Areeni aasta filmid 2007 - Eesti Ekspress\nAreeni aasta filmid 2007\nAreeni ja TV-ekspressi filmikriitikud reastasid aasta jooksul nähtud parimad filmid. Mõned neist alles jõuavad kinolevisse.\nKaader filmist Sügisball""\n"Sügisballis" on hommikusassis pea, nutetud silmade, ahastusgrimassi, rahuldusohke, lõunapausil kiiruga tõmmatud sigareti, vildist toasussi ilu. Inimlikku ilu.\nBoonuseks on see, et kohati saab südamest naerda. Süsimust komöödia ikkagi. Finaal tõstab lootuselipu masti. Aitab, korjame põranda pudelitest puhtaks, pühime närbunud nelgid prügikasti, ja lähme eluga edasi. Grammike väärikust on veel alles. Selle peale annab ehitada." (Margit Tõnson Areen, 13. september 2007)\nVeiko Õunpuu ja produtsent Katrin Kissa tegelevad juba järgmise filmiga - "Püha Tõnu kiusamine" on plaanide järgi komöödia "nooremasse keskikka ja jõukamasse tuludetsiili jõudnud mehest, kes hakkab tegelema moraaliküsimusega. Kahjuks ei ole sootsium eetilisteks otsinguteks sobilik ja Tõnu kaotab oma närvid ning materiaalse heaolu."\nFestivalid ja auhinnad: Venezia (Orizzonti peapreemia), Thessaloniki (parim režissöör), Portugalis European Film Festival Estoril (žürii eripreemia), Marrakechi (grand prix), PÖFF (kuus auhinda, sh parim Eesti film, Euraasia programmis parim naisnäitleja Maarja Jakobson).\n2. "The Darjeeling Limited"\nLugu iseenesest on väga lihtne: kolm venda reisivad Indiasse, et seal oma suhteid klaarida. Kuid 38aastasel ameerika režissööril Wes Andersonil ("Mereelu Steve Zissou seltsis", "Tenenbaumid") on omadus, mida põlgavad ühtviisi nii (post)modernistlikud snobistid kui laiad rahvahulgad. Ta nimelt paistab siiralt armastavat inimesi ja tal on olemas positiivne programm. Pole viha, vägivalda, moraalitsemist ega krudisevat psühhoanalüüsi. Meid ümbritsevad veidi omapärased, nukrad, kuid entusiastlikud ja head tüübid. See on üks südamlikumaid, sõbralikumaid ja samas spirituaalsemaid filme, mida ma näinud olen. Film, mille juured küll peitumas Jean Renoir' poeetilises realismis, eendub oma laadilt kõigest, mis väärikalt heamaitseline või hästi müüv. Siin pole "korralikult" läbi töötatud lugu ja kui saab nalja, siis nii irdset, et kõik naeravad erinevate momentide üle. Vitamiinisüst kogu aastaks ja kui sinus veel inimest on, siis ilmselt ka kauemaks. (Rain Tolk)\n8. veebruarist Eesti kinolevis.\n3. "Tuukrikell ja liblikas / Le Scaphandre et le papillon"\nR: Julien Schnabel\n"Festivali (Karlovy Vary - Toim.) tipuks jäi minu jaoks hoopis võistlusväline Julian Schnabeli ("Basquiat") film "Tuukrikell ja liblikas", mis põhineb Prantsuse Elle'i kunagise peatoimetaja Jean-Dominique Bauby "kirjutatud" bestselleril.\nInsuldi järel oma kehasse lõksu jäänud halvatud mees (Mathieu Amalric) saab maailmaga suhelda vaid vasakut silma pilgutades - "jah" on üks pilgutus, "ei" kaks pilgutust. Pühendunud meedikute visadus viib sinnani, et valju häälega tähestikku ette lugedes ja mehe pilgutusi jälgides hakkavad moodustuma sõnad ja laused - vaevaliselt, aga siiski. Ja neis lauseis on jätkuvalt elurõõmu, aga ka allaandmist, võitlust, armastust, kurbust, kirge... Tõeline kinematograafiline meistriteos." (Margit Tõnson Areen, 12. juuli 2007)\nAuhinnad: Cannes (parim lavastaja).