutub murettekitavaks. 2011. aasta alguses alanud EURIBORi kasv peaks prognooside kohaselt säilima. Eesti kommertspankade marginaalid jätkavad mõõdukat kasvu ning tõenäoliselt lühiajalises perspektiivis see tendents püsib.


Harilikult on valvesüsteem ehitatud nii, et kindlaks teha, kas see töötab täisväärtuslikult või ei, saab ainult juhul, kui toimub röövimiskatse või professionaalse ekspertiisi teel. Professionaali abi ja regulaarne hooldus on muidugi äärmiselt kasulikud, aga mitte alati rentaabel. Tavalises korteris on professionaalne hooldus näiteks liiga kulukas lõbu ja spetsialistide regulaarsed külaskäigud ei ole ka alati mugavad. Sellisel juhul võib anda end juhuse meelevalda ja loota, et kõik läheb hästi, aga võib ka end kindlustada ja kontrollida oma valvesüsteemi iseseisvalt ilma liigsete kulutusteta.\nTäna räägin ma teile, kuidas oma valvesüsteemi põhifunktsioone iseseisvalt kontrollida ja veenduda, et teie süsteem teid kaitseb:\nKõigepealt tuleb välistada vale reageerimine signalisatsiooni signaalidele. Selleks tuleb helistada valvepulti ja hoiatada, et hakkate kohe süsteemi kontrollima ja seni, kuni te pole helistanud ja teatanud tööde lõppemisest, ei ole tarvis patrulli välja saata. Tavaliselt võib telefoninumbri leida uksel olevalt kleebiselt või lepingust turvafirmaga. Telefonikõne ajal võidakse teilt küsida teie andmeid ja salasõna, nii et jätke see aegsasti meelde ja ärge hakake alles kõne ajal otsima. Kui häiresignaal läheb veel kellelegi, hoiatage kõiki, kelleni see peab jõudma. Kui teil on tähelepanelikud naabrid, hoiatage ka neid, et nende valvsus järgmine kord ei nüristuks. Nüüd võite julgelt kontrollimise juurde asuda.\nJärgmiseks punktiks on reservtoite kontrollimine. Selleks tuleb kogu korterist pinget välja lülitav automaat välja lülitada. Valvesüsteem peab näitama, et võrgust on pinge kadunud, aga süsteem ise peab jääma tööolekusse. Klaviatuur ja indikatsioon peavad töötama.\nNüüd tuleb veenduda, et kõik andurid töötavad. Seda on parem teha koos abilisega. Üks seisab klaviatuuri juures, teine käib tubades. Tuleb veenduda, et kõik andurid saadavad liikumisel signaali valvekeskusesse. Seda peab klaviatuuril näha olema. Kui klaviatuuri indikatsioon ei anna selget pilti või te ei ole veendunud, kas valvekeskus anduri tööle hakkamisele reageerib, tuleb süsteem valve alla panna ja tekitada selle rakendumine igast andurist eraldi, iga kord häire korral valve alt maha võttes ja uuesti tagasi valve alla pannes. On võimalik, et valve alla panekuks tuleb teil taastada kontrollimise alguses välja lülitatud võrgutoide. Kõigi liikumisandurite kontrollimisel ärge unustage uste avamise andureid.\nSamuti tuleb kontrollida tulekahjuandureid. Tulekahjuandurite töölehakkamist saab kodustes tingimustes kontrollida hõõguvast salvrätikust tõusva suitsu abil. Tähelepanu! Olge tulega ümberkäimisel ettevaatlik! Te peate ainult andureid kontrollima, aga mitte tulekahjut korraldama:-)\nKui teil on paigaldatud temperatuuriandurid, saab neid kontrollida tavalise fööniga. Ärge ainult üle pingutage, andur peab rakenduma temperatuuril kuni 70 kraadi. Harilikult tuleb tulekahjuandurite ennistamiseks neist toide välja lülitada. Selleks piisab, kui andur mõneks sekundiks maha võtta ja läbi puhuda.\nSireeni kontrollimiseks pange lihtsalt süsteem valve alla ja laske sel tööle hakata. Kui sireene on mitu, minge neist igaühe juurde ja tehke kindlaks, et need töötavad.\nNüüd jääb ainult taastada võrgutoide ja kontrollida, kuidas signaalid valvefirmasse kohale jõuavad. Seda on lihtne kontrollida, helistades valvepulti. Selgitage välja, kas häire-, tulekahju-, valve alt mahavõtmise ja signaalide ennistamise signaalid jõudsid kohale. Kui näiteks häire ajal saabus häiresignaal pärast seda kui te valve alt maha võtsite, peab saabuma häire ennistamise ja valve alt mahavõtmise signaal. Kui kõik signaalid saabusid selles järjekorras nagu te need saatsite, hoiatage kindlasti, et lõpetasite süsteemi kontrollimise ja nüüd võib patrullteenistus reageerida tavapärasel režiimil.\nJuhul, kui te avastasite, et miski ei funktsioneeri nii nagu peab või tekkisid kahtlused süsteemi täielikus töövõimes, on parem konsulteerida spetsialistiga. Üheselt öeldes ei garanteeri teie enda läbi viidud protseduurid, et kogu süsteem 100-protsendiliselt töötab, kuid sagedasemad rikked ja probleemid saate kindlasti välistada. Igal juhul peab süsteemi vähemalt korra aastas üle vaatama ja kontrollima ka spetsialist, siis teenib teie süsteem teid pikki aastaid ega vea teid otsustaval hetkel alt.


Et Kaasaskantav väljas 5 veekindel ja tolmukindel mini ruudu-heliga juhtmevaba Bluetooth kõlar FM stereo 5colors ~ uus > Agility2021.ee\nKaasaskantav väljas 5 veekindel ja tolmukindel mini ruudu-heliga juhtmevaba Bluetooth kõlar FM stereo 5colors\nMärksõnad: bloothoth kõlar, 5 tolline täis erinevaid, juhtmevaba kõlar, auto audio, bluetooth mini kõlar, hifi speaker, flash kõlar, portabl kõlar, 525 ees, 5 tolline woofer.\nMini Smart Bluetooth Kõlar Kaasaskantav Bluetooth Sisseehitatud Mikrofon MP3 Kõlar Laadimine Muusika Subwoofer Stereo\nKirjeldus: Funktsioon: 1. Super ühilduv, väikesed kõlarid, ühilduvad enamiku traadita seadmed, mobiiltelefonid ja tabletid. 2. Pikamaa edastamine, sa ei karda ei suuda ühendust luua, saate kuulata traadita muusika üle 10 meetri.Sisseehitatud 600M/AH mahutavusega aku, saab mängida järjest 3 kuni 6 tundi pärast täielikult laetud. 3. Kuula traadita piiramatu laiendamine.HiFi-surround-heliefekte\nM&J A18 Kaasaskantav Mini Bluetooth Kõlar Palli Traadita Veerus Handfree TF FM-Raadio Koos Mic MP3-Maailma Heli Muusika Telefon TK\nM&J A18 Kaasaskantav Mini Bluetooth Kõlar Palli Traadita Veerus Handfree TF FM-Raadio Koos Mic MP3-Maailma Heli Muusika Telefon TK Tehnilised andmed: Koos HI-FI kõlar, et kindel, selge ja ere, heli kvaliteet.Dual power toetuse mini USB laadimise/BL-5C lõvi aku, tark ja kiire laadimise.Sisseehitatud mikrofoni käed-vabad kõne.Võimaldab kõnele vastata ja kuulata stereo muusikat.toeta TF kaart(mini Micro mälukaart),\nEWA A115 Veerus Bluetooth Kõlar Sisseehitatud 6000mAh Aku High Power Bluetooth-Kõlarid TWS Hifi Bloototh Juhtmeta Kõlar\nHOPESTAR H20 Ragbi 30W Bluetooth Kõlar Veerus Traadita Kaasaskantavad Kõlarid Veekindel Mega Bass Stereo väljas Subwoofer TF USB\nHOPESTAR H20 Ragbi 30W Bluetooth Kõlar Veerus Traadita Kaasaskantavad Kõlarid Veekindel Mega Bass Stereo väljas Subwoofer TF USB Kirjeldus: Mudel : Hopestar H20 ragbi juhtmeta kõlari Sisend tundlikkus: 400mV Resolutsioon: 90dB Signaali-müra suhe: 80dB tööpinge: DC 7.4 V Aku: 18650: 4400MAH Aku tööaeg: 6H Kokku võimsus: 8W*2+15 31W Subwoofer * 1 Suurus: 3,5 tolli Tweeter * 2 Suurus: 52mm * 2 Sisseehitatud\nMini Bluetooth Kõlar TWS Kõlarid IPX6 Juhtmeta Kaasaskantav Kõlar Koos 360 Kraadi Surround Heli, Hääl Assistent\nKirjeldus: 1.Väike kõlar on mõeldud Klass-G double charge pump võimendi ja DSP 3D stereo kiip suurendada audio streaming läbi murda piiramise karbi suurus. 