Visa Paide lagunes siiski - FC Flora\nVisa Paide lagunes siiski\nPremium Liiga 34. voorus sai Lillekülas väravaid näha. Küllasõitnud Paide Linnameeskond, kes alles eelmises voorus tubli tüki Nõmme Kalju kintsust haukas, täna Florale vastu ei saanud ja tunnistas väljakuperemeeste 4:0 paremust.\nFlora alustas mängu oodatult näljaselt ja aktiivselt. Paide, kel soov tabeli viies koht Sillamäelt endale hiivata, ei olnud rahvusstaadioni murule siiski nalja tegema tulnud ning ajas sõrad tugevalt vastu, ehitades võimaluste piires kiireid kontraid ning Jüri Jevdokimov ning Ott Ander Valge hoidsid Flora kaitseliini valvsatena.\nSee, mis tulema pidi, tuli hoolimata sellest, et Mihkel Ainsalu avavärav ekslikult suluseisust lööduks loeti ja sedasi nahka läks. Zakaria Beglarišvili, kes korra varem oli juba kauni kaarlöögiga Paide väravaraame kolistanud, andis 34. minutil eht-zakaliku tõstsöödu Paide kaitseliini taha, kus oli valmis Maksim Gussev, kes palli külaliste väravasse saatis. Vaid kolme minuti möödudes ei jätnud jonni Mihkel Ainsalu, kes Gert Kamsi söödu kenaks väravaks vormistas. Poolajapausile mindi rohevalgete 2:0 edul.\nTeist mängupoolt alustas Flora veelgi raevukamalt. Juba 47. minutil andis avavärava autor Gussev ilusa söödu Beglarišvilile, kes palli täpse löögiga halastamatult järvalaste võrku rammis. Ilm Paide rajoonis läks üha pimedamaks.\nFlora jätkas mänguohjade pingutamist, kuni Paide raskekahurvägi kerge krigina saatel väljakule veeres – sekkusid Vjatšeslav Zahovaiko ja Taavi Rähn. Teavad kõik vutisõbrad, milliseid vägitegusid esimesena mainitu sel hooajal Eesti vutiväljakutel korda saatnud, teadsid seda ka Flora mängijad. Hetkeks tunduski, et rohevalged muutusid vanameistrite mängusekkumisega veidi kahvatumaks, seda enam, et oma võimalused mängu muuta Zahovaiko ka sai. Õnneks suudeti Paide suurtükk aga kinni toppida ning värav liiga täpsusküti tiitlile pretendeerija jalast jäi täna sündimata.\n80. minutil käis korraks pilv läbi siiski ka Flora päikese eest. Kiirrünnakut takistama tõtanud Gert Kams oli sunnitud trahvikasti joonel väravale pürstivat paidelast vea hinnaga takistama ning hoolimata kergendusest, et kohtunik siiski penaltipunkti asemel karistuslööki näitas, tähendas tehtud viga ja tõusnud hoiatuskaart, et Flora kapten jääb järgmise nädala ülitähtsast kohtumisest Sillamäe vastu kõrvale.\n88. minutil kukutati alasi aga sinipunaste varvastele lõplikult ja valusalt. Esmalt tegi Rauno Sappinen pika soolo vasakult äärelt, murdis siis otsajoone juurest viiekasti ja virutas palli peale Paide kaitsjate sõlmekeeramist väravasse. Flora võttis kohtumisest kindla 4:0 võidu.\nMängu parimaks valis mänguülekannet tootnud ETV värava löönud, resultatiivse söödu andnud ning läbi mängu üleüldiselt suurepäraste söötudega hiilanud Zakaria Beglarišvili!\nLiigatabelis on Flora nüüd 72 punktiga Levadia ees teisel kohal. Mänguvooru avakohtumises Narvas viigi otsa koperdanud FC Infonet jääb vaid kahe punkti kaugusele ning just Flora tänase vastasega lähevad närvilised lasnamäelased koduväljakul järgmisel reedel vastamisi.\nFlora viimane kodumäng toimub aga laupäeval 29. oktoobril kell 16:00, ikka A. Le Coq Arenal. Taas jagavad FLora vabatahtlikud esimesele sajale mängulesaabujale teed ja pirukaid ning saab laenutada sooje pleede. Samuti avame viimaseks kodumänguks ka Flora pereala ning Flora klubi- ja hooajakaartide omanikud saavad mängule kaks sõpra tasuta kaasa võtta. Püsi kursis, püsi lainel – info eesootava mängupäeva kohta juba lähipäevadel Flora kanaleis!\nPaide: Sten-Marten Vahi, Michael Lilander (64. Taavi Rähn), Joosep Juha, Martin Kase, Nikita Novopašin, Timo Lomp, Sander Sinilaid, Mark Oliver Roosnupp, Omar El Hussieny, Ander Ott Valge (72. Jasper Uwaegbulam), Juri Jevdokimov (63. Vjatšeslav Zahovaiko).


26. augustil kaitses Sven Karja Tartu Ülikoolis väitekirja „Eesti teatrite repertuaar 1986–2006” filosoofiadoktori kraadi saamiseks teatriteaduse erialal. Juhendaja oli prof Anneli Saro (TÜ), oponendid dots Mikko-Olavi Seppälä (Helsingi ülikool) ja dots Luule Epner (TLÜ).\nDoktoritöös uuriti, millistel alustel formeerus nimetatud aastatel Eesti teatrite repertuaar, millistest lavastustest see koosnes ja milline oli selle dünaamika. Uurimuse üldistused ja järeldused on tehtud 2511 lavastust koondava andmebaasi alusel, kuhu on võetud kõik sel perioodil Eesti kutselistes teatrites esietendunud uuslavastused. Doktoritöö keskse meetodina on kasutatud repertuaariuurimust, paigutades lavastuste statistilised näitajad laiemasse teatriloolisse ning ühiskondlikku konteksti. Eesti teatri kahekümne ühe aasta repertuaari on vaadeldud erinevate dominantide kaudu: lavastuse liik, žanr, sihtgrupp, tekstide autorid, päritoluriigid ja kronoloogiline paiknevus. Uurimuse eesmärk oli otsida ajastut kujundavaid sisemisi jõujooni, mis aitaks kokku panna suuremat pilti selle perioodi Eesti teatri esteetilistest otsingutest ning organisatsioonilistest arengutest.\nAastaid 1986–2006 võib Eesti ühiskonnas nimetada siirdeajaks, mil oluliselt muutusid nii ühiskondlikud kui ka kultuurilised paradigmad. Riigikorra vahetumine ja ühest ühiskondlikust formatsioonist teise astumine tõi kaasa kohanemisraskusi, millest Eesti teater väljus küllalt kiiresti, säilitades oma senise teatrivõrgu, külastajate arvu ja mitmed traditsioonid, millele uute tegijate kaudu hakkasid liituma kaasaegse avatud maailma otsingud. Kuigi seda perioodi Eesti teatri ajaloos pole põhjust nimetada murranguliseks, on kindlasti tegu üleminekuperioodiga nii esteetilisel, organisatsioonilisel kui ka ühiskondlikul tasandil. Oluliselt muutub ka teatrite repertuaariplaanide koostamise tava: kui varem oli see toimunud erinevate kontrollivate instantside mõjul, siis muutunud oludes on kogu otsustusõigus läinud teatri kätte. Samal ajal on repertuaarikujundust asunud oluliselt mõjutama turumajanduse mehhanismid. Uurimuse teoreetilise tugistruktuurina on kasutatud Hollandi kultuuriteoreetiku Hans van Maaneni teost „How to Study Art Worlds. On the Societal Functioning of Aesthetic Values” (2009).\nDoktoritöö on osa mahukamast kollektiivsest uurimusest „Eesti teater 1986–2006”, mis jätkab akadeemilise eesti teatriloo uurimise traditsiooni kahekümneaastaste tsüklitena. (https://dspace.ut.ee/handle/10062/68488)\n26. augustil kaitses Anastasiya Fiadotava Tartu Ülikoolis väitekirja „Family Humour in Contemporary Belarus: Forms, Practices and Vernacular Reflections” („Tänapäeva valgevene perehuumor: väljendusvormid, tavad ja rahvapärased vaated”) filosoofiadoktori kraadi saamiseks eesti ja võrdleva rahvaluule erialal. Juhendajad olid teadur Anastasiya Astapova (TÜ), vanemteadur Liisi Laineste (Eesti Kirjandusmuuseum), oponent prof Elliott Oring (California State University, Los Angeles).\nDoktoritöös uuriti huumori rolli valgevenelaste pereelus. Uuring põhineb suulistel intervjuudel ja veebiküsitlusel. Andmekogu sisaldab näiteid suulisest ja digitaalsest huumorist, mida uurimistöös osalejad pereringis jagavad, samuti nende mõtteid selle kohta, kuidas ja miks nad huumorit peresuhtluses kasutavad. Huumorinäidete analüüs osutas, et perekonna humoorikas folkloor koosneb paljudest teemadest ja vormidest, kuid suulise folkloori populaarseimad žanrid on vestluslikud naljad ja humoorikad lood, mis põhinevad peresisestel kogemustel. Seega pole humoorikas folkloor perekondlikus suhtluses kunagi impersonaalne ja seda kohandatakse tavaliselt perekontekstiga.\nÜhelt poolt suudab huumor oskusliku kasutamise korral täita mitmesuguseid funktsioone, mitte ainult esinejaid ja nende publikut lõbustades, vaid aidates neil ka konfliktiga toime tulla, pakkudes neile alternatiivset viisi pereliikmete kritiseerimiseks ning grupisiseste ja -väliste piiride kinnitamiseks. Lood huumori kasutamisest peresuhtluses rõhutavad selle positiivseid külgi. Perehuumori heatahtlikuna tajumine on tihedalt seotud ideaalse perekonna paradigmaga, sh pereliikmete eest hoolitsemise vajadusega. Teisest küljest võivad mõned huumori ilmingud olla seotud tõsise agressiooniga. Piir huumori ja agressiooni vahel on sageli hägune: huumori agressiivsuse või heatahtlikkuse tingib selle kasutamise kontekst.\nEhkki uuringutulemused põhinevad valgevene perekondadelt saadud materjalil, on neis paralleele teiste kultuuridega ja need kajastavad suundumusi, mis on levinud maailma eri paigus. Seetõttu võib doktoritöös käsitletud juhtumianalüüs olla mudeliks, mida saab edaspidi testida teistes sotsiaalkultuurilistes oludes. (https://dspace.ut.ee/handle/10062/68369)


Harjukatele Otepää Cup 2012 I koht! - Harju Jalgpallikool\nSpringCup eesmärgiks on pakkuda noortele jalgpalluritele mängurõõmu ning meeskondadele arendavaid ja huvitavaid mänge.\nHarju TaliCup on Harju Jalgpallikooli korraldatav talvine turniir.\nSuvekool ja Talvekool on Harju Jalgpallikooli poolt korraldatavad linnalaagrid. 2010 aastast alates oleme pakkunud noortele jalgpalluritele palju rõõmu ja sportlikke tegevusi.\nHarju JK Linnalaagrid\nHarju JK korraldatud linnalaagrid Laagri kunstmurustaadionil ...\nSpordilaager 2022 Hiiumaa:\n25. juuli – 27. juuli (2 ööd) vanuses: 2013-16 poisid\n27. juuli – 30. juuli (3 ööd) vanuses: 2010 – 2012 poisid\nHarju Jalgpallikool korraldab igal suvel traditsioonilist linnalaagrit Euroopa tippklubide treenereritega. Linnalaager on suunatud peamiselt edasijõudnud mängijatele, et ammutada uusi ja huvitavaid kogemusi tipptreeneritelt välismaalt. IFTC raames toimub alati seminar treeneritele.\nEsmaspäev, 6. august, 2012\nHarjukatele Otepää Cup 2012 I koht!\nHarju Jalgpallikooli 2003 võistkond osales 27. juulil jalgpalliturniiril Otepää Cup 2012 ning tuli koju võidukarikaga! Osavõtt toimus U-10 vanuseklassis ning kokku oli turniiril mõõtu võtmas 10 tegusat võistkonda.\nHarju JK mängude tulemused:\nHarju JK 03 vs JK Tammeka 1:3\nHarju JK 03 vs FC Helios Võru 1:0\nHarju JK 03 vs FC Helios Ülenurme 2:1\nHarju JK 03 vs JK Merkuur-Juunior 2:0\nPoolfinaal: Harju JK 03 vs FC Irbis 4:1\nFINAAL: Harju JK 03 vs JK Merkuur-Juunior 2:1\nHarju Jalgpallikooli edukaim väravakütt oli sel korral Karl Volkovskis, kelle igati muljet avaldavaks panuseks oli tervelt 5 väravat – sealhulgas ka võiduvärav finaalis!\nHarju JK 03 koosseis: Raul Babajev, Henri Korts, Martin Morris Adusoo, Marko Malsub, Karl Volkovskis, Erik Reinumägi, Kaspar Rõõmussaar, Martin Aava, Kirill Antonov, Markus Rätsep, Karel Eerme, Sten Marten Viira. Treener Lauri Nuuma.\nTreener Lauri Nuuma kommentaar: „Mõnus suvine turniir, kus võistkonnal oli hea koos aega veeta ning näidata Lõuna-Eesti võistkondadele, kuidas mängida oskame. Tulemusega võib igati rahule jääda, kuna turniiri võita on alati magus! Poisid näitasid turniiri otsustavates mängudes, et neis on sisu võita ka tugevaid vastaseid „Harju Jalgpallikooli mänguga!“\nVIDEOT võidukarika vastuvõtmisest saate näha siin!\nJuulikuu oli Harju JK 2003 võistkonnale FC Honka kuu\nJalgpalli Suvekool juba sel nädalavahetusel – registreerimise tähtaeg 7. august!\nHARJU JALGPALLIKOOL Facebookis - Tulge laikima & kommenteerima!\nSpringCup eesmärgiks on pakkuda noortele jalgpalluritele lõbusaid, konkurentsivõimelisi mänge uute ja huvitavate vastastega.\nMine lehele →\nHarju JK kasutab treeningutel ja võistlustel Adidase varustust.\nVarustuse lehele →\nSina + Meie = Jalgpall.\nTutvu lähemalt →\n© 2022 - Harju Jalgpallikool | Built by EstPress