\n8. veebruarist Kinos Sõprus.\n4. "4 kuud, 3 nädalat,\n2 päeva / 4 luni, 3 saptamani si 2 zile"\n"Film viib 1987. aasta kommunistlikku Rumeeniasse, kus abort oli keelustatud, ning hargneb peamiselt ühes hotellitoas, kus kaks sõbrannat anuvad meesarsti ühele neist aborti tegema. Ei mingeid ülepaisutatud emotsioone ega selgitusenõudmisi - "patsient on kuningas" ei võinud siis kellelegi pähegi tulla. Operaator Oleg Mutu (filmis üles ka "Härra Lazarescu surma") ülipikad kaadrid, paigalseisev kaamera ja keskplaanid rõhutavad tunnet, et ka vaatajal pole kuhugi pääsu. Surutud atmosfäär, raseda tüdruku vaikne, vähimagi eneseteadlikkuseta hääl annab aimduse, mida pidid tundma need tuhanded naised, kes illegaalsete abortide tagajärjel surid." (Grete Nootre, PÖFFi leht, 3. detsember 2007)\nAuhinnad: Cannes (Kuldne Palmioks, FIPRESCI), Euroopa Filmiakadeemia parim film ja parim lavastaja, Stockholm (parim film ja parim naispeaosa), San Sebastian (FIPRESCI aasta film).\n5. "Teiste elu / Das Leben der Anderen"\n"Stasi agent, hauptman Gerd Wiesler (sel suvel vähki surnud näitleja Ulrich Mühe hiilgeroll) treenib nuhke, ei lahku kunagi ülekuulamistoast ilma ülestunnistuseta, ei söö ega maga, kui on vaja kellegi eraelu pealt kuulata. Ta on eesmärgile suunatud tegutseja, kuniks... Kuniks selgub, et ta on sattunud isikliku kättemaksu teenriks - ta peab leidma ühe armastatud ja riigitruu kirjaniku tegevusest midagi riigivastast, sest kultuuriminister ihaldab ise käed külge ajada kirjaniku elukaaslasele, kaunile näitlejannale. Ja Wiesler hakkab sekkuma.\nKüsimus on selles, kas inimesed muutuvad. Donnersmarck on natuke isegi liiga robustne ja puust ja punaseks tegev - on näha, et lavastaja soov on valusa lähiajaloo ebainimlikkus kindla peale kohale tuua. Ju on see üks põhjus, miks peale Wiesleri ei toimu dramaturgilist metamorfoosi mitte kellegi teisega." (Margit Tõnson Areen, 20. september 2007)\nAuhinnad: Parima võõrkeelse filmi Oscar, parim Euroopa film 2006.\n6. "Jonathan Austraaliast"\n"Tõsielufilmi "Jonathan Austraaliast" esilinastuse puhul puhkes ajakirjanduses diskussioon eesti rahva allakäigust ja eestlastest kui väljasuremisele määratud hõimust. Esitati küsimusi autorite eetilisuse kohta, et kas ikka võib filmis niiviisi näidata purjus inimesi.