2.Tugevdada kõlari võimsus, ta kasutab läbimurre segage modelleerimine disain.Selle tulemusena mahtu suurendada 100% võrra võrreldes tavalise kõlari ja painduvus on kasvanud 50% võrra. 3.Samuti reguleerib madala, keskmise ja kõrge edastamise\n3,5 mm Aux Audio Jack Mini Wireless Võimas Crystal Kaasaskantav Kõlar HIFI 3D Surround Telefoni Kõlar nutitelefon Tahvelarvuti\nKirjeldus: Kui tegevusetult 5 min, auto-off funktsioon töötab selle nimel, et säästa jõudu. Sisseehitatud aku , ei tarbi mobiiltelefoni võimu kui mängib, ja kestab pikka aega. Väike ja kerge teha, sa võiksid panna selle tasku, kott, lühikesed juhul, jne, nautida muusikat kõikjal, kuhu lähed. 3,5 mm Aux-pesa on palju lihtsam mängida muusikat, kui tahad läbi telefoni, tahvelarvuti või\n2019 Kaasaskantav Bluetooth Kõlar Kõlar WIFI Traadita Kõneleja Väljas Altavoz Bluetooth-Soundbar Heli-Box MP3,MP4\nMüüa Punkti Kirjeldada üksikasju müüa eespool punkti, meelitades ja annab usalduse oma võimalikele kasutajatele. KKK Q: Korduma Kippuvad Küsimused A: Vastus küsimusele eespool. Q: Korduma Kippuvad Küsimused A: Vastus küsimusele eespool. Q: Korduma Kippuvad Küsimused A: Vastus küsimusele eespool. Kirjeldage oma brändi lugu, sealhulgas loomine ja\nBluetooth Kõlar Kaasaskantav Äratuse Kõlar Veerus USB-AUX-Heli, Muusika Keskus koos Fm Raadio ja Kõlar 2500 mAh mängida 12 tunni\nmodname=ckeditor Tüüp: Bluetooth Kõlar, Värv: must, kuld, roosa kuld art. Nr.: M6 ühendusviis: Bluetooth-ühendus Liides tüüp: USB Aku maht: 2500 mAh Frequency response sagedusala: 40Hz-20 khz Väljundvõimsus: 5W*2 Signaali-müra suhe: ≥70db Toide režiim: sisseehitatud liitium aku Kanal: 2.1 mängu aeg: 8 tundi Laiendatud hoiustamine: 32GB Bluetooth protokolli: 5.0 Arv kõlarid: 2 Efektiivne kaugus: 10 meetrit Ametikoht:\nJBL MINNA Traadita Bluetooth Mini Kõlar Väljas Kaasaskantav Kõlar Bassi Heli Laetav Aku koos Mic-5 Tundi Aku Eluiga\nLewinner Kaasaskantav Bluetooth Kõlar Super Bass Traadita Stereo Kõlarid Toetada TF AUX peegel Äratuskell Telefoni Arvuti\nMÄRKUS: Me täiendatud FM-raadio versioon Sul on vaja ühendada AUX kaabliga, või kui aku juhe toimib antennina.Lewinner BT506 on kõlar, mille peegel, LED kell, ekraan, kahekordne alarm, snooze, HD käed-vaba helistamine, HiFi stereo.Spetsifikatsioonid Nimi: Lewinner BT506 Versioon：5.0 Bluetooth Traadita töövahemik: 10M(30 jalga) Kõlar Kirjeldused：φ40mm Toetab Protokolli:A2DP, AVRCP, HFP, HSP Frequency Response：50Hz-2KHz


Rubriigi arhiiv: Mitmesugust | Page 3\nLisaks postitatud rubriiki KOVreform | Kommenteerimine suletud\nEesti vajab tugevaid omavalitsusi (Järva Teataja)\nhaldusreform | Avaldatud: 7. veebr. 2014 | Kommenteerimine suletud\nTiina Oraste (Järva maavanem) Võib öelda, et juba traditsiooniliselt toob igasugune algatus ajakohastada Eesti haldussüsteemi, kaasa emotsiooniderohke sildistamise, mis ei lase tekkida edasiviival arutelul ega too kuuldavale ka konstruktiivset kriitikat. Paremini pole läinud ka regionaalministri ettevalmistatud omavalitsusreformi seaduse eelnõuga, mis hiljuti ministeeriumide kooskõlastusringile saadeti. Kriitikud on tihtipeale eelnõusse tõsisemalt süvenemata klammerdunud «piiride tõmbamisse», mis on […]\nOtepää hakkab naabervaldadega ühinema (maaleht.ee)\nOtepää vald korraldab täna Otepää raekojas ümarlaua naabervaldadega. „Juba 20 aastat on Eestis räägitud haldusreformi vajalikkusest ja nüüd on regionaalminister välja käinud omavalitsuskorralduse reformi seaduse eelnõu, seega on praegu just paras aeg hakata rääkima ühinemisest,“ lausus Otepää vallavolikogu esimees Jaanus Raidal. „Soovime, et Otepää oleks tõmbekeskuseks, tahame ära kuulata naabrite ettepanekud ning arutada ühiseid kokkupuutepunkte, […]\nhaldusreform | Avaldatud: 4. veebr. 2014 | Kommenteerimine suletud\nPilistvere inimeste eestvõttel toimus eelmisel nädalal kohtumine Võhmas, kus põhiteemaks oli plaanitav omavalitsuste reform, ehkki rääkisime ka maal elamisest ja maaelust üldisemalt. Oli hea õhkkond ja ka hilisem tagasiside oli positiivne, teatas Pille-Riin Kalmus, kelle tehtud pilte saab siin vaadata.\nKohalikud toetavad Keila linna ja valla ühinemist\nhaldusreform | Avaldatud: 31. jaan. 2014 | Kommenteerimine suletud\nAasta alguses Keila valla tellimusel läbiviidud arvamusküsitlus annab kindlat tunnistust sellest, et nii Keila linna- kui vallaelanikud pooldavad liitumist üheks omavalitsuseks. Faktum-Ariko küsitles juhuvalimi alusel ligi 700 piirkonna inimest ning selgus, et üle poole küsitletutest (53%) on kindlad ühinemise pooldajad, vastaseid oli üle kolme korra vähem (17%) ning kolmandikul (30%) selles küsimuses seisukoht puudus. Uuringu […]\nRegionaalminister Siim Kiisler saatis täna ministeeriumidevahelisele kooskõlastusringile omavalitsuskorralduse reformi seaduse eelnõu. Eelnõu sisuks on omavalitsuste koondumine piirkonnas välja kujunenud tõmbekeskuste ümber 2017. aasta sügiseks. „Tänane omavalitsuskorraldus on nagu peale ununenud käsipidur, mis takistab paljude valdkondade arengut. Reformi elluviimine avab võimalused muuta avalikke teenuseid paremaks ja inimesele kättesaadavamaks ning loob võimaluse kohalikel omavalitsustel senisest rohkem piirkonna […]\nStatistikaameti omavalitsuste elujõulisuse indeksi kaart


Arvamused detailplaneeringu eskiislahenduse kohta on võimalik esitada avaliku väljapaneku ajal Viimsi Vallavalitsuse e-posti aadressil info@viimsivv.ee või postiaadressil Nelgi tee 1, Viimsi alevik, Viimsi vald, 74001 Harju maakond.\nRandvere küla, kinnistu Kiviranna tee 15 detailplaneering\n13.09–12.10.2021 on Viimsi Raamatukogus avalikul väljapanekul Randvere küla, kinnistu Kiviranna tee 15 detailplaneeringu eskiislahendus. Detailplaneering on algatatud Viimsi Vallavolikogu 16.03.2021 otsusega nr 13.\nPlaneeringuala paikneb Randvere küla rannikualal väljakujunenud hoonestusega elamupiirkonnas, hõlmates kolmnurkse kujuga kinnistu Kiviranna tee 15 (katastritunnus 89001:003:0031, maakasutuse sihtotstarve elamumaa, pindala 945 m²). Planeeringuala piirneb läänes elamumaa sihtotstarbega kinnistuga Kiviranna tee 13, idas maatulundusmaa sihtotstarbega kinnistuga Kiviranna tee 17 ning lõunas Kiviranna teega. Tee vastasküljel on elamumaa sihtotstarbega kinnistud. Planeeringuala on hoonestamata ja osaliselt kaetud kõrghaljastusega. Juurdepääs kinnistutele toimub Kiviranna teelt.