Maria Austraalias :)\nNarts (maria) , Plärts(germo) ja Kärts(gerda) maandusid ilusti pariisi lennujaama. Naljakas oli mõelda et homme näeme kõiki! Homme olemegi eestis, kõik see juhtub hommme! (germo lause: Narts viskas Närtsu Plärtsuga vette :D, õnneks mina jäin siis laevale) igatahes, see lend- Kuala lumpur kuni pariis! Jubedusetippsaavutus, üle 13 tunni kestis see. Proovid mugavat poosi võtta, no ei saa, kord surevad jalad välja, kord sureb kael välja, siis surevad käed välja ning siis jälle surevad uuesti jalad välja! Kella vaatad ka, et 11 tundi veel..10 tundi veel.....5 tundi veel- karju appi! Gerda õlg oli heaks toeks õnneks, siis sain ikka tsipake magada. Aga kui see ikka läbi sai, siis oli suu kõrvuni , kuigi lennumaitse on siiamaani veel suus.\nPariisis pidime siis lennujaama vahetama. Ega ju eriti ei oska ju seal midagi seal otsida, ja need prantslased eriti ei taha ju inglise keelt ka rääkida, kuid saime ikkagi oma piletid kätte ja istusime rongi peale. Vahepeal aeti meid rongist maha...ISSAND VÄIKE VAHEPALA TEILE, KIRJUTAN JU BLOGI TALLINKI LAEVAST JA GERDA TULI JOOKSUGA MINU JUURDE: TULE VAATA SEDA, TALLLLLINNNNNA TORNID PAISTAVAD! SELLINE TUNNE ET HAKKA NUTMA, NIII TUUUUUUUUUUUUUUUUUUUUUUS, AINULT MÕNED MINUTID VEEL!..okei jätkan siis. Aeti meid siis maha, aga õnneks saime ilusti uue rongi peale ja sõitsime Charles De Gauelle lennujaama. Kõige parem oli see, et seal on ju lennuterminale kaks tükki, mõlemad suht kaugel üksteisest, et kumba me minema peale?! Alguses oli nagu suurem tõenäosus et terminal üks on meie oma, sest seal oli 1 ja 3 koos. Kaks peatust enne lennujaama oli seal õues mingi sildike mis firmad kust terminalist lendavad, jõudsin ühe terminali läbi lugeda, nr 3 terminali ja seal easyjeti polnud. Mõtlesime et mis nüüd siis teha, nüüd oli nagu suurem tõenäosus et 2 terminalis on meie lend, niiet sõitsime sinna. Ja õnneks läks täppi!\nOotasime lendu ka mingid tunnid, aga see enam ei lugenud. Ees oli ju sõit soome! Peaaegu nagu eestisse, aga päris täpselt ei ole nagu ka, kuid meid ootas ju ees Laura.\nLend soome läks hästi, sõitsime mingi 3 tundi ainult ja see oli nagu kõkimõki selle kõrval mis meil seljataga oli... aga kui lennuk maandus, selline tunne nagu oleks eestisse maandunud. Kased-kuused-pihlakad... ja keel ka peaaegu. Ja muidugi oli meil vastus armas laurakene! Kellel olid kaasas veel õhupallid, lagritsad ja EEESTI KOHUKESED! Mis te arvate kas me ei söönud neid kohukesi kohe ära?! Kohupiima pole nagu nii kaua söönud ja need maitsesid ikka samahästi ! Igatahes väga armas vastuvõtt oli meil sadamas. Ennem lauraga kohtumist, jalutasime lennujaamas sees ja järsku gerda on (pagasit polnud meil veel käes muideks :D) ja järsku gerda karjus: „ISSAND! „ ma olin et mis juhtus?! Gerda siis ütles: „ah ma arvasin et see seal on laura“ :D kuigi me polnud veel väravatest läbigi.. :D:D\nnii siis istusime kõike oma kompsudega laura autosse ja laura viis meid ilusti oma „koju“ . Kuidagi naljakas oli küll jälle nagu võõrasse perre minna, aga samas nagu parem ikka kui kuskil lennujaama põrandal magada. Pererahvas oli jällegi väga tore, tegid meile kohe voodid valmis. Meie germoga magasime kaheses voodis ja gerda magas laura juures. Teate kui tore on olla kuskil, kus sa näed et inimene on kaua kaua kedagi oodanud. Nii hea oli vaadata gerdat ja laurat!\nÕhtul rääkisime veel juttu ja ega uni tikkuski vägisi silma. Kõige naljakam oli see, et õues oli ju nii valge. Kell oli 11 läbi ja ikka nägid õues midagi teha. Mõtlesime küll, et appi appi kuidas me siin magada saame. Aussis olid ju nagu koopas, kell 6 olid juba nagu kirstus, midagi teha enam ei näinud. Aga see selleks, tegelt saime kohe magama (meie germoga vähemalt, gerda ja laura vist rääkisid päris paar tundi veel :D ) ja oli ikka hea küll voodis magada!\nHommikul saime isegi seal süüüa! Nii naljakas oli see omakorda, võõras peres söö võõrast toitu!:D kuidagi nagu ei istu , aga no pere oli väga külalislahke. Aa, ma tahtsin veel seda rääkida, et kui hästi laura räägib soome keelt. Ma arvasin, et ma soome keelest midagigi saan aru, aga ei, täpselt nagu hiinakeel. Mitte muffigi ei jaga. Kuid see laurakene! :D uskumatu, lapsed midagi räägivad, meie vaatame lolli näoga üksteisele otsa, et mida nad nüüd ütlesid, ja siis laura kukub soome keeles neile vastama! :D nagu ulme, 4 kuuga keel suus..\nhommikust söödud, tõi laura meid helsingi linna, otsisime natuke parkimist ka, aga kõik oli tasuline. Ning otsustasime kohe sadamasse minna. Istusime veel sadamas natuke, ja oligi aeg uuesti laurale sau öelda! Päris kahju oli minna, kuid ma olen nii õnnelik, et ta meile vastu tuli. Niiii armas vastuvõtt, aitäh sulle laura! Tõsiselt, aitäh sulle, Hiiiumaal näeme :) Ainult kaks nädalat veel (L)\nnii, ja siis oligi aeg sammud soome laeva peale seada! Alguses polnud küll nagu mingit ärevust. Läksime siis gerdaga laeva WC, panime kraanid tööle ja hakkasime pead pesema :D inimesed käisid sisse ja välja ning kindlasti mõtlesid, kes need imelikud siia sattunud on. Siis istusime fööni alla, ja hakkasime kuivatama :D sirgendasin seal veel tukka, ime ei lõikama ei hakanud , aga no natuke peab ju end kasima, enne sellist suurt taaskohtumist!\nJa kui me seal laeval eesti keelt kuulsime, selline tunne oli et jookseks inimeste juurde ja ütleks: „ tereee, kuulge mina olen ka eeestist!“ nagu austraalias kombeks ju oli, iga eestlasega oled kohe sõber. Ja naljakas oli müüale näiteks tere ja aitäh öelda, või siis inimestele mitte sorry öelda, vaid aitäh. Ning liikluses on ka selline tunne et oled koguaeg vastasuunavööndis. Aga no kõigega harjub...\nissand issand, mida lähemale me tallinnale jõudsime seda rohkem kõhus hakkas keerama, käes värisema ja selline imelik tunne tekkis. Nagu kõik see saabki nüüd läbi. Laeva uksed tehti lahti ja pidime veel kaua tunnelis käima, et lõpuks eesti pinnale jalaga astuda. No tulime seal rahvasumma sees, täpselt selline tunne, või ma arvan et selline tunne, nagu oma enda sünnitusele jalutaks, niii jube aga samas niii äge :D:D no ma ei tea ka tegelt :D:D aga igatahes, gerda siis järsku ütles, MA NÄEN HANNNAT! Ma on: kus?!kus?!:D ja siis ma nägin juba hanna kuppu ja siis juba issi ja emme paistsid sealt.. oh jooksuga hüppasime kõigile kaela, nutt oli lahti kohe:D kõik nutsid, no täitsa naljakad on küll need eesti inimesed sellesuhtes, peaks ju õnnelikud olema, aga ei, aina nutaks! (nagu malaysia seebikates) anti meile kohe lilled, shokolaadid, õhupallid!! aga kõige tähtsamad meile olid ikka inimesed, keda me polnud ju 8 kuud näinud. Ja suuur suur aitäh sulle KAISA, kes tuli meile oma töö vahepeal meile vastu õhupallidega! Niii nunnu.\nÜldsegi vastuvõtt oli 100000000000000 miljonit triljonit korda parem kui ma seda oleks oodanud. Ka oma kõige paremates unenägudes poleks uskunud, et see nii hea võib olla! Tasus mida oodata!! ja ma ei usu siiani et ma istun praegu hiiumaa praamis, söön piprakiluvõileiba( ekstra käisin seda tallinnast ostmas) ja olen oma kalli emme ja issiga koos! Tahaks hannat ka, aga no, tema läheb ju homme minema, üks tuleb teine läheb. :)\nErilised tänud Laurale ja Kaisale ! (L)\nSuuuuuur Aitääääh Teile kes te lugesite ja hoidsite ja elasite kaasa mu 8 kuulisele seiklusele Austraalias! Päriselt, teie andsite väga palju energiat mulle, kuna ma teadsin, et keegi elab mulle kaasa! Aitäh veelkord! :)\nOlen kohe koduss (:\nPS! kokkuvõtlik blogi tuleb siis kui ma selle valmis saan :D\nPosted by Maria Paat at 1:29 PM 3 comments:\nPassime siin Kuala lumpuri lennujaamas, 3 tundi ja 20 minutit on veel jäänud ja kopp on juba täitas ees. Tulime siia 4 tundi tagasi, no umbes pool aega on istutud. Aga edasi ainult euroooopa poole!\nHommikul saime kotid oma hotelli jätta ja ise linnapeale jalutama minna. Ilm oli nagu ikka soe! Ega me eriti kuskile kaugele ei tahtnudki ekselda, niiet käisime suht lähedal poodides. Mingises china townis käisime, kus inimesed põhimõtteliselt lihtsalt kargavad sulle näkku kinni ja hea et veel juukseidpidi oma poodi ei tiri. Kohe nagu sunnivad sind oma putkat vaatama tulema. Kusjuures kõigil olid samad asjad müügis. Siis ühte putkasse ma läksin mingit meigi kohvrit vaatama- louse vuttioni, chanel, prada...jne kõik firmad olid ikka esindatud :D vali millist tahad, küsisin siis mutikese käest, et palju maksavad- 45 MYR-i. Mõtelesin, et okei firmakott on küll, aga niipalju ma ka talle ei maksa. Kauplesin siis hinna 25 MYR-i peale, ja läks ostuks. Olen nüüd õnnelikult louis vuttioni meigikoti omanik! :D selline vuffel on nüüd kotis. Aga muidu oli seal igasuguseid ilusaid nipse ja värke, aga mul pole ju ruuuuuumi! Niiet jäi ära..\ntäna terve päev me käisimegi poodidest poodidesse, proovisime valida ikka selliseid kaubanduskeskusi, millel oleks konditsioneer sees ja päike ei paistaks lagipähe. Kuid kui kell oli juba mingi 3 siis oli meil shoppamisest kopp ees, aga nii vara nagu lennujaama passima ka ei tahtnud minna. Valisime siis istusimiseks ühe suht pankrotis oleva kaubanduskeskuse, millel oli 6 korrust vist, aga poes kokku oli poode 10. korrused oli põhimõtteliselt tühjad, ja kõige hullem oli see ei ega ju pinke ei eksisteeri! Niiet istusime mingi tunnike seal lihtsalt põrandal maas ja tegime aega parajaks. Mingi 4 5 paiku läksime tagasi hotelli kottide järgi ja muidugi läksime hotelli ringiga! Jube mis kuumus ikka oli, mul oli selline tunne et lausa kärsa hais on mul jalutamisel järgi! Aga kohale me jõudsime- vinnasime kotid uuesti selga ja läksime bussijaama.\nBuss sõitis mingi tunnike lennujaama ja nüüd siin me oleme. Tegime kiire riietevahetuse ja lennujaama WC, lühikesed püksid alt ära, ja pikad püksid asemele, plätud läksid ka koti põhja ja välja tulid tennised, ei tea ju mis ilm meid varsti ees ootab...\nnüüd on Kotid ka ilusti ära antud ja ootame oma 10 tunnist lendu. Oli vist 10 tundi, ega keegi täpselt ei tea, no tund siia tund sinna, mis seal ikka. Ja ma hoian siiani pöidlaid pihus et ma oma teokarpidega euroopasse saaks! :D arvatavasti on nendest järgi vaid puru, aga ma vähemalt üritasin. germo läks oma MYR-e kulutama, gerda sai juba kulutatud, ostis poest kõige odavama asja mis üldse sai, tegelt jäi tal veel puudu aga müüal hakkas temast vist kahju ja tegi talle alet :D\nMõtleme ikka hirmuga oma järgneva lennu peale....\nPosted by Maria Paat at 7:23 AM No comments:\nIstun Kuala Lumpuri „tornide“ all\näkki kuju tuttavat näen...\nOoooOOoo, see on ju meiete gerda!\nOn hetki elus palju, mis .......\n(ühesõnaga laulsime (Alice) seda laulu kuala lumpuri tornide all, või no selle pilvelõhkuja all täna õhtul kui vihma sadas ja meil polnud kuskile minna.)\nnaljakas on mõelda, et veel täna hommikul olime me langakwil , ja nüüd ootame ööd kuala lumpuris.\nEile õhtul käisime veel siis reggae baaris, ja tellisin endale siis esimest korda kokteili. Ma olen alati mõelnud, et tahaks palmisaarel mingit -fancyt- jooki juua, vihmavarjude ja värkidega. Minu kahjuks toodi aga jook plastiktopsi sees , kuid vähemalt maitses hästi.\nHommikul siis oli meil pesutuur, sättisime end kohe järjekorda. Mina pidin kõige varem ärkama, ja germo sai kõige kauem magada. Aga kuala lumpuriks tuleb ikka langkawi saast maha pesta. :D võtsime siis takso ja sõitsime lennujaama. Kahju oli langkawile adjöö öelda, aga mis sa ära teed. Lennujaamas pidime ka poolteist tundi vist umbes passima. Pakkuge palju mu kott kaalus! PAKKKUGE palju ma tarima pean oma seljaga seda tavaaaari- 19,7 (tulles oli umbes 13 kilo) kilo! :D kui täpselt ikka. Need on need suveniirid ma ütleks. Aga jube on ikka seda kotti selga vinnata, selline tunne et kohe käib prõks- üks kahest, kas minu selgroog läks puruks või siis andsid selgakoti õmblused järgi. Õnneks veel kumbagi juhtunud pole, aga paganama raske on küll. Gerdal oli pea 16 (tulles oli umbes 11 kilo) kilo, germol oli 18 (tulles umbes 12) kilo.\nGermo tegi mõistatuse: Mõista, mõista mis see on?! ---> Käriseb ja käriseb, aga lõhki ei kärise?! (backpackeri kott muidugi!)\nLennud sõitis ikka tund aega, ja kohal me olimegi. Kõik arvasid, et lennukist maha tulles tuleb selline soojalämbeõhu pahvakas näkku , et me mõtleme- issand issand! Kuidas me need 2 päeva üle elame. Aga õnneks ei olnudki kõige hullem. Täitsa talutav kuumus, niiet meie suurim hirm ei täitunud.\nVõtsime siis lennujaamas kiirrongi piletid, mis pidi meid kuala lumpurisse tooma. Vinnasime oma kotid selga ja läksime. Kõige parem osa tuleb nüüd- istusime rongi ja sõitsime, sõitsime ja sõitsime. Kuni lõpuks vaatasime plaani, et kas see huvitav on meie peatus?! Kuala lumpuri tornid paistsid ka, aga tundusid liiga kaugel. Vaidlesime seal natuke, kes alguses arvas, et peaksime maha minema vahetas lõpuks poolt, et ei sõidame ikka edasi. Rong kindlasti peaks veel lähemale minema! Niiet otsustasime rongi jääda, hoidsime pöialt, et rong ometi tagasi ei hakkaks sõitma lennujaama. See pidi veel viimane peatus ka olema...\nhea märk meile oli veel see, et germo tundis ühe stjuardessi, kes lennul- melbourn kuala lumpur meid teenindas- ära ja istus ka rongi. Siis ma hakkasime mõtlema, et huvitav miks peaks stjuradess edasi sõitma?! Aga samas arvasime, et siiski see ei saa viimane peatus veel olla. Kuid kõigil läksid näod punaseks, kui rong hakkaski tagasi hoopis sõitma! :D okei, plaan oli siis see, et esimeses peatuses hüppame maha, ja proovime uue rongi võtta, eeldusel et ei pea enam maksma selle eest. Ja õnneks nii läkski. Jõudsime ilusti kuala lumpurisse, väikeste viperustega siiski.