\nDetailplaneeringu (Arhitektuuribüroo Lokomotiiv OÜ, töö nr 0521) koostamise eesmärk on elamumaakrundi minimaalsuurusest väiksemale krundile ehitusõiguse määramine ühe üksikelamu ja ühe abihoone ehitamiseks. Detailplaneeringu eskiislahendusega tehakse ettepanek määrata Kiviranna tee 15 kinnistule ehitusõigus ühe üksikelamu ja ühe abihoone püstitamiseks suurima ehitisealuse pinnaga 189 m². Planeeritav elamu on kuni 2-korruseline, suurim lubatud harja kõrgus maapinnast on 8,5 m, põhikatuse lubatud katusekalle on vahemikus 40–48°. Planeeritav abihoone on 1-korruseline, harja kõrgus maapinnast on kuni 5 m, katusekalle on vaba.\nPlaneeritav detailplaneering on Viimsi valla mandriosa üldplaneeringut muutev.\nKontaktvööndi analüüsi joonis\nDP põhijoonis (eskiis)\nHaljastuse inventeeritud objektide tabel\nLaiaküla, kinnistu Vanavahtra detailplaneering\n26.07–09.08.2021 on Viimsi Raamatukogus avalikul väljapanekul Laiaküla, kinnistu Vanavahtra detailplaneeringu eskiislahendus. Detailplaneering on algatatud Viimsi Vallavalitsuse 23.12.2020 korraldusega nr 776.\nPlaneeringuala asub Laiaküla lääneosas ja hõlmab Vanavahtra kinnistu (89001:101:3627, maakasutuse sihtotstarve elamumaa, pindala 43 653 m²). Planeeringuala piirneb läänest Tallinna linna haldusterritooriumile jääva Pärnamäe teega, põhjast riigi omandis oleva kinnistuga Vahemetsa (89001:001:1443), idast kinnistutega Suur-Käspre (89001:010:0315) ja Käspre (89001:010:0458) ning lõunast Laiamäe tee äärsete hoonestatud üksikelamukruntidega (kokku kümme krunti). Planeeringuala on 90% ulatuses kaetud kõrghaljastusega, tihedam igihaljas puistu asub planeeringuala kirdeosas. Teid, hooneid ega muid ehitisi kinnistul ei ole.\nDetailplaneeringu (Viimsi Haldus OÜ, töö nr 02-21) eskiislahendusega tehakse ettepanek moodustada 24 krunti: neli kaksikelamumaa, 15 üksikelamumaa, üks haljasmaa, kaks teemaa ja kaks kergliiklusmaa kasutamise sihtotstarbega krunti. Kaksikelamumaa sihtotstarbega krundile on antud ehitusõigus ühe kaksikelamu ja kuni kahe abihoone püstitamiseks ehitisealuse pinnaga kuni 560 m². Üksikelamumaa sihtotstarbega krundile on antud ehitusõigus ühe üksikelamu ja kuni kahe abihoone püstitamiseks ehitisealuse pinnaga kuni 300 m². Kaksikelamu lubatud katusekalle on vahemikus 0–10°, üksikelamu lubatud katusekalle on vahemikus 0–20°. Elamu harja max kõrgus on 8,5 m maapinna keskmisest kõrgusmärgist (kaks maapealset korrust, maa-aluseid korruseid ei planeerita), abihoonetel 5 m. Haljasmaa, teemaa ja kergliiklusmaa kasutamise sihtotstarbega krundid võõrandatakse tasuta Viimsi vallale. Haljasmaakrundile ehitatakse mängu- ja spordiplats. Juurdepääs on planeeritud Pärnamäe teelt.\nPlaneeritav detailplaneering on kooskõlas Äigrumäe küla, Laiaküla küla ja osaliselt Metsakasti küla üldplaneeringuga.\nLubja küla, kinnistute Anijärve tee 6 ja 8 detailplaneering\n26.04–25.05.2021 on Viimsi Raamatukogus avalikul väljapanekul Lubja küla, kinnistute Anijärve tee 6 ja 8 detailplaneeringu eskiislahendus. Detailplaneering on algatatud Viimsi Vallavolikogu 18.02.2020 otsusega nr 15.\nPlaneeringuala asub Lubja külas ja hõlmab kinnistud Anijärve tee 6 (89001:010:2281, üldkasutatav maa, pindala 5010 m²) ja Anijärve tee 8 (89001:010:2283, tootmismaa, pindala 24 m²). Anijärve tee 6 kinnistu on hoonestamata, Anijärve tee 8 kinnistul asus pumpla, mis on tänaseks lammutatud. Planeeringualaga piirnevad kinnistud: idas üksikelamukinnistu Anijärve tee 10, kagus hoonestamata maatulundusmaa sihtotstarbega kinnistu Kallaku (üldplaneeringut muutev Kallaku ja Serva detailplaneering elamukruntide moodustamiseks on koostamisel), edelas ja läänes tootmismaa sihtotstarbega kinnistud Lubja tee 32 ja Anijärve tee 2. Juurdepääs planeeringualale on tagatud põhjast Anijärve teelt.\nDetailplaneeringuga (Arhitektuuribüroo Haldo Oravas OÜ, projekt nr 020318) jagatakse planeeringuala neljaks krundiks ning moodustatakse üksikelamumaa krunt (2375 m²), ühiskondlike hoonete maa krunt (1393 m²), transpordimaa krunt (1041,6 m²) ja üldmaa krunt (228,6 m²). Üksikelamumaa krundile antakse ehitusõigus ühe 2-korruselise üksikelamu (harja kõrgus kuni 8,5 m olemasolevast maapinnast) ja ühe 1-korruselise abihoone püstitamiseks ehitisealuse pinnaga kuni 300 m², millest põhihoone ehitisealuseks pinnaks on ette nähtud kuni 200 m² ja abihoonel kuni 100 m². Ühiskondlike hoonete maa krundile antakse ehitusõigus ühe 2-korruselise põhihoone püstitamiseks ehitisealuse pinnaga kuni 250 m². Üldmaa krunt plaanitakse perspektiivis liita Anijärve tee 2 kinnistuga.\nHaabneeme alevik, kinnistu Sõpruse tee 4 ja lähiala detailplaneeringu eskiislahendus\n08.02–09.03.2021 on Viimsi Raamatukogus avalikul väljapanekul Haabneeme alevik, kinnistu Sõpruse tee 4 ja lähiala detailplaneeringu eskiislahendus. Detailplaneering on algatatud Viimsi Vallavolikogu 22.01.2019 otsusega nr 4.\nPlaneeringuala suurus on ca 1,1 ha ja see paikneb Haabneeme alevikus Sõpruse tee ääres, hõlmates kinnistud Sõpruse tee 4 (89001:010:2897, tootmismaa, pindala 8343 m²), Ristiku jalgtee L1 (89001:001:0984, transpordimaa, pindala 1060 m²), Ristiku jalgtee L2 (89001:001:0985, transpordimaa, pindala 1074 m²) ja Ristiku jalgtee L3 (89001:001:0986, transpordimaa, pindala 430 m²). Planeeringuala lõunaservas on olemasolev katlamaja ja krundipiiriga paralleelselt maapealne kaugküttetorustik, krundil paikneb ka puurkaev. Planeeringuala paikneb Haabneeme ajalooliselt väljakujunenud keskusalal, piirnedes idast Sõpruse teega, põhjast ärimaa sihtotstarbega Kaluri tee 5 kinnistuga, läänest üksikelamukruntidega ja lõunast tootmismaa sihtotstarbega Rohuneeme tee 4 kinnistuga. Juurdepääs planeeritavale alale on olemas Sõpruse teelt.\nDetailplaneeringu (Viimsi Haldus OÜ, töö nr 10-20) koostamise eesmärk on muuta planeeringualal Viimsi valla mandriosa üldplaneeringu kohane maakasutuse juhtotstarve haljasmaast äri- ja teenindusettevõtte maaks ning osaliselt tehnoehitise maaks. Detailplaneeringuga moodustatakse neli krunti: üks kontori- ja büroohoone maa kasutamise sihtotstarbega krunt (katastris ärimaa; pindala 5676 m²), millele määratakse ehitusõigus ühe neljakorruselise büroohoone ehitamiseks, üks soojusenergia tootmise ja jaotamise ehitise maa kasutamise sihtotstarbega krunt (katastris tootmismaa; pindala 2869 m²) olemasolevale katlamajale ning kaks kergliiklusmaa kasutamise sihtotstarbega krunti (katastris transpordimaa; pindalad 1224 m² ja 1138 m²). Lisaks lahendatakse Detailplaneeringuga liikluskorraldus, parkimine, tehnovõrgud ja haljastus.