\nVinnasime siis uuesti kotid selga, ja kõigehullem oli veel ees. Kust me öömaja leiame?! Nende kottidega on veel eriti piinarikas siin linnapeal ka tuuritada. Õnneks mingi tore mees tuli kohe meie juurde, eks ta nägi et meil näod on sellised, et nagu otsiks midagi. Ja juhatas ta meid kohe sinna samasse rongijaamast üle tee olevasse linnaossa. Sealt leidsime suht kiiresti omale öömaja. Tiba küll kallis, aga vähemalt on konditsioneer ja katus peakohal + tasuta saime veel ka kopihaisu! :D\nnii, viskasime siis asjad käppelt tuppa ja läksime linnapeale . Plaan oli ju nende tornide alla minna, oi kui kaugel need meie hotellist on. Ja muidugi meie läksime veel sinna toreda ringiga ka, kuid ära nägime. Käisime veel poodides ka, kuid ega ruumi millegi ostmiseks enam eriti pole. Kuid niiikaua pidime seal veel hängima, kuni pimedaks läheks. Sest tahtsime linnatuledes ka seda iludust näha- ja ära nägime. Päris vinge vaade, aga õhtul hakkas niimoodi sadama, et jalutada koju me küll enam ei tahtnud. Niisiis võtsime takso ja tulime kuskile siia lähedale . Alguses me aru ei saanud, kuhu see takso siis meid tõi, aga naljakas oli ka see, et kuigi me olime eksinud, keegi ei viitsinud nagu muretseda. Suht ükskõik, käisime veel turbokas, ostsime endale mingid eined ja hakkasime ostima kummale poole siis kodu võiks jääda. Vihma kallas nagu oavarrest, aga kohale me jõudsime!\nPosted by Maria Paat at 4:53 AM No comments:\nUlme ! Tänane öö oli lihtsalt ulmee! :D ma mõtlesin kell pool 3 et hakkan nutma! Germol tuli ju meil nohupoiss külla, ja no eks tal siis tõmbas ninnu umbe ja seda kohinat oli ikka terve öö kuulda. Või tegelt mis ma valetan, kella poole 4st sain magama, niiet 5 tundi sain ikka silma looja lasta. Igatahes alguses hakkas ta norskama, siis peksin teda padjaga, jäi korra vait. Uni hakkas juba tulema, ja jälle! :D germol nina umbes.. peksin uuesti ja nii terve öö. Gerda tegi sellist siristamise häält, kuna see pidi ka norskamise kinni võtma, aga ei aidanud seegi :D aga lõpuks viskas mul üle ja võtsin telefoni ja hakkasin sellega sudokut lahedama. Kui täna öö samasugune on, siis minul on palmiall koht kinni! :D:D\nkuid õnneks oli täna väga ilus ilm hommikul , nagu tellitud viimaseks päevaks! Ajasime sis oma ujumisriided selga ja läksime randa viimast võtma. Sai ikka päevitatud, sai ikka nii päevitatud, et isegi ripsme otsast kallas nagu oavarrest. Kuid kõik on ju jume nimel! :D\nkõige parem oli see, et gerda läks ujuma, tuleb tagasi sellise õhinaga, ja ütleb, et ta sai kellegi käest särtsu :D et jala ümber oli mingi paela moodi asi läinud ja see andis elektrit. No ei osanud me alguses midagi mõelda, natuke punaseks tõmbas ka jala... aga siis läks germo vette, ja tuleb ka õhinaga tagasi! :D ka tema sai särtsu mingise paelamoodi asja käest :D issand issand, ma mõtlesin, et enam ma küll vette ei julge minna, mis elukad seal võivad veel olla. Aga siiski päike kütab ju nii kuumaks, et lausa sunnib vette minema. Gerda ja germo enam eriti nagu vette ei tahtnudki minna, nii ma siis üksi sulistasin seal. Peaaegu 10 korda käisin küll vette ja tagasi, kuid mitte midagi mul ei juhtunud- õnneks! Nüüd õhtupoole läks gerda siis uuesti vette proovima, ja JÄLLE! :D sai teise jala peale särtsu, et siis mina ei tea mis jalad nendel on. Pääsesin mina sellest!\nLõuna ajal käisime „restoranis“ söömas, ma ei julgeks seda restoraniks nimetada, kuigi nad ise seda teevad. Kuid minujaoks plastiktoolidega ja auguliste linadega kohake millel pole seinu ka, ei ole restoran, vaid võib hea tahtmise juures pereprooviputka olla. Aga samas, tahtsin ikka sellises „restoranis“ ka ära käia. Germo tellis krabi, gerda oma ma ei oskagi nimetada, igatahes toodi see lauda jälle sellises asendis, et see kõik mulises ja kees. Mina tellisin krabi lihaga muna pudru, kui tegelikult tuli hoopis krabiomlett :D hea omlett oli, kui oleks nad natuke seda lemaki=rasva sisaldust seal vähendanud, see lihtsalt uppus sinna ära.\nOh ja eilsetest seiklustest niipalju, et läksin mina siis eile õhtul netti. Rääkisin veel õhinaga kaisa ja liisuga et 21 oleme eestis, ja tulge bussijaama vastu ja tegime plaane ja värke. Panin nad siis ilusti kinni kõnelusest ja mõtlesin, et oh vaataks korra lennupileteid ka, et kas on odavamaks läinud. Ja mida pole, on LEND! Meie lend oli täis saanud, ja ma pidin kreeeeeeeepsu saama. Oli ju nüüd 25nda lend tühistatud ja nüüd polnud meil enam seda lendu ka! Jooksin siis tagasi motelli ja ütlesin semudele, et davai, nüüd lähme otsime mooduse kuidas kõige odavamalt eestisse ikkagi saada, ja broneerime kohe ära. Kokku olime mingi 3 tundi vist seal, kõik olid nii väsinud ja tüdinud. Kuid lõpuks saime, mitte odava, ja mitte kõige ideaalsema, kuid vähemalt see meid kohale toob. Ühesõnaga, et, ei pea te meile lennujaama vastu tulema, ei pea te meile ka bussijaama vastu tulema nagu eelmine plaan oli vaid nüüd tulge meile tallinna sadamasse vastu! :D kuna tuleme läbi helsinki ja oleme tallinnas 16.30 . õnneks on see nüüd olemas, aga ega ta meid kedagi õnnelikuks ei teinud, sest arvasime et saame ikka tsipake odavamalt tallinna... aga noh, eks seda ole ka enne nähtud, et meil see puhkuse värk ei suju kõige paremini. Mingid viperused on ikka koguaeg!\nPosted by Maria Paat at 2:46 AM 4 comments:\nTäna õppisime uue sõna. Iga toidu nimi sisaldas sõna – lemak – ja ma koguaeg olen mõelnud mida see tähendab. Arvasin et see tähendab midagi head, aga võta näpust. Täna siis ostsin ühe karastusjoogi mille peal oli „low fat“ ja malaysia keeles oli teiselpool „lalalaa lemak“ ühesõnaga lemak tähendab siis rasva :D õudne, kui paljud toidud sisaldavad sõna lemak. Germo ükskord Kuahis ostis ühest kiirtoidu söögikohast ka mingise toidu, mille nime sees oli lemak ja talle toodigi terve kausitäis mingit kastet. Nüüd me siis teame mida ta sisse sõi.\nEile õhtul me käisime veel reggae baaris, niisama muusikat kuulamas ja ilusat õhtut nautimas, mida me arvatavasti ka täna teeme...\nkõige hullem meie toas on see konditsioneer. Õhtul lähed magama, siis oled nagu saunas ja öösel mingil ajal läheb nii külmaks, et tunned end nagu iglus . Aga samas magamiskotti ka ei viitsi otsida või siis konditsioneeri soojema peale keerata. Niiet värised edasi ja loodad et varsti tuleb hommik. Hommikul siis germol oli nohupoiss külla tulnud, ja andsingi teatepulga ilusti germole. Täna terve päev on tal ninnu umbes olnud, ega mulgi pole see veel täielikult üle läinud. Kuid vähemalt on nüüd asi võrdne, algas kõik gerdast, siis sain mina ja lõpetab germo. Peakski taskurätte ostma minema, sest WC paber hakkab meil jälle otsa saama ja seda raisata ei tohi nuuskamise peale (peab vist kaarte mängima hakkama, kes kaotab , läheb küsib juurde. Ühesõnaga oleme praegu säästurežiimil sellega).\nJa muidugi ei möödu ükski päev ilma päevitamiseta. Muidugi oli hommikul juba rannas päevitamas, aga meid ajas seal ära üks väga tume vihmapilv. Niiet pidime paar tundi lihtsalt toas passima, et see sadu üle läheks. Käisime ka shoppamas, peame ju veel oma varusid täiendama, nüüd on kottide kokkupakkimine veelgi raskem kui see oli eile. Sellega hakkab veel nalja saama, aga ehk veame need eestisse välja.\nSelle shoppamise ajaga oli päike ilusti jälle välja tulnud, ja saime järgmised tunnid rannas veeta. Paar tooni tuli tänase päevaga veel juurde, homne päev ongi veel jäänud ja siis peame olema oma täiusliku päevituse saavutanud. Natuke tahaks ikka veel pruunim olla, loodan et teie seal olete veel luiged. :D\npäikese käest tulime sellepärast ära, et tundsime juba et süda hakkab pahaks minema. Ning kartsime, et äkki nüüd saime päikesepiste, aga õnneks praegu ei tunne keegi midagi :D niiet homme uuele tuurile.\nJA TÄHTIS NÕUANNE!\nGerda, Germo ja Maria on oma lennu eestisse 25ndal tühistanud! Meil on siin langkawil liiga hea olla, niiet jõuame eestisse arvatavasti 21sel mail. :D kuid meile pole mõtet lennujaama vastu tulla, sest me ei lõpeta oma austraalia reisi lennusõiduga, vaid hoopis 9 tunnise bussireisiga Kaunasest. Kas me oleme õnnelikud?! Bussireisist me küll vaimustuses pole, kui nüüd aus olla, keegi ei tea meist ka kuidas me selle üle elame. Kuid kui me 22 tundi bussisõitu üle elasime, mis see 9 tundi siis on. Ühesõnaga, vähem kui nädala pärast näeme.\n8 KUUUUUD ON TÄIS REISIMISEST!\nPosted by Maria Paat at 2:46 AM No comments:\nMeil on niiiii soe, soojast on süda täitsa paha, pea käib ringi, riided märjad ja energia jookseb nulli, aga me oleme samas nii õnnelikud, et sattusime paradiiisi! :D\nsandy beach hotellist oli meil täna check-out , aga me ei teadnud ju veel, kas me saame uute motelli koha. Niisiis peale hommikusööki läksime jalutasime ületee olevasse motelli ja õnneks saime endale toa. Kuid alles kella 12neks, niisiis tulime tagasi oma sandy beach hotelli ja hakkasime asju JÄLLE pakkima. See ei võtnud aga kaua aega ja meil oli ikkagi oma 2 tundi veel check-out-ini.\nPanime jälle ujumisriided selga ja läksime (kell oli mingi 10 hommikul) randa ujuma ja päevitama. Naljakas on see, et juba kell 10 kütab päike niii kuumaks, et selline tunne on nagu läheks kohe kohe põlema. Ja vees on nii mõnus olla, eriti peale seda surmkuuma päikest. Iga minutiga läheme ikka tooni võrra pruunimaks, aga siiski tundub meile, et pole veel seda ideaali saavutatud, millega eestisse võib tulla. Niiet kui täna enam ei jõua minna päevitama, siis tuleb homme uuesti seda teha. Samas me teame, millise „heateo“ me enda nahale sellega teeme...\n15 min enne kahteteist võtsime oma kotid kaenlasse ja läksime üle tee olevasse motelli. Oleme oma toaga rahul, sandy beach oli küll natukene, väga vähe tegelt küll parem, just sellepärast et seal oli hommikusöök sees, aga me oleme rahul kuna see siin on palju odavam ja millegi üle pole kurta.\nNii, siis läksime shoppama. Ostsime endale mõned hilbud, mitte et kott juba väga täis ei oleks. Ma olen kindel et kõigil kolmel läheb päris pakkimisega natukene keeruliseks. Aga küll me hakkama saame. just arutasime kõik, et kõigil kolmel hakkab shampoon otsa saama, aga keegi uut ka ei taha osta. :D ütlesime kõik, et ennem ostan ühe pluusi ka lisaks kui shampooni, seda saab ju eestist niigunii :D niiet meil läheb lähipäevil huvitavaks, tuleb need motelli seebid kasutusele võtta vist, mida nad nii lahkelt siin jagavad :D:D\nshoppamine oli ka omaette leiliviskamine, vahepeal oli küll selline tunne, et nüüd saime päikesepiste, aga siiski veel liigume ja süda ei ole paha. Germoga ostsime endale kookosepähkli , üks tädike müüs tee-ääres neid. Ütleme nii, et see mahl oli küll päris huvitava maistega, aga seda oli lihtsalt nii palju. Aga me kugistasime selle kõik alla, kuigi ma olen õudusjutte kuulnud sellest, et see võib põhja alt ka ära visata. Vaatamegi nüüd kumb see esimene mees vetsus siis on. :D kuid saab öelda, et palmisaarel on kookspähklit söödud!\nSee nali tehtud, läksime jälle linnapeale söögikohta ostima. Tavalised restoranid on siin ju sellised, et plastiktoolid on laua ääres, ja need toolid ei ole üldse puhtad! Ühesõnaga oma kodust on mingine restoran tehtud. Päris jube, kuid meie leidsime siit kuurotist ilusa restorani ja tellisime kõik kolm endale kalapraed. Väga hea oli, tore oleks teada mis selle kala nimi eesti keeles ka on ( ingl k oli vist red snapper, kui ma õigesti mäletan) , aga germo ütles, et vahet pole niigunii mingi solgivee kala on :D\nnii ja nüüd istumegi külmas toas, sest õues läheb süda pahaks. Teed ukse lahti, siis oled kohe nagu leiliruumis aga RIIETEGA! Päevitama minnes on ka selline tunne, et läheb vabatahtlikult piinakambri :D\nPosted by Maria Paat at 3:00 AM 1 comment:\nJA SEDA, ET FOTOALBUMI MA PRAEGU MEIE PARADIISIST PILTE EI LAE, KUNA MUL ON WIFI ÜHENDUS NII AEGLANE. VÕIB OLLA HOMME- FACEBOOKIS ON OSAD ÜLEVAL :)\nPosted by Maria Paat at 3:00 AM No comments:\nJA SEDA, ET FOTOALBUMI MA PRAEGU MEIE PARADIISIST ...\nja ma unustasin selle naljaka seiga kirjutada, et ...


https://www.weekendshoes.ee/meeste-mustang-vabaajajalatsid-52533.html?___store=et 7752 Meeste Mustang vabaajajalatsid https://www.weekendshoes.ee/media/catalog/product/cache/1/image/370x/9df78eab33525d08d6e5fb8d27136e95/i/m/img_4005.jpg 52.99 EUR OutOfStock /Mehed /Mehed/Vabaajajalatsid /Mehed/Vabaajajalatsid/Vabaajajalatsid /Brändid/Mustang/Mehed Jalatsid on mugava, Mustangi jalatsile omase laia liistuga. Paelkinnitused. Külgedel ja "keelel" Mustang logod. Helepruunidel jalatsitel tumepruunid paelad ja detailid. Valmistatud sünteetilisest materjalist, mis on vastupidav meie ilmastikutingimustele. Sisevooder ja -tald tekstiilist. Sisetald on eemaldatav ja pestav. Välistald vastupidavast kummist. 61.99 2012-07-26


Oled kodus töötamisest totaalselt väsinud ja ei leia enam motivatsiooni? Lihtne nõks, mis...\nTunned, et oled lõksus? Õpi, kuidas murda põlvkonniti edasi kandunud käitumismustrite...


risus. tristique Praesent elementum at consequat. commodo


Amb Crypto uudised. - Krüptokursused arhiiv uudised kuupäeva järgi, vechaini krüptovaluutaga kauplemise bot parim\nAmb Crypto uudised., Hankige Crypto uudiskiri.\nContents: Hankige Crypto uudiskiri. Me x-invest me läheme krüptosse investeerida bitcoini privaatsesse meie bitcoini investeering kohe osas mingeid garantiisid, sealhulgas täpsust ja ajakohastust, kuid mitte ainult. Täna Uudised Loe lahtiütlusest : Kogu meie veebisaidi, hüperlingitud saitide, seotud rakenduste, foorumite, ajaveebide, sotsiaalmeediakontode ja muude platvormide "Sait" siin esitatud sisu on mõeldud ainult teie üldiseks teabeks, mis on hangitud kolmandate isikute allikatest. CCT-l on üle krüptovaluuta kursi, usaldusväärsed ajaloolised andmed ja üksikasjad aktiivsete, tulevaste ja lõpetatud esialgsete müntide pakkumiste ICO kohta. Kauplemine on väga riskantne tegevus, mis võib põhjustada suuri kahjusid, palun konsulteerige enne oma otsuse langetamist oma finantsnõustajaga. Ükski meie poolt pakutava sisu osa ei kujuta endast finantsnõustamist, õigusnõustamist ega muud nõustamist, mis on mõeldud teie konkreetseks toetumiseks mis tahes eesmärgil.\nTäna Uudised Loe lahtiütlusest : Kogu meie Amb Crypto uudised., hüperlingitud saitide, seotud rakenduste, foorumite, ajaveebide, sotsiaalmeediakontode ja muude platvormide "Sait" siin esitatud sisu on mõeldud ainult teie üldiseks teabeks, mis on hangitud kolmandate isikute allikatest.\nVordlus valik vahendaja


Vaheta - spetsiaalne operatsioon Forex\nVaatame, mis swap.Vaheta - kombinatsioon, mis koosneb kahest vastassuunas konverteerimistehinguteks erinevates valuutades sama summa võrra, kuid samaväärsega.\nmehhanism tekkepõhise swap sellest.Kui on soodne Forex turul, valuuta ostab (osta) ettevõtja, peaaegu paneb pangahoiuste ja müüs valuuta kauplemise (müüa) võtta laenu.Kui positsioon valuutapaari svopiruetsya, see tähendab, et oma riigi (suurus ja ulatus) hoitakse kuni järgmise vahetada.\nKui hoiuste intressimäärad suurem laenuintressi kaupleja kauplemise kontot krediteeritakse swap (swap).See võib juhtuda, ja vastupidi, kui intressimäär on suurem kui tagatisraha, siis sellisel juhul swap ei teki, ja maha oma kontole.See on Vahetatakse maksed ("negatiivne vahetustehingud") või omaosalus (see on "positiivne vahetustehingud") on tingitud erinevatest intressimääradega hoiused ja laenud erinevates valuutades.\nvaluuta swap - see on poolte kokkuleppel, mis annab neile võimaluse jagada nimiväärtused on erinevates valuutades ja fikseeritud intressiga regulaarselt määrata kindlaks ajavahemikuks ette.\nKui tarnekuupäev futuuride turul on sätestatud eelnevalt futuurilepingu, siis Forex turul, sest see spot pakkumise valuuta tehakse järgmisel päeval.See tähendab, et kui ettevõtja ostis ja müüs täna euro dollari, siis see toiming, teoreetiliselt peaks see toimuma reaalsus järgmisel päeval.Aga kui kaupleja teenib vahe vahetuskursside ja valuuta iseenesest ei ole vaja - see on lihtsalt vahend.Siin ja seal on vaja vahetada.\nTegelikult swap - tasu, mis on laetud Forex turul võõrandamise avatud asendis läbi öö.Forex swap, igal riigil on oma intressimäärasid.Öösel positsiooni ettevõtja on suletud ja kohe avada uus, andes talle võimaluse pääseda järgmisel päeval kohaletoimetamise valuuta reaalsus.Ja samas asendis jääb avatuks, swap korratakse ja kohaletoimetamise kuupäev valuuta seega talutav.Kui kaupleja on aeg avada ja sulgeda oma positsioonid päevasel ajal, siis vahetasin siis ei pea.\nvahetada leiab aset vaid paar sekundit.Me ei saa öelda, et sulgeb ja avab taas seisukoht on peaaegu identsed, ainsaks erinevuseks on, et kaupleja või maha väikese tasu eest, või vastupidi, registreeruda teda.See on tingitud erinevatest intressimäärad kaubeldavate valuutapaaride, keskpanga igas riigis.\nSwap - see on ka vahend, mille kaudu välistab intressimäärade.Kas maksustatav swap või vastupidi, on filmitud täielikult sõltuv suhe intressimäärad kasutada konkreetse valuuta paari.\nvahetustehingud toimunud MetaTrader kauplemise kell 21:00 GMT ja automaatselt ümber USA dollarit.Vahetustehingute reedest esmaspäevani eest ainult ühe päeva, kuid alates kolmapäevast kuni neljapäevani nad tasuda kolmekordne suurus.\nMis on põhjus, miks suurim swap debiteeritakse või krediteeritakse nende nädalapäevadel?Kui meenutame taas funktsioone Forex turul, selgub, et ülekanne kolmapäevast neljapäevani kuupäeva üleandmise samaväärsetel ametikohtadel alates reedest esmaspäevani arvelduspäeval - kolm päeva.Võib-olla ettevõtja kantakse swap kolm päeva, aga see on võimalik, et swap ja kirjutatakse välja, kuid jälle kolm päeva.\nvahetustehingud mõjutada teket kasumit.Seetõttu on oluline mõista selle põhimõtete.Muide, on olemas teatud kategooria ettevõtjaid, kes on päris hästi teenida swap.Tehingud seda tüüpi nimetatakse tehingute carry trade.\nMa ei tea, mis unistab kassipoeg punapea?\nKes on õigus kanda punast barett?


ERNST KOLLOM Akt – Virtuaalgalerii\nKunstnik: Ernst Kollom\nMõõdud: 16,5 x 24,5 cm\nErnst Kollom (1908-1974) õppis aastatel 1927-1931 Pallase kunstikoolis Nikolai Triigi ateljees maali ning aastatel 1943-1945 Moskva Kunstiinstituudis Pavel Pavlinovi juhendusel graafikat. Töötas aastatel 1933-40 Tartus vabakutselise kunstnikuna, hiljem põgusalt kirjastuse Teaduslik Kirjandus kunstilise ja tehnilise toimetajana. 1941. aastal evakueerus Kollom NSVL-i tagalasse, oli 1942-43 Jaroslavlis Eesti NSV EKN-i stipendaat. Pärast sõda töötas ta Tallinnas kirjastuse Ilukirjandus ja Kunst ning hiljem ajakirja Nõukogude Naine toimetuses, mõned aastad Ajaloo Instituudis ning ajakirja Nõukogude Põllumajandus toimetuses, alates 1956. aastast tegutses taas vabakutselisena.\nErnst Kollomit peetakse eesti üheks viljakamaks raamatugraafikuks, kes viljeles tonaalset ja värvilist puugravüüri. Hiljem tõusis tema loomingus esiplaanile vabagraafika, eeskätt linnavaade, Teise maailmasõja ajal lõikas linooli ja puusse teiste kunstnike joonistusi.\nKollomi loometee on käänuline. Juba õpingute lõpuajal hakkas ta tegelema raamatugraafikaga, luues kaanekujundused Jaan Kärneri romaanile “Moodne orjus” (1930) ja Betti Alveri poeemile “Lugu valgest varesest” (1931). 1932, pärast sõjaväeteenistusest vabanemist, pühendas Kollom end aastateks raamatukunstile. Selle perioodi paremate tööde hulka ning ühtlasi eesti raamatukunsti varamusse kuuluvad mitmete raamatusarjade (“Nobeli preemia laureaadid”, “Põhjamaade romaane”, “Sõjaromaane ja memuaare”) maitsekad kujundused, osale raamatutele neist sarjadest tegi ta ka siseillustratsioone, märgatav on tervikliku üldmulje taotlus.\nAlates 1935. aastast hakkas kunstnikku üha enam paeluma töö puugravüüritehnikas, milles ta tegi illustratsioone R. Rolland’i, O. Duuni, E. Hiire, A. Jakobsoni, P. Vallaku, J. Sütiste jt kirjanike teostele. Kollomi sõjaeelse loomingu tipptööks illustratsiooni alal on Karl Eduard Söödi luulekogu “Kuusirbi õsu” rikkalik kaunistamine värviliste puugravüüridega (1937). Vabagraafikaga tegeles kunstnik sel ajal vähe, luues vaid paar-kolm puugravüüri, millest silmapaistvaim oli Kivisilda kujutav “Tartu motiiv” (1938). Siiski jõudsid need vähesed tööd kunstnikule tunnustust tuua, olles eksponeeritud ka väljaspool Eestit: Roomas, Budapestis ja Varssavis.\nPärast Teist maailmasõda töötas Kollom peamiselt vabagraafika alal, jätkus töö ka raamatugraafikaga, kuigi linnavaated kujunes Kollomi meelisžanriks. Mitmel puhul pöördus ta veel sõjateema poole, luues 1960. aastal koostöös Evald Okasega puugravüürisarja “Suur Isamaasõda” ning pühendades 1960. aastail rea töid sõjapäevil hukkunud kunstnikele Arkadio Laigole, Nikolai Kummitsale ja Andrus Johanile. Märkimisväärselt viljakas on Kollom olnud kirjanike portreede loomisel: mitmekümne aasta jooksul loodu hulgas on rida märkimisväärse tasemega töid, nagu Karl Eduard Söödi (1937), Anton Hansen Tammsaare (1938), Ernst Särgava (1949), V. Hugo (1952), Juhan Sütiste (1954) portreed. Oma osa on kunstnik andnud ka eesti eksliibrisekunsti arendamisse, olles loonud alates 1937. aastast kümneid raamatuviitu, neist osa värvilises puugravüüris.


09:38 TTÜ energeetikud arendavad Eesti esimest energiasalvestit [Novaator (TÜ teadusuudised)] (23.12)\nTallinna Tehnikaülikooli energeetikud arendavad esimest Eesti energiasalvestit. See võimaldab lokaalselt toodetud taastuvenergiat kasutada kodumajapidamises ja väikeettevõtetes. Esimesed prototüübid on valminud, kuid turule võiksid need jõuda mõne aasta pärast.\n09:24 Kiskjaoht ärgitab uute ajurakkude teket [Novaator (TÜ teadusuudised)] (23.12)\nKiskjaoht võib ergutada saakloomadel aju ja ajutegevuse arengut. Nüüd on teadlased saanud tõendeid, et see ajuergutus olla ka pärilik, vähemalt Trinidadi saare siseveekogudes elaval killikalal.\n08:24 Analüüs: üleminek taastuvenergeetikale võib nõuda ligi 75 triljonit dollarit [Novaator (TÜ teadusuudised)] (21.12)\nTäielik üleminek taastuvenergeetikale vähendaks maailma energiavajadust enam kui poole võrra, looks ligi 30 miljonit uut töökohta ning aitaks säästa raha ka parema tervise ja kliimamuutuste pehmendamise arvelt, selgub 143 riiki haaravast koondanalüüsist. Tööl on ka omad kriitikud.\n09:27 Ahvidele näib meeldivat kividega puid loopida [Novaator (TÜ teadusuudised)] (20.12)\nMiks loobib ahv kive vastu puutüve? Ei tea, aga võib-olla meeldib talle see heli, mida kivi vastu puud lennates teeb.\n17:32 Aasta eurooplane 2019 on professor Andres Metspalu [Novaator (TÜ teadusuudised)] (19.12)\nRahvusvaheline Euroopa Liikumine andis täna Tallinnas Vabal Laval üle aasta eurooplase tiitli, mille pälvis Tartu Ülikooli professor Andres Metspalu.\n12:42 Riskikapitalistid sihivad Vana-Kreeka kangelase tiitlit [Novaator (TÜ teadusuudised)] (19.12)\nElon Musk kuulutas äsja autofirma Tesla patendiportfelli avalikuks intellektuaalseks varaks. Amazonist sai aga tänu Donald Trumpi pitsitusele üks USA suuremaid kaubavedajaid, meenutades sellega Achilleuse legendi tegelasi, leiab R2 tehnikakommentaaris Kristjan Port.\n11:57 Iidne näts paljastas lääne kütt-korilase redupaiga [Novaator (TÜ teadusuudised)] (19.12)\nLõuna-Taanis Lollandi saarel toimunud väljakaevamistel leitud tökatitükk võimaldas rekonstrueerida Syltholmis ligi 6000 aasta eest iidset tökatitükki närinud kütt-korilase ligilähedase välimuse.\n12:17 WHO: leetrijuhtumite arv ületas Euroopas 100 000 piiri [Novaator (TÜ teadusuudised)] (18.12)\n09:48 Austraalia registreeris kuumima päeva alates mõõtmiste algusest [Novaator (TÜ teadusuudised)] (18.12)\nAustraalia sai teisipäeval tunda oma ajaloo kuumimat päeva, kui metroloogiabüroo registreeris üle kogu riigi keskmiseks temperatuuriks 40,9 kraadi Celsiuse järgi.\n15:49 Häbitud valed kallutavad inimeste moraalset kompassi [Novaator (TÜ teadusuudised)] (17.12)\nValeuudistega mitmeid kordi kokku puutuvad inimesed hakkavad pidama nende jagamist vähem ebaeetiliseks ja mõistavad nendega avaliku arvamuse kallutamist harvem hukka, vihjab värske uurimus.\n12:27 Haridusekspert PISA tulemustest: edukas on riik, kelle inimesed oskavad mõelda [Novaator (TÜ teadusuudised)] (17.12)\nEesti on aastate eest teinud arukaid muudatusi õppekavades ja õpetajahariduses, leiab USA haridusekspert Marc Tucker. Järgmine väljakutse on aga selles, kuidas õpetada erineva kultuurilise taustaga õpilasi, sest just kultuuriliselt mitmekesise õpilaskonna õpetamine võib õppetulemusi tervikuna alla viia.\n09:47 Astronoomid hindasid Linnutee massi ja mõõtmeid [Novaator (TÜ teadusuudised)] (17.12)\nLinnutee on suhteliselt suur galaktika, kuid kui suur täpselt? Rahvusvaheline teadlasrühm väidab uue uurimuse põhjal, et meie Linnutee mass on võrdne 890 miljardi päikese massiga, läbimõõt on aga 256 000 valgusaastat.\n21:28 Rahvusvaheline konkurss nimetas Tartu ja Haapsalu paremate elukeskkonnaga linnade hulka [Novaator (TÜ teadusuudised)] (16.12)\nTartu ja Haapsalu tunnistati rahvusvahelise konkursi LivCom Awards lõppvoorus parima elukeskkonnaga linnade hulka kuuluvaks.\n09:32 Stressis taimed häälitsevad inimkõrvale kuulmatult [Novaator (TÜ teadusuudised)] (16.12)\nTaimed ei ole tuntud just kuigi valjuhäälsete olenditena. Kuid Iisraeli teadlased väidavad nüüd, et inimkõrvale kuuldamatut häält võivad taimed eriti stressiolukorras teha küll.