\nTeemaplaneeringu muutmise ettepanek\nRadoonitaseme määramine ja radooniohtlikkuse hinnang pinnasest\nNB! Avaliku väljapaneku ajavahemikul 01.03–09.03 on Viimsi Raamatukogu avatud esmaspäevast reedeni kell 10–19 ning laupäeval ja pühapäeval on raamatukogu SULETUD. Detailplaneeringuga on võimalik tutvuda raamatukogu spetsiaalsetes individuaalkabiinides. Selleks palume võimalusel aeg eelnevalt kokku leppida, helistades telefoninumbril 5688 2673.\nMetsakasti küla, Muuga tee, Nahka 2 ja Raudtee III (Põhja-Liiva kinnistu osas – III etapp) vahelise ala detailplaneeringu eskiislahendus\n07.12.2020–06.01.2021 on Viimsi Raamatukogus (Randvere tee 9, Haabneeme alevik, Viimsi vald, 74001 Harju maakond; tel 5688 2673) avalikul väljapanekul Metsakasti küla, Muuga tee, Nahka 2 ja Raudtee III (Põhja-Liiva kinnistu osas – III etapp) vahelise ala detailplaneeringu (algatatud Viimsi Vallavolikogu 19.01.2010 otsusega nr 4) eskiislahendus. Viimsi Raamatukogu on avatud esmaspäevast reedeni kell 10–20 ning laupäeval ja pühapäeval kell 10–16. Pühadeaegseid lahtiolekuaegasid palume jälgida Viimsi Raamatukogu infokanalitest.\nPlaneeringuala suurus on ca 2 ha ja see hõlmab Metsakasti külas kinnistu Põhja-Liiva (katastritunnus 89001:010:0500, maakasutuse sihtotstarve maatulundusmaa, pindala 19 937 m²). Planeeringuala on hetkel hoonestamata põllumaa, kus puuduvad kõrghaljastus ja tehnovõrgud. Planeeringuala piirneb põhjast Katkuniidu tee väikeelamutega ja lõunast raudteega. Juurdepääs planeeringualale on tagatud Katkuniidu teelt.\nDetailplaneeringu (Linnaruumi OÜ, töö nr 14/10) lahendusega nähakse ette kuue krundi moodustamine – kolm ridaelamumaa krunti (suurustega 2949 m², 3021 m² ja 3397 m²), kaks üldmaa krunti (4764 m² ja 4823 m²) ja üks transpordimaa krunt (973 m²). Kahele elamumaa krundile on kavandatud kahekorruseline kolme boksiga ridaelamu suurima lubatud ehitisealuse pinnaga kuni 600 m² ja ühele elamumaa krundile kahekorruseline nelja boksiga ridaelamu suurima lubatud ehitisealuse pinnaga kuni 800 m². Hoonete suurim lubatud kõrgus on 8,5 m maapinnast. Kõigil kolmel ridaelamul peab olema samasugune katusekalle vahemikus 0–45⁰. Planeeritud üldmaa krundid on ette nähtud ühendamaks läände ja itta kavandatavaid rohealasid. Planeeritud transpordimaa krunt on kavandatud perspektiivse ühendustee rajamiseks.\nESKIISID AVALIKUL VÄLJAPANEKUL 2020\nPüünsi küla, kinnistu Väike-Platsi detailplaneeringu eskiislahendus\n26.10–25.11.2020 on Viimsi Raamatukogus (Randvere tee 9, Haabneeme alevik, 74001 Viimsi vald; tel 5688 2673) avalikul väljapanekul Püünsi küla, kinnistu Väike-Platsi detailplaneeringu (algatatud Viimsi Vallavolikogu 12.12.2017 otsusega nr 99) eskiislahendus. Viimsi Raamatukogu on avatud esmaspäevast reedeni kell 10–20 ning laupäeval ja pühapäeval kell 10–16. Reedel, 30. oktoobril on raamatukogu suletud.\nPlaneeringuala paikneb väljakujunenud elamupiirkonna vahetus läheduses Püünsi külas, hõlmates Väike-Platsi kinnistu (89001:003:0656, maatulundusmaa, pindala 1756 m²). Kinnistu põhjapoolsel küljel paikneb Ülase põik kruusatee ja Ülase põik 1 kinnistu, kinnistu idapoolsel küljel asuvad Püünsi küla spordi- ja mänguväljakud ning Rohuneeme mets, kinnistu lõunapoolse küljega piirnevad Ülase tee 17 ja Rukkilille tee 9 elamukrundid ning kinnistu läänepoolse küljega piirneb Ülase tee. Maatükk on võsastunud, peamiselt kaetud lehtpuudega (mustad lepad ja sookased). Juurdepääs planeeringualale on Ülase teelt.\nDetailplaneeringu (Arhiruum OÜ, töö nr D18919) koostamise eesmärk on muuta kinnistu maakasutuse sihtotstarve maatulundusmaast elamumaaks ning määrata krundi ehitusõigus ühe 2-korruselise üksikelamu ja kahe abihoone ehitamiseks, samuti määrata krundi tehnovõrkude ja -rajatiste asukohad ning liikluskorralduse põhimõtted.\nDetailplaneeringu eesmärk ei ole vastavuses Viimsi valla mandriosa üldplaneeringuga. Üldplaneeringu järgi on kinnistu maakasutuse juhtotstarve puhkeotstarbeline maa (looduslik rohumaa), üldplaneeringu teemaplaneeringu „Miljööväärtuslikud alad ja rohevõrgustik“ järgi asub kinnistu haljastul nr 3. Detailplaneering on Viimsi valla mandriosa üldplaneeringut muutev.\nViimsi alevik, Uustalu kinnistu detailplaneeringu eskiislahendus\n12.10–11.11.2020 on Viimsi Raamatukogus (Randvere tee 9, Haabneeme alevik, 74001 Viimsi vald; tel 5688 2673) avalikul väljapanekul Viimsi alevik, Uustalu kinnistu detailplaneeringu (algatatud Viimsi Vallavolikogu 14.01.2020 otsusega nr 7) eskiislahendus. Viimsi Raamatukogu on avatud esmaspäevast reedeni kell 10–20 ning laupäeval ja pühapäeval kell 10–16. Reedel, 30. oktoobril on raamatukogu suletud.\nDetailplaneering (AB Artes Terrae OÜ, töö nr 20021DP1) on Viimsi valla mandriosa üldplaneeringut muutev. Detailplaneeringu eesmärk on Viimsi valla mandriosa üldplaneeringu kohase maakasutuse juhtotstarbe muutmine haljasmaast ärimaaks, ehitusõiguse määramine ärihoone ehitamiseks, kruntidele juurdepääsu ja liikluskorralduse lahendamine, tehnovõrkudega varustamise põhimõtete lahendamine ning krundi haljastuse ja heakorrastuse põhimõtete määramine.\nDetailplaneeringuga tehakse ettepanek jagada Uustalu kinnistu kaheks krundiks. Planeeritud on üks äriotstarbeline krunt (pos 1, pindala 4700 m²) koos avaliku haljasalaga (sh tiik ja haljasala teed) ning üks tee ja tänava maa krunt (pos 2, pindala 78 m²) Nelgi tee tänavamaa laiendamiseks olemasoleva kõnnitee ulatuses. Äriotstarbelisele krundile nähakse detailplaneeringuga ette ehitusõigus neljakorruselise ärihoone ehitamiseks ehitisealuse pinnaga kuni 1100 m² ja suhtelise kõrgusega maapinnast kuni 15 m. Krundi kasutamise sihtotstarbed jaguneksid proportsionaalselt järgmiselt: 40...60% kontori- ja büroohoone maa (ÄB), 20...30% kaubandus-, toitlustus- ja teenindushoone maa (ÄK) ning 20...30% kultuuri- ja spordiasutuste maa (ÜK).\nPlaneeringuala kontaktvööndi linnaehituslikud seosed\nLeppneeme küla, kinnistute Rannaliiva tee 4 ja Rannaliiva tee 6 detailplaneeringu eskiislahendus\n12.10–11.11.2020 on Viimsi Raamatukogus (Randvere tee 9, Haabneeme alevik, 74001 Viimsi vald; tel 5688 2673) avalikul väljapanekul Leppneeme küla, kinnistute Rannaliiva tee 4 ja Rannaliiva tee 6 detailplaneeringu (algatatud Viimsi Vallavolikogu 16.06.2020 otsusega nr 40) eskiislahendus. Viimsi Raamatukogu on avatud esmaspäevast reedeni kell 10–20 ning laupäeval ja pühapäeval kell 10–16. Reedel, 30. oktoobril on raamatukogu suletud.