\n09:46 Asteroidimaanduri põrkeline laskumine aitab vaatlusandmeid tõlgendada [Novaator (TÜ teadusuudised)] (13.12)\nKui Jaapani kosmosesond Hayabusa2 poetas möödunud aasta lõpus Maa-lähedase asteroidi Ryugu pinnale maanduri MASCOT, siis salvestas sondi pardakaamera maanduri laskumist üsna üksikasjalikult. Nüüd on teadlased ülesvõtteid põhjalikult uurinud ja piinliku täpsusega välja selgitanud, kuidas laskumine kulges.\n08:38 Maaülikooli teadlased otsisid Valgevene soodes suur-konnakotkaid [Novaator (TÜ teadusuudised)] (13.12)\nEesti soodes enam suur-konnakotkaid ei leidu, kuid siinsetel teadlastel on palju teadmisi selle liigi kohta ning nii aitasidki Eesti Maaülikooli teadlased seda üliharuldaseks muutunud liiki otsida ja hoida Valgevene soodes.\n09:03 Enne alternatiivenergeetika kasutuselevõttu peab Eesti uuendama põlevkivitehnoloogiat [Novaator (TÜ teadusuudised)] (12.12)\nKuni uusi, kasutusvalmis ning stabiilseid energiatehnoloogiad pole, tuleb Eestil hoida ja tõhusamalt kasutada senist põlevkivil tuginevat energiatootmist, vastasel juhul leiame end viie aasta jooksul tõsisest energiakriisist, leiab Tallinna Tehnikaülikooli energiatehnoloogia professor Alar Konist.\n13:12 Fotolugu: Tallinna tehnikaülikooli raamatukogu läbi 100 tegevusaasta [Novaator (TÜ teadusuudised)] (11.12)\nTallinna tehnikaülikooli raamatukogu tähistab kolmapäeval oma 100. sünnipäeva. ERR kultuuriportaal toob välja mõned seigad raamatukogu kogudest.\n11:29 Kunstkuuse keskkonnasõbralikkus on enamasti meelepete [Novaator (TÜ teadusuudised)] (11.12)\n21:29 MTÜ: alustavate õpetajate hulk kasvab aasta-aastalt, kuid sellest ei piisa [Novaator (TÜ teadusuudised)] (10.12)\nKuigi viimastel aastatel on igal aasta tulnud juurde üha rohkem alustavaid õpetajaid, ei ole neid piisavalt selleks, et katta ära pensionile minevate õpetajate arvu, tõdes mittetulundusühingu Alustavat Õpetajat Toetav Kool juht Triin Noorkõiv.\n20:32 Eesti disainer päästab aluspükstega maailmameresid [Novaator (TÜ teadusuudised)] (09.12)\nDisainer Kirsti Mikkov otsustas pärast üht ebamugavat koosolekut hakata iseendale aluspükse tootma ja päästab seeläbi ka maailmameresid.\n09:07 Liustike sulavesi aitas olenditel lumepalli-ajastu üle elada [Novaator (TÜ teadusuudised)] (09.12)\nSadu miljoneid aastaid tagasi, kui kogu maakera oli kaetud jääga, jäid hapnikku vajavad olendid ellu liustike sulavetes. Nii väidavad teadlased, kes on uurinud Austraalias, Namiibias ja Californias kunagistest liustikest järele jäänud rauarikkaid settekivimeid.\n13:11 Räniorulaste sõnul võib saabuda tehisintellektiga ka kommunism [Novaator (TÜ teadusuudised)] (05.12)\nMaailma tehnikamaailmaa tipptegijad kasutavad sõnu kommunism ja tehisintellekt üha sagedamini ühes lauses, märgib R2 tehnikakommentaaris Kristjan Port.\n12:12 Papagoid on suured toiduraiskajad ja sel on head tagajärjed [Novaator (TÜ teadusuudised)] (03.12)\nKui inimeste seas on raiskamine üsna tavaline nähtus, siis loomade seas ei kohta seda just sageli, sest toiduraiskamisest saamata jäänud energia võib halvemal juhul tähendada hukkumist. Seepärast tarbivad paljud kiskjad kogu murtud saagi, jättes söömata vaid seedimatu, ning peidavad saagi hilisemaks tarbimiseks vaid vajadusel.\n10:12 Sinivaal paneb söögi ajaks südame peaaegu pausile [Novaator (TÜ teadusuudised)] (02.12)\nKui sinivaal sukeldub sööma, siis lööb ta suur süda mõnikord ainult kaks lööki minutis.\n08:41 Galerii: rahvusülikooli 100. aastapäeva rongkäik [Novaator (TÜ teadusuudised)] (02.12)\nTartu ülikool tähistab 1. detsembril rahvusülikooli 100. aastapäeva. Pidustused algasid juba laupäeval, mil toimus muu hulgas ülikooli tõrvikurongkäik.\n08:41 Galerii: rahvusülikooli juubelipidu ERM-is [Novaator (TÜ teadusuudised)] (02.12)\n22:17 Koprapere ehitas Järvamaal 100 meetri pikkuse tammi [Novaator (TÜ teadusuudised)] (30.11)\n13:01 Massive Attack hakkab kaardistama live-muusika tööstuse süsiniku jalajälge [Novaator (TÜ teadusuudised)] (29.11)\nTrip-hopi'i duo Massive Attack tellis suuremahulise uuringu live-muusika tööstuse süsinikujalajälje uurimiseks. Duo lubab koostöös Tyndalli-nimelise kliimamuutuste teadusuuringute keskusega kaardistada kontsertturneede tekitatud süsiniku jalajälg ja leida võimalused, mida heitkoguste vähendamiseks kiiresti ette võtta.\n09:47 Maal leidub koht, kus on vett, kuid puudub elu [Novaator (TÜ teadusuudised)] (29.11)\nAstrobioloogide seas on levinud ütlus, et seal, kus leidub vett, võib põhimõtteliselt leiduda ka elu. Võib, kuid ei tarvitse.\n09:48 Milline on Eesti pikaealiste inimeste tervis ja elukeskkond? [Novaator (TÜ teadusuudised)] (28.11)\nTartu Ülikooli sotsiaal- ja meditsiiniteaduste valdkonna teadlased uurivad ühisprojektis "100-aastased bakterid eestlaste terviseks" 1921. aastal ja varem sündinud Eesti inimeste mikroobikooslusi, tervist, elustiili, toimetulekut ja toitumistavasid, et selgitada välja heas vaimses seisundis olevate Eesti 100-aastaste tervisliku seisundi ja elukeskkonna eripärad.\n07:01 Itaalia teadlased: suur plaan Veneetsia päästmiseks muudab kanalid mülkaks [Novaator (TÜ teadusuudised)] (26.11)\nMaailmamere tõustes tuleks sulgeda linna kaitsvaid lüüse sedavõrd sageli, et see ähvardab muuta Veneetsiat ümbritseva laguuni lehkavaks solgimülkaks, leiavad Itaalia teadlased.\n07:01 Kust sai alguse koolivormi kandmise traditsioon? [Novaator (TÜ teadusuudised)] (25.11)\nTsaariajal talurahvakoolis vormi ei kantud, kuid gümnaasiumides ja teistes kõrgemates linnakoolides pidi õpilaste kõrval ka õpetaja mundri selga tõmbama. Kust sai alguse koolivormi kandmise tava ning kuidas see on muutunud, selgitab Tallinna Ülikooli Eesti Pedagoogika Arhiivmuuseumi peavarahoidja Marga Lvova.\n19:16 Tartu Ahhaa teaduskeskuse näitus tutvustab CERN-i tööd [Novaator (TÜ teadusuudised)] (24.11)\nTartus Ahhaa teaduskeskuses avati näitus, mis keskendub tuumafüüsikale ja proovib vaatajale selgeks teha universumi kõige väiksemate osakeste olulisuse. Selleks, et hoomamatult väikestest osakestest aru saamine lihtsamini laabuks, tutvustatakse kõigepealt looduse alustõdesid.\n09:56 IT haukab restoranide kasumi kõrval ka terveid söögikohti [Novaator (TÜ teadusuudised)] (22.11)\nToidu olemasolevatest restoranidest tarbijateni toimetavate IT-firmade kõrval võib näha tõenäoliselt õige pea ka tõelisi pilvekööke, vahendab R2 tehnikakommentaaris Kristjan Port.\n07:01 Tavalisest lauasuhkrust saab teha uudseid tervisele kasulikke kiudaineid [Novaator (TÜ teadusuudised)] (22.11)\n11:06 Üliõpilased avaldasid Tartus meelt õppejõudude palgatõusu toetuseks [Novaator (TÜ teadusuudised)] (21.11)\nTartu ülikooli ja maaülikooli üliõpilasesindused korraldasid haridusministeeriumi ees meeleavalduse õppejõudude palgatõusu toetuseks. Meeleavaldusele kogunes sadakond inimest.\n10:17 USA veokijuhid hakkasid võitlema juhutöötegijaid kaitsva seadusega [Novaator (TÜ teadusuudised)] (20.11)\nCalifornia Veoautojuhtide Liit kaebas osariigi kohtusse uue seaduse pärast, mis kohustab tehnomaailma hiide maksma nende platvormi kasutajatele miinimumpalka ja tagama neile teisi elementaarseid õigusi, vahendab R2 tehnikakommentaaris Kristjan Port.\n10:02 Tudengid panid õppejõudude toetuseks kokku lood silmapaistvatest lektoritest [Novaator (TÜ teadusuudised)] (20.11)\n17:07 Maailma mõjukamate kolleegide sekka jõudis seekord üheksa Eesti teadlast [Novaator (TÜ teadusuudised)] (19.11)\n10:12 Päeva lõpus kirjavahetuse piiramine võib suurendada ängi ja tööstressi [Novaator (TÜ teadusuudised)] (19.11)\nInimeste eraelu kaitseks tööpäeva lõppedes kohustuslikus korras töise kirjavahetuse piiramine võib tekitada inimestes täiendavat ängi ja stressi. Tähelepanek vihjab, et IKT tekitatud probleemidele pole lihtsaid lahendusi, leiab R2 tehnikakommentaaris Kristjan Port.\n09:33 Üleilmne soojenemine seab pingviinid hädaohtu [Novaator (TÜ teadusuudised)] (18.11)\nKui kliimamuutusele piisavalt pidurit ei tõmmata, siis võivad Antarktika keiserpingviinid sajandi lõpuks jääpuudusel peaaegu välja surra. Nii hoiatavad Ameerika ja Prantsuse teadlased.\n15:21 Uuring: lapse sõimerühma jätmine ei kasvata tema stressitaset [Novaator (TÜ teadusuudised)] (14.11)\n09:40 Inimahvid võivad olla targemad kui inimese lähemad eellased [Novaator (TÜ teadusuudised)] (14.11)\nTänapäeva inimahvid on targemad kui inimese otsene eellane australopitekus. Nii väidavad Austraalia ja Lõuna-Aafrika teadlased.\n08:01 Geograafiaviktoriin: Maa ümbermõõt ja Struve meridiaan [Novaator (TÜ teadusuudised)] (14.11)\nTartu Ülikooli geograafiatudengite organisatsioon EGEA-Tartu kutsub õpilasi osalema veebiviktoriinil, et tähistada 10.-16. novembril toimuvat rahvusvahelist geograafianädalat. 14. novembri küsimused on geoinformaatika ja kartograafia vallast. Artikli lõpust leiate vastused ka 13. novembri küsimustele.\n10:32 Neuroteadlased panid kolm aju üheskoos Tetrist mängima [Novaator (TÜ teadusuudised)] (13.11)\nKaugel ei pruugi olla aeg, kus inimajud on võimalik ühendada üle interneti ühte sotsiaalvõrgustikku, vahendab R2 tehnikakommentaaris Kristjan Port.\n08:00 Viktoriin inimgeograafias: inimeste liikumine tööle ja kooli rändamisel [Novaator (TÜ teadusuudised)] (13.11)\nTartu Ülikooli geograafiatudengite organisatsioon EGEA-Tartu kutsub õpilasi osalema veebiviktoriinil, et tähistada 10.-16. novembril toimuvat rahvusvahelist geograafianädalat. 13. novembri küsimused on inimgeograafia valdkonnast. Artikli lõpust leiate vastused ka 12. novembri küsimustele.\n11:51 Tehnikaülikooli doktoritöö tegi robotijuhtimise tõhusamaks virtuaalkaksiku abiga [Novaator (TÜ teadusuudised)] (12.11)\n10:18 OpenAI lasi liiga ohtlikuks peetud tehisintellekti lõpuks vabadusse [Novaator (TÜ teadusuudised)] (11.11)\nInimkonna laiema hüvangu nimel tehisintellekti arendav ettevõte OpenAI otsustas viimaks avalikustada inimautoritele iseloomulikku teksti loova algoritmi lähtekoodi, vahendab R2 tehnikakommentaaris Kristjan Port.\n14:02 Strandberg ja Meesak: riskantne soovitus kliimaneutraalseks tulevikuks [Novaator (TÜ teadusuudised)] (05.11)\nValitsuse ametliku kliimapoliitika aluseks on valitud mitte kliimamuutustega kohanemise tee, vaid see võib olla hoopis nende muutuste piinarikka talumise lahendus, kirjutavad Marek Strandberg ja Andres Meesak.\n11:11 Tartus näidati operatsioonidest otseülekandeid [Novaator (TÜ teadusuudised)] (04.11)\n10:26 Uued biomarkerid võivad tõhustada astma varasemat diagnoosimist väikelastel [Novaator (TÜ teadusuudised)] (04.11)\n10:18 Elon Musk kavatseb saata orbiidile kümneid tuhandeid sidesatelliite [Novaator (TÜ teadusuudised)] (31.10)\n08:57 Eestis on juba üle 200 000 geenidoonori [Novaator (TÜ teadusuudised)] (29.10)\n08:01 RMK plaanib lageraiet külametsas, mida kohalikud ei taha lasta puutuda [Novaator (TÜ teadusuudised)] (28.10)\n12:11 Reidi tee mõistatus: miks oli sajanditetaguse laeva vrakis 60-ndate konserv? [Novaator (TÜ teadusuudised)] (26.10)\nTallinnas tuli Reidi tee ehitusel arheoloogide üllatuseks välja tulirelvade ajastust pärit vrakk, mille pardas oli musketikuul, laevas aga 1960-ndatest pärit konserv, mille sattumine sinna pakub arheoloogidele samuti huvi.\n09:41 Autojuhtimine teeb rottidel tuju paremaks [Novaator (TÜ teadusuudised)] (25.10)\nHiir tegi piimapudelist endale automudeli, ütleb Uno Leiese laulusalm. Nüüd on need sõnad peaaegu täpselt tõeks saanud. Teadlased tegid plastpudelist rottidele automudeli.\n10:07 Kaugtöö säästab raha, kuid mitte inimeste närve [Novaator (TÜ teadusuudised)] (24.10)\n10:36 "Otse uudistemajast" kell 11: tuumajaam, elektriauto või taimetoit - kuidas [Novaator (TÜ teadusuudised)] (23.10)\n15:56 Nüüdisinimesed pärisid teistelt inimliikidelt arvatust veelgi rohkem DNA-d [Novaator (TÜ teadusuudised)] (18.10)\n20:32 Eesti füüsikud Šveitsis: kvantarvuti pole kaugel, aga praegu pole seda kellelgi [Novaator (TÜ teadusuudised)] (16.10)\nKvantarvuti on miski, mida teadlased ühelt poolt ootavad, teiselt poolt kardavad. Sellega oleks võimalik minutitega teha arvutusi, mis praegustel arvutitel võtab aastatuhandeid. Aga sellega on sekundiga võimalik lahti murda ka kogu krüptograafia, mis meie e-riiki kaitseb. "Pealtnägija" käis Šveitsis külas kahel eesti doktorandil, kes tõenäoliselt on tulevase kvantarvuti loojate nimekirjas.