\nPlaneeringuala suurus on 3170 m² ja see paikneb Leppneeme küla rannikualal väljakujunenud hoonestusega elamupiirkonnas, hõlmates maatulundusmaa sihtotstarbega kinnistud Rannaliiva tee 4 (89001:003:0841, pindala 1630 m²) ja Rannaliiva tee 6 (89001:003:0914, pindala 1540 m²). Planeeringuala on hoonestamata ja osaliselt kaetud kõrghaljastusega. Juurdepääs kinnistutele toimub Rannaliiva teelt. Planeeringuala piirneb põhja-kirdesuunal kinnistutega Rannaliiva tee 8 ja Kõrkja tee 7, lääne-kagusuunal kinnistutega Kõrkja tee 5 ja Kõrkja tee 3a, lõuna-edelasuunal kinnistutega Leppneeme tee 105, Rannaliiva tee 2 ja Rannaliiva tee 1 ning lääne-loodesuunal kinnistutega Rannaliiva tee 3 ja Rannaliiva tee 5. Enamus kinnistuid on hoonestatud.\nDetailplaneeringu (Optimal Projekt OÜ, töö nr 392) koostamise eesmärk on kinnistute maatulundusmaa sihtotstarbe muutmine elamumaaks ja kruntidele ehitusõiguse määramine ühe üksikelamu ja ühe abihoone püstitamiseks. Üksikelamu krundi suurim lubatud täisehituse protsent on 20. Planeeritud ehitusõigus võimaldab ehitada kahekorruselise, maa-aluse korrusega viil- või lamekatusega elamu ja ühekorruselise abihoone. Üksikelamu suurim lubatud kõrgus on 8,5 m ümbritseva maapinna keskmisest kõrgusmärgist, abihoonel 5,0 m. Hoonestusala kaugus kinnistute piirist on Rannaliiva tee poolses osas planeeritud 7,5 m ja naaberkruntide poolsetest külgedest 4,0 m võimaldamaks suhteliselt kitsal maaüksusel hoonet paigutada ilmakaarte suhtes paindlikumalt.\nRandvere küla, kinnistu Tammneeme objekt ja lähiala detailplaneeringu eskiislahendus\n01.09–30.09.2020 on Viimsi Raamatukogus (Randvere tee 9, Haabneeme alevik, 74001 Viimsi vald; tel 5688 2673) avalikul väljapanekul Randvere küla, kinnistu Tammneeme objekt ja lähiala detailplaneeringu (algatatud Viimsi Vallavolikogu 26.03.2019 otsusega nr 19) eskiislahendus. Viimsi Raamatukogu on septembris avatud esmaspäevast reedeni kell 10–20 ning laupäeval ja pühapäeval kell 10–16. Reedel, 25. septembril on raamatukogu suletud.\nDetailplaneering (Skepast&Puhkim OÜ, töö nr 2019_0087) on Viimsi valla mandriosa üldplaneeringut muutev. Detailplaneeringuga tehakse ettepanek üldplaneeringukohase maakasutuse juhtotstarbe muutmiseks puhkeotstarbelisest maast väikeelamumaaks ning kuivõrd kavandatav hoonestus soovitakse püstitada ranna ehituskeeluvööndisse, tehakse detailplaneeringuga ettepanek ranna ehituskeeluvööndi vähendamiseks.\nDetailplaneeringu lahendusega kruntide piire ei muudeta. Detailplaneeringuga määratakse ehitusõigus vaid Tammneeme objekt krundile ühe põhihoone ja kahe abihoone püstitamiseks ehitisealuse pinnaga 350 m², millest 250 m² on ette nähtud põhihoonele ja 100 m² abihoonetele. Põhihoone suurim lubatud kõrgus on 8,5 m ümbritseva maapinna keskmisest kõrgusmärgist ja abihoonetel kuni 5 m. Et alale lisada väärtust, on kinnistule ette nähtud ka võimalus veesilma rajamiseks. Tammneeme objekt kinnistul asuv piirivalvetorn on ette nähtud likvideerida.\nLisaks nähakse detailplaneeringu lahendusega ette võimalus Tammekalda tee L1 merepoolsesse otsa külaplatsi arendamiseks. Külaplats seob ja toetab elujõulise külakogukonna teket, annab võimaluse korraldada ühisüritusi, sportida või tulla ja nautida lihtsalt merevaadet. Alale nähakse ette avalikkusele mugav juurdepääs mereni.\nEhituskeeluvööndi vähendamise ettepanek\nPringi küla, kinnistu Rohuneeme tee 51b detailplaneeringu eskiislahendus\n30.07–17.08.2020 on Viimsi Raamatukogus (Randvere tee 9, Haabneeme alevik, 74001 Viimsi vald; tel 5688 2673) avalikul väljapanekul Pringi küla, kinnistu Rohuneeme tee 51b detailplaneeringu (algatatud Viimsi Vallavalitsuse 12.03.2019 korraldusega nr 140) eskiislahendus. Viimsi Raamatukogu on juulis ja augustis avatud esmaspäevast reedeni kell 10–18. Reedel, 31. juulil on raamatukogu suletud.\nPlaneeringuala asub Pringi külas ja hõlmab kinnistu Rohuneeme tee 51b (89001:001:0509, elamumaa, 10 431 m²). Planeeringuala piirneb elamumaa kinnistutega Rohuneeme tee 51a (korterelamu), Mere tee 11 (üksikelamu), Mere tee 5 (üksikelamu), Kimsi tee 18 (üksikelamu), Kimsi tee 16 üksikelamu), Kimsi tee 14 (hoonestamata), Kimsi tee 12 (kaksikelamu), Kimsi tee 8 (üksikelamu), sihtotstarbeta maa kinnistuga Kobrulehe (üldplaneeringu teemaplaneeringu „Miljööväärtuslikud alad ja rohevõrgustik“ kohaselt ala nr 12 ranna-äärne metsatukk) ning transpordimaa kinnistutega Rohuneeme tee L5 ja Viimsi-Rohuneeme tee. Alal asuvad endised piirivalve hooned (elamud, majandus- ja abihooned), mis ei ole enam kasutuses. Juurdepääs Rohuneeme tee 51b kinnistule on Rohuneeme teelt.\nDetailplaneeringu (Viimsi Haldus OÜ, projekt nr 03-20) koostamise eesmärk on Rohuneeme tee 51b kinnistu jagamine neljaks ridaelamumaa krundiks (pos 1, 2, 3, 4) ja kaheks tee ja tänava maa krundiks (pos 5, 6) ning ehitusõiguse määramine ridaelamute ehitamiseks. Igale ridaelamu-krundile on antud ehitusõigus ühe ridaelamu püstitamiseks. Kruntidele pos 1, 3 ja 4 on ette nähtud nelja-sektsioonilised ridaelamud ning krundile pos 2 kolme-sektsiooniline ridaelamu. Maksimaalne ehitisealune pind on 20% krundipinnast. Maksimaalne lubatav korruste arv on kaks maapealset korrust, maa-aluseid korruseid ette ei ole nähtud.\nVäljavõtted Viimsi valla mandriosa üldplaneeringust\nViimsi alevik, riigi reservmaa AT0508230044 ja lähiala detailplaneeringu eskiislahendus (Vehema kool)\n03.07–03.08.2020 esmaspäevast reedeni (v.a reedel, 31.07.2020) kell 10–18 on Viimsi Raamatukogus avalikul väljapanekul Viimsi alevik, riigi reservmaa AT0508230044 ja lähiala detailplaneeringu (algatatud Viimsi Vallavolikogu 04.02.2016 otsusega nr 8) eskiislahendus.\nPlaneeritava maa-ala suurus on ca 3,5 ha ja see hõlmab reformimata riigimaa kinnistu Kaare (89001:001:1613, sihtotstarbeta maa, 33 255 m²), mis asub Viimsi alevikus Pärnamäe küla piiril. Planeeringuala reljeef on ebaühtlane – maapind langeb lõuna suunas, kõrguste vahe on kuni 5 m. Maa-ala on vähese kõrghaljastusega rohumaa ja see on hoonestamata. Põhjast ja läänest piirneb maa-ala veel hoonestamata rohumaaga, kus kehtib kaksik- ja ridaelamute ehitusõigusega Aiandi tee 30 ja Pihelga kinnistu ning sellega piirneva reformimata riigimaa DP (kehtestatud Viimsi Vallavolikogu 20.06.2017 otsusega nr 39), idas asub kahekorruseline elamuala (üksik-, kaksik-, rida- ja galeriielamutega) ning lõunas on Vehema tee. Juurdepääs planeeringualale toimub Vehema teelt, Suur-Kaare teelt ja perspektiivselt Vikerkaare teelt.\nDetailplaneeringuga (Viimsi Haldus OÜ, projekt nr 12-19) tehakse ettepanek jagada planeeritav ala kaheks krundiks – haridus- ja lasteasutuste maa krunt (30 570 m²) kooli, lasteaia ja staadioni ehitamiseks ning ridaelamu maa krunt (2682 m²) ühele nelja-sektsioonilisele ridaelamule. Ridaelamu maa krundile on määratud hoone maksimaalne kõrgus 8,5 m (kaks korrust), maksimaalne ehitusalune pind 500 m² ja brutopind 1000 m².