\n09:37 Nutika elu taskusaade: telefoniga kempsus ehk digivahendite kohatud kohad [Novaator (TÜ teadusuudised)] (16.10)\nDigitaalsete immigrantidega käitume me mobiilsete nutivahenditega natuke nagu ahvid arvutitega: meil pole nende jaoks väljakujunenud reegleid ja me pole mõtestanud, miks mingid reeglid üldse vajalikud on. Kus sobib kasutada nutiseadmeid ja kus mitte ning miks, selle üle arutab Nutika elu 4. podcast ehk taskusaade.\n12:32 Tähtede vahelt tulnud sabatäht osutus ebaharilikult tavaliseks [Novaator (TÜ teadusuudised)] (15.10)\n10:01 Parkinsoni tõve diagnoosimisel kasutati uut meetodit [Novaator (TÜ teadusuudised)] (14.10)\n07:01 Kuidas suhtuda sellesse, et meie nutiseadmed teavad meist kõike? [Novaator (TÜ teadusuudised)] (14.10)\nInimesed annavad vabatahtlikult ära suure osa oma privaatsusest, kui laevad alla näiteks nutirakenduse, mis nõuab ligipääsu suurele hulgale meie andmetele. Miks inimesed seda teevad, selgitab Tallinna Ülikooli arvutitunnetuse lektor Mati Mõttus.\n14:01 Ööülikool "Elu nutimaailmaga" [Novaator (TÜ teadusuudised)] (13.10)\nRaadioteatri Ööülikoolis rääkis Püha Johannese kooli juhataja Liivika Simmul elust nutimaailmaga.\n10:36 Tiit Ruubeni aastakümnete pikkuse tööga on teadaolevate liblikaliikide hulka lisandunud sadu uusi liike [Novaator (TÜ teadusuudised)] (13.10)\nTiit Ruuben, kellega "Prillitoosi" saatejuht Reet Linna juhtus kunagi isegi koos bändi tegema, on praegusel ajal tunnustatud liblikateadlane, kelle aastakümnete pikkuse töö jooksul on teadaolevate liikide hulka lisandunud sadu uusi liike.\n15:26 "Huvitaja": Tulevikus võib Google osata otsida vastuseid ka helilõikudest [Novaator (TÜ teadusuudised)] (11.10)\nHelipõhist otsingusüsteemi loova iduettevõtte Snackable AI looja Mari Joller leiab, et helide maailm ning audiosisu muutuvad iga päev aina olulisemaks.\n11:16 Erinevates riikides seostub kollane värv erinevate emotsioonidega [Novaator (TÜ teadusuudised)] (11.10)\n09:56 Nutisõltuvus süvendab depressiooni ja üksildust [Novaator (TÜ teadusuudised)] (10.10)\n12:26 Magistritöö analüüsis õpetajate vastu suunatud räiget küberkiusamist [Novaator (TÜ teadusuudised)] (07.10)\nÕpetajast salaja klassiruumis tehtud fotot moonutatakse, lisatakse mõnitavaid tekste ning paisatakse sotsiaalmeediasse teistele lastele mõnitamiseks. See on üks näide viisist, kuidas õpilased õpetajat internetikeskkonnas kiusavad. Tartu Ülikoolis kaitstud magistritöö toob välja, kuidas küberkiusamine on õpetajaid mõjutanud ning mida selles osas peaks ette võtma.\n07:00 Teadlane selgitab, miks on põhikooli lõpueksamite kaotamine halb mõte [Novaator (TÜ teadusuudised)] (07.10)\n09:36 Andromeeda on rohkesti kääbusgalaktikaid neelanud vähemalt kaks korda [Novaator (TÜ teadusuudised)] (03.10)\nMeie suur naabergalaktika Andromeeda on oma pika elu jooksul alla kugistanud mitu väiksemat galaktikat. Nüüd on teada, et suuremaid söömaaegu on Andromeedal olnud vähemalt kaks.\n09:08 Samm lähemale rinnavähi ja südame- veresoonkonnahaiguste ennetamisele [Novaator (TÜ teadusuudised)] (03.10)\n08:01 Doktoritöö aitab mõista ja prognoosida raviainete imendumist seedetraktis [Novaator (TÜ teadusuudised)] (02.10)\nTartu Ülikooli keemia instituudis kaitstud doktoritöö tulemused aitavad paremini mõista, kuidas seedetrakti aluselised ja happelised tingimused mõjutavad raviainete läbitavust. Selle teada saamiseks uuriti raviainete läbitavust seedetraktis nii eksperimentaalsete kui ka keemiainformaatika meetoditega.\n07:01 Minutiloeng: miks tänapäeval ollakse nii olevikukesksed? [Novaator (TÜ teadusuudised)] (30.09)\nEla hetkes ning minevik on miski, mis kuulub muuseumisse ning see ei innusta ega paku eeskuju - miks see nii on, arutleb Tallinna Ülikooli kultuuriajaloo professor Marek Tamm.\n09:36 Ameerika soolajärves elab arseeni taluvaid usse [Novaator (TÜ teadusuudised)] (27.09)\nTeadlased on avastanud erakordselt soolase, aluselise ja kohati ka mürgise veega järvest olendeid, keda seal enne ei teatud elavat.\n10:46 Doktoritöö tuvastas Eesti mesindussaadustes 17 erineva taimemürgi jääke [Novaator (TÜ teadusuudised)] (26.09)\n07:02 Personaalmeditsiin areneb kiiresti, kuid tavaravimid ei kao kuhugi [Novaator (TÜ teadusuudised)] (26.09)\n07:01 Jaapani välissuhteid kummitab jätkuvalt Teise maailmasõja pärand [Novaator (TÜ teadusuudised)] (25.09)\nTeise maailmasõja pärandist Jaapani välispoliitikas kirjutab Tartu Ülikooli meediauuringute nooremteadur Ene Selart, kelle uurimisteemaks on Eesti ja Jaapani suhted ning Jaapani kajastamine eesti meedias.\n10:07 Lockheed ehitab NASA-le veel kolm kosmosekapslit Kuu-missiooni jaoks [Novaator (TÜ teadusuudised)] (24.09)\nUSA kosmoseagentuur NASA eraldas esmaspäeval kompaniile Lockheed Martin ligi kolm miljardit dollarit veel kolme Orion kosmosekapsli ehitamiseks, mis võimaldab Ühendriikide astronautidel 2024. aastaks taas Kuule naasta.\n10:07 Millenniumi põlvkond saatis restoranivaguni ajaloo prügikasti [Novaator (TÜ teadusuudised)] (24.09)\nMillenniumi põlvkonda iseloomustavast valikulisest ja enesetõmbunud suhtlusest pole pääsu isegi reisirongiliikluses. USA üks suuremaid ettevõtteid Amtrak otsustas saata hingusele klassikalised restoranivagunid, vahendab R2 tehnikakommentaaris Kristjan Port.\n07:02 Minutiloeng: mida annab huumor reklaamile? [Novaator (TÜ teadusuudised)] (23.09)\nMiks mõni reklaam on parem kui teine ainuüksi seepärast, et sisaldab nalja, selgitab Tallinna Ülikooli reklaamiteooria lektor Tiina Hiob.\n16:12 DNA paljastas iidse inimlase näo [Novaator (TÜ teadusuudised)] (20.09)\n12:02 Meediakirjaoskuse projekt "Nutikas elu" kutsub digivahendeid arukalt kasutama [Novaator (TÜ teadusuudised)] (20.09)\nNii nagu ebatervisliku toitumise puhul ei ole lahenduseks söömisest loobumine, vaid teadlikud valikud, on ka digimaailmas vahelitsevate ohtudega toime tulemiseks parim lahendus digivahendite oskuslik kasutamine. Rahvusringhäälingu eestvedamisel on alanud projekt "Nutikas elu", mis aitab kaasa aruka nutidieedi kujundamisele.\n11:41 Kammtundlate mõistatus on lahenemas [Novaator (TÜ teadusuudised)] (20.09)\nLiblikas on tore värviline elukas, aga mis toimub tema pisikeses peas? Mida saab välja lugeda tema pilgust? Ja tunnaldest? Miks mõned liblikad on lihtsameelsed ja teised "teravad pliiatsid"?\n08:10 Uduvihma võib sadada ka kõva pakase käes [Novaator (TÜ teadusuudised)] (19.09)\nKa kõva pakase käes võib sadada pikalt uduvihma, mitte lund. Vähemalt Antarktikas on see nii.\n09:17 Algõpetuse professor selgitab, kuidas õpilasi toetavalt õpetada [Novaator (TÜ teadusuudised)] (18.09)\nTartu Ülikooli algõpetuse professor Krista Uibu pidas inauguratsiooniloengu "Kuidas toetab õpetaja oma tegevuse kaudu lapse õppimist?". ERR Novaatorist saab loengut järelvaadata.\n07:02 Patsiendiohutuse päev: ka haige ise vastutab enda ravi eest [Novaator (TÜ teadusuudised)] (17.09)\nTänu kaasaegsele meditsiinile saab paljude inimeste jaoks võimalikuks pikem ja täisväärtuslikum elu. Siiski tuleb mõnikord ette olukordi, kus tulemus ei vasta ei patsiendi ega arsti ootustele ning oodatud paranemise asemel patsiendi tervis hoopis halveneb või inimene sureb. Sellisel juhul võib olla tegemist tüsistusega, mida ei osata enamasti ette aimata ega ära hoida. Paraku esineb ka olukordi, kus patsient on saanud arsti- või õendusabi osutamise käigus täiendava tervisekahjustus...\n07:01 Doktoritöö: kuhu lendab päevaliblikas, kui kaovad poollooduslikud niidud? [Novaator (TÜ teadusuudised)] (14.09)\nKuivõrd sobib majandatav metsamaastik, näiteks raiesmik elupaigaks päevaliblikatele – nii neile, kes vajavad avatud elupaiku, kui ka neile, kelle elu on tihedamalt metsaga seotud, uuris Mari-Liis Viljur, kes kaitses sel teemal doktoritöö Tartu Ülikooli ökoloogia ja maateaduste instituudis.\n22:02 Astronoom: elu avastatud eksoplaneedil võib olla võimatu selle ematähe tõttu [Novaator (TÜ teadusuudised)] (13.09)\nLondoni ja Montreali ülikooli teadlased leidsid elamiskõlbliku eksoplaneedi Kepler2-18B atmosfäärist veeauru. Kuigi teadlaste hinnangul võib elu K2-18B-l olla võimalik, võib seda siiski takistada planeedi ematäht.\n22:33 Elamiskõlbliku eksoplaneedi atmosfäärist leiti esmakordselt vett [Novaator (TÜ teadusuudised)] (11.09)\nMaa-laadsete temperatuuridega elamiskõlbliku eksoplaneedi atmosfäärist leiti esmakordselt vett, avaldasid teadlased kolmapäeval.\n08:02 Doktoritöö: suremust südame-veresoonkonnahaigustesse on võimalik vähendada [Novaator (TÜ teadusuudised)] (11.09)\n12:01 Meeste ja naiste hariduslõhe laieneb, kuid see ei peegeldu palganumbris [Novaator (TÜ teadusuudised)] (10.09)\nÜha vähem Eesti noori täiskasvanud mehi otsustab lõpetada kõrgkooli. Haridusliku lõhe süvenemisele vaatamata on naiste võimalused tööd saada ja teenida kõrget palka endiselt meestest kehvemad, nenditakse OECD raportis.\n12:01 Õpetajate pealekasvu pidurdab madal palk ja kahanev õpilaskond [Novaator (TÜ teadusuudised)] (10.09)\nLigi poolte Eesti alg- ja põhikooliõpetajate vanus ulatub üle 50 aasta. Pealekasvu pole näha nii madala palga, ameti kehva maine kui ka kahaneva õpilaskonna tõttu, selgub OECD haridusteemalisest raportist.\n12:01 OECD raport: kõrghariduse rahastamiseks tuleb hakata otsima lisaallikaid [Novaator (TÜ teadusuudised)] (10.09)\nKõrgharidusse suunatava raha üldhulk on küll Eestis viimastel aastatel kasvanud, kuid moodustab riigi rahakotist üha väiksema osa. Välismaalt saadavate toetuste vähenemise valguses tuleks hakata mõtlema uute katteallikate leidmisele, selgub värskest OECD raportist.\n21:17 AK Nädal analüüsis euroraha väärkasutamisele teed sillutavaid vigu süsteemis [Novaator (TÜ teadusuudised)] (08.09)\nKahe nädala eest avalikuks tulnud Tallinna Tehnikaülikooli euroraha väidetav väärkasutamine vallandas skandaali, mis on teadlaskonda pannud tuliselt arvamusi vahetama. "Aktuaalne kaamera. Nädal" uuris, kus on aga selle skandaali süsteemi sisse kirjutatud vead ning mida annaks teha teisiti.\n10:20 Biomassi põletamine võib päästa poliitikute näo, kuid ei säästa kliimat [Novaator (TÜ teadusuudised)] (05.09)\n21:55 Maaülikool ja keskkonnaamet asustavad ümber umbes 3000 jõevähki [Novaator (TÜ teadusuudised)] (04.09)\n10:01 Valeinfo vohamine paneb inimesi taas usaldama ajakirjandust [Novaator (TÜ teadusuudised)] (04.09)


Ibuprofeenil põhinevad ravimid - Migreen\nRahvusvaheline nimetus: Ibuprofeen (Ibuprofeen)\nAnnustamisvorm: pillid, suukaudseks manustamiseks mõeldud tilgad, kapslid, pikaajalise toimega kapslid, siirup, suukaudseks manustamiseks mõeldud suspensioon, suukaudseks manustamiseks mõeldud suspensioon [lastele], tabletid, pastillid, pastillid, losengid\nFarmakoloogiline toime: MSPVA-d; TsOG1 ja TsOG2 mitteselektiivse blokaadi tõttu on neil valuvaigistav, palavikuvastane ja põletikuvastane toime ning neil on inhibeeriv toime.\nNäidustused: lihas-skeleti süsteemi põletikulised ja degeneratiivsed haigused: reumatoid, juveniilne krooniline, psoriaatiline artriit, osteokondroos.\nRahvusvaheline nimetus: Ibuprofeen + paratsetamool (Ibuprofeen + paratsetamool)\nAnnusvorm: kaetud tabletid, lahustuvad tabletid [lastele]\nFarmakoloogiline toime: Brustan - kombineeritud ravim; Selektiivse inhibeerimise tõttu on sellel analgeetiline, põletikuvastane ja palavikuvastane toime.\nNäidustused: Täiskasvanutele - keskmise intensiivsusega valu sündroom, pehmete kudede traumaatiline põletik ja luu- ja lihaskonna süsteem (verevalumid, nihestused,.\nRavim on kõige tõhusam põletikulise valu korral. Põletikuvastane toime on lähedal atsetüülsalitsüülhappele (aspiriin). See pärsib trombotsüütide adhesiooni, parandab mikrotsirkulatsiooni ja vähendab põletiku intensiivsust.\nIbuprofeen inhibeerib mitteselektiivselt COX-1 ja COX-2, vähendab prostaglandiinide sünteesi (valu, põletiku ja hüpertermilise reaktsiooni vahendajad).\nPõletikuvastane toime on seotud vaskulaarse permeaabluse vähenemisega, parema mikrotsirkulatsiooniga, põletikuliste mediaatorite vabanemise vähenemisega rakkudest (PG, kiniinid, LT) ja põletikulise protsessi energiavarustuse pärssimisest.\nValuvaigistav toime tuleneb põletiku intensiivsuse vähenemisest, bradükiniini tootmise vähenemisest ja selle algogeensusest.\nIbuprofeeni tabletid leevendavad valu, sealhulgas liigesevalu ja liikumise ajal. Vähendage hommikust jäikust ja liigeste paistetust, suurendage liikumisulatust.