\nHaridus- ja lasteasutuste maa krundile on määratud hoonete arv krundil kolm (kool, lasteaed ja spordihoone saavad olla eraldiseisvad või moodustada ühtse terviku), hoonete maksimaalne kõrgus 13 m (kolm korrust, lisaks on lubatud ka maa-alune korrus), maksimaalne lubatud ehitusalune pind 5000 m² ja brutopind 15 000 m². Kool on ette nähtud kuni 500-le õpilasele ja lasteaed kuuele rühmale. Staadioni jooksuraja sisse on ette nähtud täismõõtmetes jalgpalliväljak (90x45 m). Parkla (106 parkimiskohta) on kavandatud Vehema tee äärde.\nHaabneeme alevik, kinnistute Lahe, Killustiku, Platvormi, Platsi ja Nõlva detailplaneeringu eskiislahendus\n03.07–03.08.2020 esmaspäevast reedeni (v.a reedel, 31.07.2020) kell 10–18 on Viimsi Raamatukogus avalikul väljapanekul Haabneeme alevik, kinnistute Lahe, Killustiku, Platvormi, Platsi ja Nõlva detailplaneeringu (algatatud Viimsi Vallavolikogu 14.01.2020 otsusega nr 4) eskiislahendus.\nDetailplaneeringuga (Viimsi Haldus OÜ, projekt nr 04-20) moodustatakse 11 krunti – seitse üksikelamu maa krunti, üks puhke- ja spordirajatiste maa krunt, üks loodusliku maa krunt ning kaks tee ja tänava maa krunti. Planeeritud üksikelamu maa krundid on suurustega 1517–2027 m². Üksikelamu maa krundile määratakse ehitusõigus ühe üksikelamu ja ühe abihoone püstitamiseks maksimaalse ehitisealuse pinnaga 20% krundipinnast. Maksimaalne üksikelamu korruselisus on merepoolsetel kruntidel kaks korrust (8,5 m) ja Muuli tee poolsetel kruntidel kolm korrust (12 m). Erinevuse eesmärgiks on ka nn tagumise rea elamutele merevaate võimaluse tagamine. Kolmas korrus võib olla kuni 50% teise korruse pinnast. Üksikelamule on lubatud ehitada ka üks maa-alune korrus. Abihoonetele on lubatud üks korrus (5 m). Puhke- ja spordirajatiste maa krundile saab rajada spordiväljaku (nt tennis) ja laste mänguväljaku.\nRandvere küla, kinnistu Mündi tee 16 detailplaneeringu eskiislahendus\n03.04–20.04.2020 on avalikul väljapanekul (Viimsi valla veebilehel) Randvere küla, kinnistu Mündi tee 16 detailplaneeringu (algatatud Viimsi Vallavalitsuse 20.11.2019 korraldusega nr 721) eskiislahendus.\nDetailplaneeringualasse kuulub kinnistu Mündi tee 16 (katastritunnus 89008:003:0052, maakasutuse sihtotstarve elamumaa, suurus 6152 m²). Planeeringualaga külgnevad vahetult põhjas kinnistu Mündi tee 20 (elamumaa), idas kinnistu Ajaotsa (maatulundusmaa, mets), lõunas kinnistu Mündi tee 14 (elamumaa) ja läänes kinnistu Mündi tee L1 (transpordimaa). Kinnistul Mündi tee 16 kasvab mets ja lähtuvalt Viimsi Vallavalitsuse 19.12.2018 planeerimiskomisjoni seisukohast on antud kinnistu kohta koostatud puittaimestiku hinnang (Sulev Järve, 29.05.2019), mida tuleb hoonestusalade planeerimisel arvestada.\nDetailplaneeringuga moodustatakse neli üksikelamumaa kasutamise sihtotstarbega ning üks tee- ja tänavamaa kasutamise sihtotstarbega krunt. Üksikelamukruntidele on antud ehitusõigus ühe kuni kahekorruselise üksikelamu (maa-aluseid korruseid ei planeerita) ja kuni kahe abihoone püstitamiseks (sh alla 20 m² ehitisealuse pinnaga abihooned). Üksikelamu lubatav katusekalle on vahemikus 20–40°, max harja kõrgus on 8,5 m (abs 17 m) maapinna keskmisest kõrgusmärgist. Abihoonete max kõrgus on 5 m (abs 13,5 m) maapinna keskmisest kõrgusmärgist. Abihooned peavad koos elamuga moodustama ühtse terviku, katusekalle on vaba.\nVäljavõte Viimsi valla ÜP-st\nViimsi alevik, kinnistu Liilia põik 4 detailplaneeringu eskiislahendus\n06.03–06.04.2020 esmaspäevast neljapäevani kell 8.30–12.00 ja 14.00–17.00 ning reedel kell 8.30–12.00 on Viimsi vallamajas (Nelgi tee 1) avalikul väljapanekul Viimsi alevik, kinnistu Liilia põik 4 detailplaneeringu (algatatud Viimsi Vallavolikogu 13.12.2016 otsusega nr 100) eskiislahendus.\nPlaneeringuala asub Viimsi alevikus väljakujunenud hoonestusega elurajoonis ja see hõlmab hoonestatud elamukrundi Liilia põik 4 (katastritunnus 89001:010:0136, suurus 2000 m², maakasutuse sihtotstarve elamumaa). Planeeringuala piirneb põhjast elamukruntidega Aiandi tee 2d (üksikelamu), Suur-Sepa tee 2, 3 ja 6 ning Väike-Sepa tee 2 ja 4 (korterelamud), idast elamukruntidega Astriõie tee 15 ja Astri põik 11 (ridaelamud), lõunast elamukrundiga Liilia põik 2 (üksikelamu) ja läänest teega Liilia põik.\nDetailplaneeringu koostamise eesmärk on õigusliku aluseta püstitatud korterelamu seadustamine ja sellest tulenevalt üldplaneeringu kohase maakasutuse juhtotstarbe muutmine väikeelamute maast korterelamu maaks – detailplaneering on Viimsi mandriosa üldplaneeringut muutev. Planeeringualal paikneva maaüksuse piire ja suurust ei muudeta. Ehitusõiguse määramisel on lubatud aluseks võtta olemasoleva hoone ehituslikud näitajad, seejuures täiendava ehitusõiguse määramise õiguseta.\nPrangli saar, Lääneotsa küla, kinnistute Tihiko, Uue-Vanatoa, Vanatoa, Metsarahva-Uuetoa, Mustikametsa, Liiserimetsa, Liiseri ja Looranna detailplaneeringu eskiislahendus\n21.02–23.03.2020 esmaspäevast neljapäevani kell 8.30–12.00 ja 14.00–17.00 ning reedel kell 8.30–12.00 on Viimsi vallamajas (Nelgi tee 1) avalikul väljapanekul Prangli saar, Lääneotsa küla, kinnistute Tihiko, Uue-Vanatoa, Vanatoa, Metsarahva-Uuetoa, Mustikametsa, Liiserimetsa, Liiseri ja Looranna detailplaneeringu (algatatud Viimsi Vallavolikogu 17.01.2017 otsusega nr 6) eskiislahendus.\nPlaneeringuala asub Prangli saare lõunarannikul Mölgi sadama ehk Prangli lõunasadama läheduses ja selle ligikaudne suurus on 14,5 ha, millest antud detailplaneeringuga tehakse ettepanek kehtestada esimese etapina (kahest) maa-ala suurusega u 2,8 ha. Planeeritavale maa-alale jääb neli maatulundusmaa sihtotstarbega kinnistut osaliselt – Tihiko (89001:002:0405), Uue-Vanatoa (89001:002:0336), Vanatoa (89001:002:0333) ja Metsarahva-Uuetoa (89001:002:0363) ning kaks maatulundusmaa sihtotstarbega kinnistut tervenisti – Mustikametsa (89001:002:0616) ja Liiserimetsa (89001:002:0365). Planeeringuala on suures osas hoonestamata. Hoonestatud on kinnistu Liiserimetsa. Planeeringualast põhja ja itta jääb mets, lõunas on meri ja läänes-edelas suvituspiirkond sadamaga. Planeeritav ala paikneb osaliselt ehituskeeluvööndis ja Prangli hoiualal ning piirneb idast Prangli maastikukaitsealaga.\nDetailplaneeringuga kavandatav maakasutus on Prangli saare üldplaneeringut muutev. Prangli saare üldplaneeringu järgi on planeeringuala põhjaosas paiknevad heina- ja karjamaad sobilikud hajapiirkonnas elamuehituse arendamiseks. Detailplaneeringuga kavandatavad elamumaad on ette nähtud üldplaneeringu järgsele kaitsealusele maale (kaitsemets), kuna planeeringuala põhjaosas paiknevad endised heinamaad on kohati liigniisked ning asustuse kavandamisel lähtutakse olemasoleva teedevõrgu ja hoonestuse lähedusest. Planeeringuala paikneb tervenisti maatulundusmaa sihtotstarbega maal, kus uute suvilamaa kruntide moodustamisel tuleb maakasutuse sihtotstarve muuta elamumaaks.