\nMis aitab ibuprofeeni? Vastavalt juhistele on tabletid ette nähtud järgmistel juhtudel:\nTablettide kasutamine ei mõjuta haiguse progresseerumist, vaid ainult sümptomeid.\nPediaatrias kasutatakse ravimit efektiivse palavikuvastase ravimina, aidates kõrvaldada palaviku sündroomi gripi, lapsepõlve infektsioonide, ägedate hingamisteede infektsioonide, vaktsineerimisjärgsete reaktsioonide ja muude nakkuslike ja põletikuliste muutuste korral.\nEfektiivne valuvaigistina valu sümptomite (mõõduka ja nõrga) korral: peavalu, kurguvalu ja kõrvad, hambavalu jne.\nKasutusjuhend tabletid Ibuprofeen, annus\nAnnus valitakse individuaalselt - soovitava ravitoime saavutamiseks on vaja kasutada väikseimat võimalikku annust. Määrake täiskasvanud ja üle 12-aastased lapsed.\nIbuprofeeni standardannuse tabletid vastavalt kasutusjuhendile:\nTäiskasvanud - ühekordne annus 1-2 tabletti (200-400 mg). Päevane annus on 4-6 tabletti (800–1200 mg) jagatud annustena 4-6-tunnise intervalliga. Maksimaalne päevane annus on 1200 mg.\nÜle 12-aastased lapsed - ühekordne annus 1-2 tabletti (200-400 mg). Terapeutiline annus 1-2 tabletti 4-6-tunnise intervalliga. Maksimaalne ööpäevane annus on 5 tabletti. (1000 mg).\nKihisevad tabletid on ette nähtud üle 6-aastastele ja täiskasvanutele. Standardannused, mis on vanemad kui 12 aastat, on samad, mis lihtsate tablettide puhul.\nAnnustamine 6-12-aastastele lastele - ühekordne annus on 1 kihisev tablett (200 mg). Terapeutiline annus - 1 kihisev tablett 4-6-tunnise intervalliga 2-4 korda päevas. Maksimaalne ööpäevane annus on 4 tabletti (800 mg).\nKui ravimi võtmise ajal 2-3 päeva jooksul on sümptomid kaitstud, tuleb ravi katkestada ja konsulteerida arstiga.\nJuhis hoiatab Ibuprofeeni tablettide määramisel järgmiste kõrvaltoimete tekkimise võimalikkusest:\nSeedetrakti organite osas: iiveldus, oksendamine, MSPVA-d - gastropaatia (söögiisu kaotus, valu ja ebamugavustunne epigastria piirkonnas, kõhuvalu), ärritus, limaskesta kuivus või valu suuõõnes, igemete limaskesta haavandid, aphtoosne stomatiit, pankreatiit, kõhukinnisus kõhulahtisus, kõhupuhitus, seedehäired, - erosive-haavandiline kahjustus ja seedetrakti verejooks, maksa ebanormaalne funktsioon.\nNärvisüsteemist ja sensoorilistest organitest: peavalu, uimasus, ärevus, närvilisus, ärrituvus, psühhomotoorne ärevus, segasus, hallutsinatsioonid, aseptiline meningiit (sagedamini autoimmuunhaigustega patsientidel), kuulmiskaotus, tinnitus, pöörduv toksiline amblüoopia, ebaselge nägemine või kahekordne nägemine, silmade kuivus ja ärritus, sidekesta turse ja silmalaud (allergiline päritolu), skotoom.\nKuna südame-veresoonkonna süsteem ja veri (vereloome, hemostaas): südamepuudulikkus, tahhükardia, suurenenud vererõhk, eosinofiilia, aneemia, sh. hemolüütiline, trombotsütopeeniline purpura, agranulotsütoos, leukopeenia.\nUrogenitaalsüsteemi puhul: edematoosne sündroom, neerufunktsiooni kahjustus, äge neerupuudulikkus, polüuuria, tsüstiit.\nAllergilised reaktsioonid: nahalööve (erüteemiline, urtikaarne), sügelus, urtikaaria, allergiline riniit, allergiline nefriit, angioödeem, anafülaktilised reaktsioonid, sealhulgas anafülaktiline šokk, multiformne erüteem (sh Stevens-Johnsoni sündroom), toksiline epidermaalne nekrolüüs.\nmao- või kaksteistsõrmiksoole haavandi ägenemine ja haavandiline koliit;\nraske neeru- või maksakahjustus, samuti maksa tsirroos koos portaalhüpertensiooniga;\nmaksa- ja neeruhaigused, t\nIbuprofeeni tablettide pikaajalise kasutamise korral on vaja süstemaatiliselt jälgida perifeerse vere, samuti maksa- ja neerufunktsiooni mustrit.\nÜleannustamisega kaasneb kõhuvalu, iiveldus, oksendamine, depressioon, uimasus, peavalu, tinnitus, suurenenud südame löögisagedus.\nTeostatakse mao, soolestiku loputamine, soole sorbendid (aktiivsüsi) ja sümptomaatiline ravi. Spetsiifilist vastumürki ei ole.\nVajadusel võib Ibuprofeeni tabletid asendada toimeaine analoogiga - need on ravimid:\nAnaloogide valimine on oluline mõista, et Ibuprofeeni kasutamise juhised, sarnase toimega ravimite hind ja ülevaated ei kehti. Oluline on konsulteerida arstiga ja mitte ravimit iseseisvalt asendada.\nHind vene apteekides: Ibuprofeeni tabletid 200 mg 20 tk. - 16 kuni 20 rubla, 200 mg 50 tabletti - 27 kuni 33 rubla, vastavalt 409 apteegile.\nNurofen on Ibuprofeenil põhinev ravim. Need erinevad üksteisest ainult lisakomponentide tootja, hinna ja koostise poolest. Ibuprofeen või Nurofen sobivad põletikuliste protsesside, süsteemse haiguse, ARVI, gripi raviks.\nMõlema ravimi kasutamine annab soovitud tulemuse. Patsiendid täheldavad vastuvõtust erinevat reaktsiooni, mis sõltub organismi omadustest, patsiendi seisundist, haigusest.\nTablettide pikaajalise kasutamise korral tuleb perioodiliselt jälgida maksa, neerude ja vere hüübimise funktsionaalset aktiivsust.\nTeiste mittesteroidsete põletikuvastaste ravimite kasutamisel ei ole Ibuprofeen soovitatav.\nKoos antikoagulantidega manustamisel suureneb verejooksu oht.\nSerotoniini tagasihaarde blokeerijatega suhtlemisel suureneb seedetraktist veritsemise oht.\nÜheaegse ravi korral tsefalosporiinidega suureneb hüpoprotrombineemia sagedus, suureneb nefrotoksilise ja hepatotoksilise toime oht.\nKui mikrosomaalse oksüdatsiooni indutseerijad suurendavad mürgistuse ohtu.\nBarbituraadid ja etanoolipreparaadid suurendavad toimeaine kontsentratsiooni vereplasmas.\nSuurendab trombotsüütide vastaste ainete, kaudsete antikoagulantide, fibrinolitikovi, hüpoglükeemiliste ravimite ja insuliini, sulfonüüluurea derivaatide aktiivsust.\nPopulaarsed Ibuprofeeni ravimid\nParadoksaalne valu on kaitsev reaktsioon. Valu abil annab keha signaali, kui sellega on midagi valesti. Sageli, koos valu, tulevad ka palavikud riigid, mis on ka kaitsev reaktsioon ja mida iseloomustab kehatemperatuuri märkimisväärne suurenemine. Kuid tänapäeva maailmas ei ole alati soovitatav kannatada valu ja kõrge palavik võib ähvardada, eriti väikelastel. Vajadusel ületavad mõlemad sümptomid kõige sagedamini mittesteroidsete põletikuvastaste ravimite abil. See sisaldab ibuprofeeniga ravimeid, mida peetakse üheks ohutumaks mitmetes mittesteroidsetes põletikuvastastes ravimites.\nRühm on väga ulatuslik ja seda kasutatakse laialdaselt paljude haiguste ravis, sest sellel ei ole sellist kõrvalmõju nagu sõltuvus ja tal on hästi väljendunud valuvaigistav ja põletikuvastane toime. Võrdle populaarseid ravimeid ibuprofeeni alusel, mida müüakse meie apteekides, kuid kohtuistungil üsna erinevad nimed.\nSee aine sünteesiti esimest korda 1962. aastal. Sellest ajast alates on ibuprofeen maailmas teeninud populaarsust ja seda kasutatakse laialdaselt anesteetikumina ja põletikuvastase ainena. Selline olukord on muutunud võimalikuks, kuna võrreldes peamiste "konkurentidega" - on atsetüülsalitsüülhappel ("Aspiriin") ja paratsetamoolil mitmeid eeliseid. Atsetüülsalitsüülhappe puhul on tal seedetraktist palju vähem väljendunud kõrvaltoimeid. Võrreldes paratsetamooliga on sellel suurem palavikuvastane toime, samas kui sellel on ka head põletikuvastased omadused. Seega, kui patsientidel on vaja paratsetamooli sisaldavaid antipüreetilisi ravimeid, kuid sarnase toimega - võib ibuprofeeni pidada parimaks lahenduseks.\nOn vastunäidustusi, lugege sissejuhatust hoolikalt.\nNurofen on üks esimesi ibuprofeeni ärinimesid. Ta sai esimeseks sellel põhinevaks ravimiks, mida Ühendkuningriigis lubati müüa ilma retseptita. See juhtus 1983. aastal. Sellest ajast alates on Nurofen saavutanud tohutut populaarsust kogu maailmas. Ja tänapäeval saate apteekides osta seda ravimit, mis on Briti tootmiseks.\nPärast ibuprofeeni ja Nurofeni koostise erinevuse analüüsimist on lihtne näha, et ravimid on praktiliselt samad. Nurofeni ainus toimeaine on ibuprofeen. Kuid ravimite vabanemise vorm ja annus võivad olla erinevad. Nurofenil on palju rohkem vabastamise vorme. Selle ravimi tablette võib valmistada nii 0,2 g kui ka 0,4, 0,6 ja isegi 0,8 g juures. Lastele mõeldud Nurofeni saab osta närimistablettide, siirupi ja suspensiooni kujul. Paikseks kasutamiseks võib seda ravimit valmistada geeli või kreemi kujul. Üldiselt võib peamisi närviliike ja nende erinevusi liigitada järgmiselt:\nNurofen Forte on ravim, mille puhul ibuprofeeni annust suurendatakse - 400 mg, erinevalt standardravist 200 mg.\nNurofen Express - sama Nurofen, kuid kapslites. Arvatakse, et see toimib kiiremini.\nNurofen Express Forte - kahekordne annus.\nNurofen Express Neo - selles preparaadis ei esitata ibuprofeeni puhtal kujul, vaid lüsaadina. Selle tõttu on selle lahustumine maos kiirem ja seega on anesteetiline toime kiirem.\nNurofen lastele - eri vormid lastele kohandatud: kihisevad tabletid, puuviljamaitselised siirupid, suspensioonid või küünlad. Ibuprofeeni sisaldus väheneb 100 mg suspensioonina ja 60 mg suposiitides.\nTootja ja hind - see on ka erinevus Nurofeni ja ibuprofeeni vahel. Sama ainega kodumaiste tootjate ettevalmistused on palju odavamad kui Nurofen (vt tabelit allpool).\nTeine ibuprofeeniga ravitav ravim on Ibufen. Ibufeni ja Nurofeni vahe on minimaalne. Esiteks on see tootja. Poolas toodetud Ibufen. Teine on hind. Võrreldes nurofeniga on see umbes kolmandiku võrra odavam.\nIbufena peamine vabastamise vorm on peatamine. Ibuprofeeni sisaldus selles on 100 mg 5 ml-s. See muudab Ibufeni lastele väga sarnaselt Nurofeniga. Nii on see peamiselt turul. Ravimi teine omadus, mida tootjad rõhutavad, on tema võime hästi hambavalu leevendada. Ibufena kirjeldustes märgitakse, et seda on soovitatav kasutada lastel, kellel on hambumus, ning seda protsessi kaasnevat valu ja igemepõletikku.\nPoola tootjate ravim on ennast hästi tõestanud ja peaaegu sama hea kui Briti kolleegid. Seega, kui teil on vaja odavat ja efektiivset ravimit koos ibuprofeeniga lastele - Ibufen on vahend, mis rahuldab selle taotluse.\nSiiski oleks vale rääkida Ibufenist ainult laste ettevalmistuseks. Lisaks 100 mg suspensioonile on sellel mitmeid vabanemisviise, mis võimaldavad selle rakendamist mitmekesistada.\nIbufen Forte - ravimi täiustatud versioon, milles ibuprofeeni sisaldust suurendatakse 200 mg-ni;\nIbufen Ultra - toimeaine kogus on sama nagu Ibufen Forte, kuid see on saadaval želatiini kapslites. Kapslite sees on paks vedelik.\nNagu Nurofen, võib Ibufeni osta apteekides ilma retseptita.\nIbuprofeeni paljude omaduste hulgas tuleb märkida selle head kombinatsiooni teiste ainetega. Seetõttu on olemas mitmeid ravimeid, milles seda kombineeritakse mõne muu ravimiga. Üks neist ravimitest on Ibuklin. Ibuklin - Indias toodetud ravim. Kahe toimeaine olemasolu eristab Ibukliini ibuprofeenist. Paratsetamooli kasutatakse ka selles ravimis.\nTuleb märkida, et ibuprofeeni ja paratsetamooli jagamise küsimus on ebaselge. Sellel kombinatsioonil on palju vastaseid. Peamise argumendina viitavad nad asjaolule, et nende ainete samaaegsel kasutamisel suureneb kõrvaltoimete oht märkimisväärselt. Teisest küljest rõhutavad nende samaaegse kasutamise toetajad, et selline kombinatsioon suurendab mõlema komponendi terapeutilisi omadusi.\nNii juhtub, et patsiendil on kõrge temperatuuriga palavik, mida ei saa pikka aega maha kukkuda. Sellistel juhtudel võivad arstid soovitada vahelduvaid palavikuvastaseid ravimeid. Sel juhul võib Ibuklin kui paratsetamooli ja ibuprofeeni sisaldav ravim seda probleemi lahendada. Seega, selle ravimi kasutamise näidustuste puhul asetage võitlus palavikutingimuste vastu.\nIbuklin on kaanega tablettides. Iga tablett sisaldab 400 mg ibuprofeeni ja 325 mg paratsetamooli. Seega on toimeainete koguannus oluliselt kõrgem kui eespool kirjeldatud preparaatidel. See põhjustab Ibuklina suurt efektiivsust. Siiski ei tohiks unustada riske ja seda tuleks rakendada ettevaatlikult. Ilma arsti soovituseta võib kõrge temperatuuri korral ja mitte rohkem kui 5 päeva anesteetikumina võtta Ibukliini.\n"Ibuklin" 10 tabletti\nSamuti on selle lapse lapslik versioon nimega Ibuklin Junior. Seda toodetakse dispergeeruvate (lahustuvate) tablettide kujul, mis muudab lapse vastuvõtmise mugavamaks. Toimeainete annust vähendatakse 100 mg ibuprofeeni ja 125 mg paratsetamooli. Nagu klassikaline bränd, paigutatakse Ibuklin Junior ravimiks, mida kasutatakse palavikutingimustes, millega kaasneb kõrge palavik.