\nESKIISID AVALIKUL VÄLJAPANEKUL 2019\nLubja küla, kinnistu Alajaama tee 10 detailplaneeringu eskiislahendus\n6.12–23.12.2019 esmaspäevast neljapäevani kell 8.30–12.00 ja 14.00–17.00 ning reedel kell 8.30–12.00 on Viimsi vallamajas (Nelgi tee 1) avalikul väljapanekul Lubja küla, kinnistu Alajaama tee 10 detailplaneeringu (algatatud Viimsi Vallavalitsuse 18.06.2019 korraldusega nr 370) eskiislahendus.\nPlaneeritava maa-ala suurus on 4547 m² ja see asub Lubja külas kavandatavas elurajoonis Viimsi veetööstusjaama lähedal hõlmates tootmismaa kasutamise sihtotstarbega krunti Alajaama tee 10 (89001:010:0236). Planeeritav ala on ebakorrapärase kujuga, hoonestatud (alal on neli hoonet) ja kaetud hõreda kõrghaljastusega. Kinnistu piirneb põhjast ja idast kavandatava elurajooniga, läänest hoonestatud elamualaga ning lõunast tootmisalaga. Juurdepääs planeeringualale toimub Alajaama ja Otsa teelt.\nDetailplaneeringuga moodustatakse kaks krunti. Ühe krundi sihtotstarve on väikeettevõtluse hoone maa, kuhu on lubatud ehitada üks 3-korruseline ärihoone. Teise krundi sihtotstarve on väikeettevõtluse maa, majutushoone maa ja büroohoone maa ning sellel asub neli olemasolevat hoonet, mida võib laiendada ja rekonstrueerida.\nAlajaama tee 10 detailplaneering vastab Lubja küla klindiastangu piirkonna üldplaneeringu kohasele maakasutuse juhtotstarbele. Üldplaneeringu kohaselt asub planeeritav krunt kaubandus-, teenindus- ja büroohoonete maa ning tootmismaa juhtotstarbega alal. Üldplaneeringuga on lubatud kuni kolm korrust. Detailplaneering ei sisalda vastuolu üldplaneeringu teemaplaneeringuga „Rohevõrgustik ja miljööväärtuslikud alad“, kuna planeeritav ala ei asu rohevõrgustiku alal ega miljööväärtuslikul hoonestusalal.\nMetsakasti küla, kinnistu Kaasiku ja lähiala detailplaneeringu eskiislahendus\n30.10–28.11.2019 esmaspäevast neljapäevani kell 8.30–12.00 ja 14.00–17.00 ning reedel kell 8.30–12.00 on Viimsi vallamajas (Nelgi tee 1) avalikul väljapanekul Metsakasti küla, kinnistu Kaasiku ja lähiala detailplaneeringu (algatatud Viimsi Vallavolikogu 15.05.2018 otsusega nr 36) eskiislahendus.\nPlaneeritav ala hõlmab maatulundusmaa sihtotstarbega kinnistut Kaasiku (89001:010:3449, pindala 2765 m2), mis paikneb väljakujunenud elamupiirkonnas. Planeeringuala on hoonestamata ning piirneb läänest kahekorruseliste üksikelamutega, idast Jäätma teega, põhjast Jäätma tee koosseisu kuuluva haljakuga ning lõunast planeeritud elamukruntidega. Juurdepääs planeeringualale on olemas Jäätma teelt. Planeeritavat ala läbib kuivenduskraav, muud tehnorajatised Kaasiku kinnistul puuduvad. Detailplaneeringu koostamise vajadus tuleneb eesmärgist, laiendada kinnistu Kaasiku arvel Jäätma tee teemaa laiust ning planeerida üks üksikelamukrunt. Detailplaneeringuga muudetakse Viimsi valla mandriosa üldplaneeringu kohane maakasutuse juhtotstarve looduslikust rohumaast ja maatulundusmaast tee ja tänavamaaks ning väikeelamute maaks.\nMetsakasti küla, Pikapõllu ja Jaanilille kinnistute detailplaneeringu eskiislahendus\n30.10–12.11.2019 esmaspäevast neljapäevani kell 8.30–12.00 ja 14.00–17.00 ning reedel kell 8.30–12.00 on Viimsi vallamajas (Nelgi tee 1) avalikul väljapanekul Metsakasti küla, Pikapõllu ja Jaanilille kinnistute detailplaneeringu (algatatud Viimsi Vallavalitsuse 13.08.2019 korraldusega nr 478) eskiislahendus.\nPlaneeringualasse kuuluvad kinnistud: Pikapõllu (89001:001:0488, pindala 29 127 m², maatulundusmaa), Jaanilille (89001:001:0487, pindala 30 547 m², maatulundusmaa) ja Hobuvankri haljak H1 (89001:001:0491, pindala 2017 m², üldkasutatav maa) ja Riiasöödi tee L1 (89001:001:0620, pindala 6811 m², transpordimaa). Planeeringuala ligikaudne suurus on 6,8 ha. Detailplaneeringu koostamise eesmärk on tiheasustusviisil elamumaa, teemaa ja loodusliku maa kruntide moodustamine, elamumaa kruntidele ehitusõiguse määramine, sidusa teedevõrgustiku, sh Riiasöödi tee pikenduse rajamine (Riiasöödi tee ühendamine Randvere teega) ja roheala moodustamine. Detailplaneeringu lahendus näeb ette 23 elamumaa sihtotstarbega krunti ehitusõigusega üksikelamu või paarismaja ja abihoonete ehitamiseks, kaks transpordimaa sihtotstarbega krunti, ühe üldkasutatava ja ühe maatulundusmaa sihtotstarbega krundi. Detailplaneeringus kavandatav vastab Viimsi valla mandriosa üldplaneeringu kohasele maakasutuse juhtotstarbele, mis on planeeritaval alal väikeelamute maa.\nPringi küla, Makrilli tee 4 detailplaneeringu eskiislahendus\n30.10–12.11.2019 esmaspäevast neljapäevani kell 8.30–12.00 ja 14.00–17.00 ning reedel kell 8.30–12.00 on Viimsi vallamajas (Nelgi tee 1) avalikul väljapanekul Pringi küla, Makrilli tee 4 detailplaneeringu (algatatud Viimsi Vallavalitsuse 28.05.2019 korraldusega nr 316) eskiislahendus.\nDetailplaneeringu alasse kuulub Makrilli tee 4 kinnistu (89001:003:0313, suurus 1119 m², maakasutussihtotstarve 100% üldkasutatav maa). Planeeringualaga vahetult külgnevad: põhjas Makrilli tee (transpordimaa), läänes ja lõunas Makrilli tee 2 (tootmismaa), idas Vanapere (tootmismaa). Makrilli teest põhja poole jäävad elamumaa kinnistud. Detailplaneeringu koostamise eesmärgiks on olemasolevast üldkasutatava maa kinnistust moodustada äri- ja tootmismaa ning moodustatavatele äri- ja tootmismaa sihtotstarbega krundile ehitusõiguse määramine kolmekorruselise hoone püstitamiseks. Krundi asukohast lähtuvalt määratakse hoonete arhitektuurilised ja kujunduslikud ning ehituslikud tingimused. Samuti määratakse hoonestusala, tehnovõrkude ja -rajatiste asukohad, liikluskorralduse põhimõtted ning haljastuse ja heakorrastuse põhimõtted. Viimsi valla üldplaneeringu kohaselt on Vahepere tee, Reinu tee, Rohuneeme tee, Makrilli tee ja Talveaia tee vaheline ala määratud tootmismaa juhtotstarbega.