\nTeine kombineeritud ravim on Nekst. Peamine asi, mis eristab Neksti Ibuklinist, on tootja. Seda ravimit toodetakse Venemaal. Vastasel juhul on need väga sarnased. Nagu Ibuklinis, on ka järgmine aktiivne koostisosa paratsetamool. Tee Nekst tablettidena, millel on kest. Igal neist on koostises 400 mg ibuprofeeni ja 200 mg paratsetamooli. Ilmselt tänu asjaolule, et viimane Nekstast sisaldab vähem kui Ibuklinis, paigutavad tootjad selle ravimi peamiselt valuvaigistina.\nLisaks tavalisele Järgmisele on veel üks sarnase nimetusega ravim - Next Uno Express. Erinevus järgmise ja järgmise Uno Express vahel on tootjal, vabastusvormis ja koostises. Seda ravimit toodetakse Valgevenes. Sellel on erinev vorm - mitte pillid, vaid kapslid. Kuid peamine erinevus on see, et järgmine Uno Express on paratsetamooli sisaldav ravim. Selle ravimi ainus toimeaine on ibuprofeen. Iga kapsel sisaldab 200 mg seda komponenti.\nHoolimata asjaolust, et Nekst on kodumaine ravim, maksab see rohkem kui Ibuklin.\nMig 200 ja Mig 400\nLõpuks on viies punkt Mig 200 ja Mig 400. Need ravimid on palavikuvastased ilma paratsetamoolita, mille toimeained on ainult ibuprofeen. Tegelikult on Mig 200 ja Mig 400 sama valmistise sordid, mis erinevad ainult nendes sisalduvate ibuprofeeni annuste poolest. Pealkirjas olevad numbrid ja nende suurus - vastavalt 200 ja 400 mg.\nSaadaval Saksamaal. Vormivabastus - tabletid kestas. Esiteks, nende toodete omadustes panevad tootjad valuvaigistava toime. Arvatakse, et neid ravimeid on kõige parem kasutada peavalu ja migreeni korral.\nMig 200 ja Mig 400 hinnad, vaatamata nende päritolule Saksamaal, on üsna sarnased kodumaiste sarnaste ravimitega.\nlihas-skeleti põletikuliste ja degeneratiivsete haiguste sümptomaatiline ravi (reumatoidartriit, anküloseeriv spondüliit, osteoartriit, podagraartriit, psoriaatiline artriit);\nmitmesuguste etioloogiate mõõdukas valu sündroom (peavalu, migreen, hambavalu, neuralgia, müalgia, operatsioonijärgne valu, traumajärgne valu (pehmete kudede vigastused, sprains);\nkülmetuse ja nakkushaiguste palavikutingimused.\nvalu, kui side on kahjustatud;\nlihas-skeleti süsteemi põletikulised ja degeneratiivsed haigused;\nvalu reuma ajal,\nmüalgia (reumaatiline ja mitte-reumaatiline päritolu); lumbago; tendiniit, tendovaginiit, bursiit; vigastused (sport, tööstus, kodu), häirimata pehmete kudede terviklikkust (sealhulgas verevalumid, pehmete kudede post-traumaatiline turse).\nKohaldatakse lastele alates 3 elukuust kuni 2 aastani:\npalavikuvastane toime ägedate hingamisteede haiguste, gripi, lapsepõlve infektsioonide, vaktsineerimisjärgsete reaktsioonide ja muude nakkushaiguste korral, millega kaasneb palavik;\nnõrga või mõõduka intensiivsusega valu sündroomi anesteetikum, sh. peavalu, hambavalu, neuralgia, kõrvade ja kurgu valu, sidemete vigastuste valu ja muud tüüpi valu.\nRavim on mõeldud ainult laste raviks.\nValu sündroom, millel on erineva päritoluga nõrk ja mõõdukas intensiivsus koos:\nhambavalu, valulik hambumus;\nkõrvavalu keskmise kõrva põletikuga;\nlihas-valu, liigesed, lihas-skeleti süsteemi vigastuste tõttu.\nlihas-skeleti süsteemi põletikulised ja degeneratiivsed haigused: reumatoid, juveniilne krooniline, psoriaatiline artriit, osteoartriit, podagraartriit, anküloseeriv spondülartriit (anküloseeriv spondüliit). Ravim on ette nähtud sümptomaatiliseks raviks, vähendades valu ja põletikku kasutamise ajal, ei mõjuta haiguse progresseerumist;\nvalu sündroom: müalgia, artralgia, ossalgia, artriit, radikuliit, migreen, peavalu (sh menstruaaltsündroom) ja hambavalu, neuralgia, tendiniit, tendovaginiit, bursiit, posttraumaatiline ja operatsioonijärgne valu sündroom koos põletikuga onkoloogiliste haigustega ;\nalgomenorröa, põletikuline protsess vaagnas, sh. adnexitis;\nfebriilne sündroom koos nohu ja nakkushaigustega.\nlihas- ja reumaatilised valud;\npalavikutingimused gripi ja nohu korral.\nLastele vanuses 3 kuud kuni 12 aastat palavikuhaigustena nakkuslike ja põletikuliste haiguste ja seisundite korral, millega kaasneb palavik, sealhulgas koos:\nmuud nakkushaigused ja vaktsineerimisjärgsed reaktsioonid.\nValuvaigistina madala või mõõduka intensiivsusega valu, sh. koos:\nLastele vanuses 3 kuud kuni 2 aastat palavikuhaigustena nakkuslike ja põletikuliste haiguste ja seisundite korral, millega kaasneb palavik, sealhulgas:\nliigesevalu ja muud tüüpi valu.\nRavimit on soovitatav kasutada suukaudsete ravimite kasutamisel või oksendamise korral.\nMiks esineb emakakaela lülisambaid ja kuidas ravida emakakaela radikulopaatiat Ravi


Odavad lennupiletid Minsk – Dnipro | Tickets.ee\nLennupiletid Minsk – Dnipro\nLennupiletid / Minsk / Dnipro / Minsk → Dnipro Tagasireisid Dnipro Minsk-sse\nSoodsad lennupiletid linnast Minsk linna Dnipro\nSoovite osta lennupiletit linnast Minsk linna Dnipro madalaima hinna eest? Me võrdleme hindu otsereisidele Minsk - Dnipro ning ümberistumistega reisidele 750 lennufirma ning agentuuri pakkumiste seast. Milleks raisata oma aega otsingule, kui on olemas mugavam võimalus kasutada allahindlusi, kampaaniaid ning low-cost soodusmüüke interneti teel. Täieliku lennugraafiku Minsk - Dnipro abil leiate ruttu vajaliku lennuvariandi ning saate täpsustada lendude kuupäevi ja lennupiletite saadavust konkreetseks kuupäevaks.\nLennupileti hind Minsk - Dnipro\nKui palju maksab lennupilet linna Dnipro linnast Minsk ning kuidas hankida see odavamalt? Meil on mõned soovitused parimate hindade kalendrist antud marsruudil:\n2) Kõige odavamad lennupiletid MSQ - DNK on saadaval kolmapäeviti ning neljapäeviti. Reeglina on nad kallimad nädalavahetuseti.\nMinsk — Dnipro Hinnad, mis on leitud kasutaja poolt viimase 48 tunni tagant, ei ole pakkumine\nDnipro → Kosice\nDnipro → Pittsburgh\nDnipro → Vancouver\nDnipro → Kinshasa\nDnipro → Budapest\nDnipro → Lamezia-Terme\nEesti Lennupiletid Minsk - Dnipro\nEspaña Billetes aéreos Minsk - Dnipro\nItalia Voli Minsk a Dnipro\nMéxico Vuelos desde Minsk a Dnipro\nKasutajasessiooni unikaalne identifikaator klienditoe poole pöördumisel: 1909940414


Uudised Archives - Page 270 of 341 - Elulife\nPolitsei otsib kadunuks jäänud 46-aastast Stanislavi\nPolitsei otsib kadunuks jäänud 46-aastast Stanislavi Politsei palub kaasabi selgitamaks 46-aastase Stanislavi asukohta, keda lähedased nägid viimati Tartus 23. novembril. Tartu jaoskonna piirkonnapolitseinik Arno Kits kirjeldas, et mees on ka varem koduste juurest nädalateks lahkunud nii, et tema asukoht pole teada, ent siis pikapeale üles leitud või välja ilmunud. „Kui mees nüüd novembris […]Loe edasi .\nEsmaspäeval said 7 ja 9 aastased poisid löögi sõiduautolt.\n09.12.2019 kell 14.23 teatati liiklusõnnetusest Tallinnas Kreutzwaldi ja Kunderi tänavate ristmikul, kus esialgsetel andmetel reguleeritud ülekäigurajal punase fooritulega teed ületanud jalakäija, 9-aastane poiss sai löögi sõiduautolt Toyota Prius, mida juhtis 33-aastane mees. Jalakäija toimetati Põhja-Eesti Regionaalhaiglasse. Liiklusõnnetuse täpsemad asjaolud on selgitamisel. 09.12.2019 kella 17.05 ajal toimus liiklusõnnetus Tallinnas Pirita teel Rummu tee ristmiku juures, […]Loe edasi .\nÖöpäeva liiklusinfo – 10.12.2019\nEelmise ööpäeva jooksul tabati 17 alkoholi tarvitanud mootorsõiduki juhti. Liiklusõnnetused 09.12.2019 kella 08.20 ajal toimus liiklusõnnetus Tallinnas Läänemere tee 2c juures, kus parempööret sooritanud seni tuvastamata juhi juhitud sõiduauto Ford S-Max sõitis otsa reguleerimata ülekäigurajal teed ületanud jalakäijale, 36-aastasele naisele. Sõiduauto lahkus sündmuskohalt. Jalakäija pöördus hiljem erakliiniku traumapunkti. Liiklusõnnetuse täpsemad asjaolud on selgitamisel. […]Loe edasi .\nIlmus “Talve” esimene treiler\nIlmus Oskar Lutsu triloogia neljanda filmi “Talve” esimene treiler. Talve” on viimane peatükk Oskar Lutsu Paunvere lugude põhjal valminud filmide reas. Sünopsis: Oleme jõudnud 1942. aastasse. Pärast punaste taandumist on Eestis kehtestatud Saksa kord. Vaatamata võimude vahetusele jääb inimloomus endiseks – armastatakse, pidutsetakse, tülitsetakse ja lepitakse. Lutsulikke vimkasid täis loo käivitab Arno Tali poja, Arnoldi, […]Loe edasi .\nTulumaksu kinnipidamise määr on 20%. Dividendidele kohalduva juriidilise isiku tulumaksu määr on 20/80. Regulaarselt makstavatele dividendidele kohalduva juriidilise isiku tulumaksu määr on 14/86 ning füüsilisele isikule makstud dividendidelt täiendavalt kinnipidamisele kuuluva tulumaksu määr on 7%. Maksuvaba tulu summa sõltub isiku sissetulekust (kuus kuni 500 eurot ja aastas kuni 6000 eurot). Maksuvaba tulu rakendamiseks peab olema väljamakse saaja avaldus. […]Loe edasi .\nStatistikaameti andmete alusel oli Eesti ettevõtetes, asutustes ja organisatsioonides 2019. aasta kolmandas kvartalis 11 892 vaba ametikohta. Vabade ametikohtade arv on püsinud üle 10 000 alates 2017. aasta 1. kvartalist. Kolmandas kvartalis suurenes vabade ametikohtade arv võrreldes eelmise aasta sama ajaga 4% ja eelmise kvartaliga võrreldes 6%. Ametikohtade koguarv (vabad ja hõivatud ametikohad kokku) oli kolmandas kvartalis […]Loe edasi .\nLüganuse vallavalitsuse maja lubati õhku lasta.\nVallavanem Viktor Rauamile anti valida – kas Heidi Uustal jätkab ametis või pannakse vallavalitsuse majale pomm. Kahtlusalust pole seni veel tabatud. Ähvarduskirja tõttu on algatatud kriminaalmenetlus, mida juhib Viru ringkonnaprokuratuur. „Kahtlustatavat praegu kinni peetud ei ole. Reaalset ohtu vallavanemale arvatavasti ei olnud,” sõnas prokuratuuri pressiesindaja Jelena Filippova. Allikas; Delfi.eeLoe edasi .\nViimsi koolis mängis noormees siseruumis pürotehnikaga.\nHäirekeskus sai hommikul väljakutse VIimsi kooli, kus nooruk paugutas siseruumides raketti. Noored filmisid raketipaugutamise ka üles, video hakkas kiiresti oma elu elama. PPA kinnitas, et inimesed vahejuhtumis kannatada ei saanud, samuti ei saanud suuri kahjustusi vara. Teo toimepanemises kahtlustatakse 15-aastast noormeest. Juhtumi täpsemad asjaolud on väljaselgitamisel. Allikas. http://www.err.eeLoe edasi .\nPolitsei otsib Tartus kadunud 25-aastast meest. FOTOD.\nTartu politseijaoskonna politseileitnant Siim Linnard ütles, et praeguseks on Tartus korduvalt üle kontrollitud Emajõe kaldad mõlemas suunas, ka Anne kanal ning Ülejõe linnaosa suunaga Raadini välja, samuti kesklinnapiirkond ja kõikvõimalikud aadressid, kuhu Aiti minna võinuks, kuid meest pole seni õnnestunud veel leida. „Politsei on läbi vaadanud tundide kaupa valvekaamerate salvestusi. Aiti liikumine on neil […]Loe edasi .


Avastamist väärt Škoda Octavia RS 245 / Škoda Tallinn - suurim Škoda edasimüüja Eestis\nAvastamist väärt Škoda Octavia RS 245\nLäbi aegade kõige kiirem OCTAVIA. See on OCTAVIA RS 245.\nÜmber töötatud 2.0 TSI mootor võimsusega 180kW (245hj)\n0 st 100km/h 6.6 sekundiga\nEksklusiivsed 19“ valuveljed\nDramaatiline väljumus, mida täiendavad sportlikud detailid\nŠkoda Octavia RS sõiduomadused\nAdaptiivveermik koos sõidurežiimi valikuga\nMaksimaalse sõidumõnu saamiseks võid oma OCTAVIA RSi varustada dünaamiliselt juhitava veermikuga (DCC), mille juurde kuulub ka sõidurežiimi valik. DCC võimaldab kohandada auto käitumist juhi isiklike eelistustega.\nElektrooniliselt juhitava mitmekettalise siduriga jõuülekanne saab millisekundite jooksul hakkama isegi pisimate haardumise muutustega RSi rataste all. Tavaoludes liigub auto nagu harilik esiveoline.\nSuur võimsus ja väike kütusekulu iseloomustavad mõlemat OCTAVIA RS´le pakutavat mootorit.\nSõna otseses mõttes SÕIDUKUNST\nPontus Tidemand on üks kiiremaid inimesi maailmas. Ralli võidusõidu uus maailmameister teab absoluutselt kõike kiiruse kohta. Ta teab, kuidas kiirus võib olla taltsutamatu, kuid samal ajal hästi käituv, kui õigetes kätes. Selline auto ongi ŠKODA OCTAVIA RS 245 - väga kiire, kuid suurepärase juhitavusega.\nPontus Tidemand kommenteerb OCTAVIA RS 245 sõitmist. „Tegu on väga hea autoga! Octavia RS sõidab hästi ja on suurepärase mootoriga. Kindel tunne rooli taga, kuid samal ajal kergesti juhitav. Mulle see auto meeldib!“ kiidab ta.\nTeine mees, kes tunneb kiiruse eeliseid, on Matěj Olmer, legend Tšehhi graffiti maastikul, kunstnik, kes maalib spray-värvidega.\nŠKODA Storyboard valmistas selle trio jaoks erilise väljakutse: nad muutsid kiiruse kunstiks\nvAATA LÄHEMALT "POINT OF VIEW" TESTSÕITU ŠKODA tALLINN ESINDUSE OCTAVIA RS 245-GA