\nPüünsi küla, kinnistute Altsauna lauter ja Klaukse-Peetri detailplaneeringu eskiislahendus\n2.09.2019 - 2.10.2019 tööpäevadel kell 8.30 - 17.00 (paus 12.00 – 14.00), reedeti kella 12.00-ni on Viimsi vallamajas (Nelgi tee 1) avalikul väljapanekul Püünsi külas, kinnistute Altsauna lauter ja Klaukse-Peetri detailplaneeringu eskiislahendus (DP algatatud Viimsi Vallavolikogu 12.12.2017 otsusega nr 100). Planeeritav ala asub Viimsi-Rohuneeme tee ja mere vahel ja hõlmab 599 m2 suurust Altsauna lauteri kinnistut (89001:001:0544) ja sellega piirnevat mereala ning 917 m2 suurust Klaukse-Peetri kinnistut ning 335 m² suurust reformimata maad Viimsi-Rohuneeme mnt servas. Koos merealaga on planeeritava ala suurus ca 0,38 ha. Detailplaneeringu koostamise vajadus tuleneb Püünsi Külaselts MTÜ soovist, muuta munitsipaalomandis oleva kinnistu Altsauna lauter üldplaneeringu kohane maakasutuse juhtotstarve looduslikust rohumaast sadama maaks, väikesadama ehitamise eesmärgil, kaasates detailplaneeringu alasse ka eraomandis oleva kinnistu Klaukse-Peetri, kus asub olemasolev randumiskoht (lauter). Detailplaneeringuga tehakse ettepanek üldplaneeringu teemaplaneeringu Miljööväärtuslikud alad ja rohevõrgustik muutmiseks, kuivõrd planeeritavad kinnistud asuvad haljastu nr 4 alal. Detailplaneeringuga lahendatakse väikesadama toimimiseks vajalik infrastruktuur, s.h määratakse sadamakrundi piirid ning ehitusõigus lainekaitsemuuli(de), kai(de) ja slipi ehitamiseks, vajadusel tingimused faarvaatri ja paatide hoiukoha süvendamiseks, samuti rannakindlustuse rajamiseks. Ühtlasi määratakse detailplaneeringuga liikluskorralduse ning parkimise põhimõtted ning määratakse haljastuse ja heakorrastuse põhimõtted.\nViimsi alevik, kinnistu Uus-Pärnamäe detailplaneeringu eskiislahenduse avalik arutelu\n27.06.2019, algusega kell 16.00 toimub Viimsi vallamaja I korruse koosolekute ruumis (Nelgi tee 1) Viimsi aleviku kinnistu Uus-Pärnamäe (89001:010:0760) detailplaneeringu (algatatud Viimsi Vallavalitsuse 12.03.2019 korraldusega nr 141) eskiislahenduse avalik arutelu. Detailplaneeringu koostamise eesmärk on kinnistu jagamine üksikelamukruntideks, tee ja tänavamaa- ning loodusliku maa kruntideks, elamukrundi ehitusõiguse määramiseks üksikelamu ja abihoone ehitamiseks, teedevõrgu planeerimiseks, liikluskorralduse lahendamiseks, kruntide tehnovõrkudega varustamise põhimõtete ning rohekoridori asukoha määramiseks.\nLubja külas, kinnistu Lubja tee 2 ja lähiala detailplaneeringu eskiislahendus\n27.05.2019 - 26.06.2019 tööpäevadel kell 8.30 - 17.00 (paus 12.00 – 14.00), reedeti kella 12.00-ni on Viimsi vallamajas (Nelgi tee 1) avalikul väljapanekul Lubja külas, kinnistu Lubja tee 2 ja lähiala detailplaneeringu eskiislahendus (algatatud Viimsi Vallavolikogu 9.10.2018 otsusega nr 76). Planeeritava ala suurus on ligikaudselt 0,8 ha ja see paikneb Lubja külas, Pärnamäe tee ja Lubja tee ristumiskohal klindipealsel alal, hõlmates maatulundusmaa sihtotstarbega kinnistu Lubja tee 2 (89001:010:2564) ja vahetult teedega piirneva ala (liikluskorralduse lahendamiseks). Planeeringuala on hoonestuseta ja kõrghaljastuseta. Planeeringuala piirneb lõunakaartest Pärnamäe teega ja Lubja teega, põhjast maatulundusmaa sihtotstarbelise kinnistuga Vanatoa kallak, mis jääb ühtlasi Lubja klindiastangu maastikukaitseala koosseisu ning idast hoonestatud elamukrundiga. Juurdepääs kinnistule on olemas Lubja teelt. Detailplaneeringuga tehakse ettepanek muuta „Lubja küla klindiastangu piirkonna üldplaneeringu“ kohane maakasutuse juhtotstarve maatulundusmaast ärimaaks. Detailplaneeringuga moodustatakse 2 krunti ning määratakse ehitusõigus ärihoone ehitamiseks, lahendatakse liikluskorraldus, parkimine, tehnovõrgud ja haljastus. Krundile pos. nr 1 määratakse ehitusõigus ühe 2-korruselise ärihoone ehitamiseks, ehitusaluse pinnaga kuni 1500 m², suurima lubatud kõrgusega kuni 11 m. Moodustatav krunt pos. nr 2 (sihtotstarve 100% teemaa) võõrandatakse tasuta Viimsi vallale.\nLeppneeme külas, kinnistute Mihkli I, Mihkli II, Leppneeme Sadama tee 19 ja lähiala detailplaneeringu eskiislahendus\n29.04.2019 - 29.05.2019 tööpäevadel kell 8.30 - 17.00 (paus 12.00 – 14.00), reedeti kella 12.00-ni on Viimsi vallamajas (Nelgi tee 1) avalikul väljapanekul Leppneeme külas, kinnistute Mihkli I, Mihkli II, Leppneeme sadama tee 19 ja lähiala detailplaneeringu eskiislahendus (algatatud Viimsi Vallavolikogu 10.04.2018 otsusega nr 27).\nPlaneeritav ala asub Leppneeme külas rannikualal, hõlmates maatulundusmaa sihtotstarbega kinnistuid - Suure-Mihkli (end. nimega Mihkli II) 89001:003:5300, Väike-Mihkli (end. nimega Mihkli I) 89001:003:5290), Leppneeme Sadama tee 19 (end. nimega Mihkli III) 89001:003:6310 ja kahte reformimata riigimaa tükki, millest üks paikneb vahetult mere ääres ning teine ala idaservas. Detailplaneeringu koostamise eesmärk on kinnistute Mihkli I, Mihkli II ja Leppneeme Sadama tee 19 Viimsi valla mandriosa üldplaneeringu kohane maakasutuse juhtotstarve muutmine looduslikust rohumaast ja väikeelamute maast pos 1 krundi ulatuses üksikelamumaaks, pos 2 krundi ulatuses turismi-, matka- ja väljasõidukoha maaks, väikeettevõtluse hoone maaks ja majutushoone maaks ning pos 3 krundi ulatuses tee- ja tänavamaaks, samuti rannakindlustuse, avalikult kasutatava ranna-äärse jalgtee ja rannale juurdepääsutee rajamine; üksikelamumaa krundile ehitusõiguse määramine üksikelamu ja ühe abihoone rajamiseks; turismi-, matka- ja väljasõidukoha maa, väikeettevõtluse hoone maa ja majutushoone maa krundile ehitusõiguse määramine ühe põhihoone, viie abihoone ja karavaniparkla ehitamiseks. Krundi asukohast lähtuvalt määratakse hoonete arhitektuurilised ja kujunduslikud ning ehituslikud tingimused, mis ümbritseva keskkonnaga sobitudes kujundavad naaberkinnistutega ruumilise terviklahenduse. Samuti määratakse hoonestusalad, tehnovõrkude ja -rajatiste asukohad, liikluskorralduse põhimõtted, haljastuse ja heakorra põhimõtted ning servituudi vajadusega alad. Detailplaneeringuga tehakse ettepanek ranna ehituskeeluvööndi vähendamiseks.\n3D visioon 1 ; 3D visioon 2 ; 3D visioon 3 ; 3D visioon 4 ; 3D visioon 5\nESKIISID AVALIKUL VÄLJAPANEKUL 2018


TS TAKING SHAPE VIRTU plus sz XS (14) Rosemarie Tee soft draping funky top NWT! | eBay\n12 Oct, 2018, 16:24:46 AEDST\nDetails about TS TAKING SHAPE VIRTU plus sz XS (14) Rosemarie Tee soft draping funky top NWT!\nsasch6744 (7652 )\nTS top TAKING SHAPE plus sz XS / 14 Delta Top funky soft stretch draping NWT!\nTS TAKING SHAPE VIRTU plus sz XS (14) Mixed Garden Tee soft lightweight NWT!\nTS Top TAKING SHAPE plus sz XS (14) 'City Scape' soft draping funky tunic NWT!\nTS top TAKING SHAPE VIRTU plus sz XS / 14 Sea Ripple Top draping tee light NWT!\nTS top TAKING SHAPE VIRTU plus sz XS / 14 Bell Sleeve Top stretch draping NWT!\nTS top TAKING SHAPE plus sz XS / 14 Never Surrender Top draping funky light NWT\nTS top TAKING SHAPE VIRTU plus sz XS / 14 'Indigo Edge' soft flowy feminine NWT!\nSize (Women's): 14 (XS) Material: Polyester\nWomen's Taking Shape Draped Tops,\nTaking Shape Tunic Draped Tops for Women,\nTaking Shape Tank Tops Draped Tops for Women,\nTaking Shape Polyester Draped Tops for Women,\nTaking Shape Rayon Draped Tops for Women,\nTaking Shape Cami Draped Tops for Women