\nElumurede all koormas mustjalalased ei kurda, kuid nad nagu ootaksid abi ja lohutust kusagilt mujalt, oma unistuste täitumist väljaspool ennast. Nad ootavad valget laeva. Film täheldab, et olgu sa eestlane või sakslane või keegi kolmas, ei oska sa elada. Ikka tundub, et õnne toob meie õuele keegi teine. Ikka arvame, et see õige ja päris elu on kusagil mujal. Siiras pihtimuslik jutt sunnib kinokülastajat ootamatu vaatenurga alt nägema iseenda suuri unistusi. Üks eesti paremaid tõsielufilme." (Jaan Ruus, TV-ekspress, 27. september 2007)\n7. "Mees Londonist / A London Férfi"\n"Sadamas töötav raudteelane näeb aknast kahte vaidlevat meest. Kes nad on ja mille üle vaidlevad, jääb müsteeriumiks. Üks tõukab teise vette. Sadamavaht läheb kai äärde ja õngitseb välja uppunu kohvri. Kohvris on raha. Palju raha. Räsitud hingega mees vaatab vaikides raha. Hingepiin algab! Mõelge siit ise edasi.\nEelnevalt kirjeldatud episoodiga algab ungarlase Béla Tarri (kuulsa 7tunnise mammutfilmi "Saatana tango" autor) "Mees Londonist". See esimene episood kestab pool tundi ja mahub umbes kümnesse kaadrisse. Jah, te kuulsite õigesti - 10sse! "Kodaki 300meetrine, 11minutine filmirull on tsensuuri alaliik," naeris Tarr ühes intervjuus. Aeglus ja pikad kaadrid on tema meistrimärgid. See kahetunnine teos on "Saatana tango" kõrval nagu kinematograafiline tikuvõileib." (Laur Kaunissaare, PÖFFi leht, 3. detsember 2007)\n8. - 9. "Paabel/Babel"\n"Kolmas moment, millest tahaks rääkida, on Iñárritu filosoofiline lähtepunkt, mis tiirleb ümber jõu, mida nimetatakse vastavalt maitsele Jumalaks, saatuseks või juhuseks. Seda võiks kokku võtta Susana (Vanessa Bauche) tsitaadiga "Amores Perrosest": "Et Jumalat naerma ajada, räägi talle oma plaanidest." Inimesed elavad teadmisega, et ühel päeval peab surema, ja kogu tants käib selle ümber: peitutakse elu eest või rebitakse see lõhki, otsitakse kramplikult küsimusi ja vastuseid, püütakse planeerida iga hetke oma elust. Triloogias näidatud lood aga nagu vihjaksid, et võib-olla polegi sellel rabele misel mõtet. Elu läheb ikka nii, nagu ta läheb, ja surma saab oma elu määravaks teguriks valida vaid igaüks ise." (Maria Ulfsak-Šeripova Areen, 18. jaanuar 2007)\nAuhinnad: 2006. aasta parim film (Kuldgloobus), Cannes (parim lavastaja).\n8. - 9. "Grindhouse: Surmakindel / Death Proof"\n"Kurt Russelli kehastatud Kaskadöör Mike peksab kaine peaga diipi, kaamera puhkab Jungle Julie (Sydney Tamiia Poitier) varvastel jalafetišiga vaatajate jaoks orgastiliselt kaua, girl-power'it pritsivad sõbrantsid mahvivad kanepit ja lobisevad elulistest asjadest - kes keda paneb ja kuidas oli. Ühedimensioonilised mehepojad üritavad piigadele kätt pükstesse ajada, aga see ei ole teps mitte see film.\nKitsarinnaline ja ajaloota autohull valge ameeriklane - tema kallal nokib (aga teda samal ajal ikkagi ka imetledes) Tarantino täpselt samasuguse hüperreaalse rõõmuga, nagu Kaskadöör Mike oma ohvreid surnuks sõidab." (Margit Tõnson Areen, 28. juuni 2007)\n"Südantsoojendav hipi-muinasjutt viib kokku kaks elult esimesed vitsad saanud saanud noort - unistused ootele pannud tolmuimejaparandaja (helilooja ja laulja Glen Hansard) ja Iirimaale paremat tulevikku püüdma tulnud tšehhi immigrandi (poetess ja muusik Markéta Irglov?, kusjuures kumbki pole kunagi kaamera ees mänginud).\nMuusikaliks on filmi traditsioonilises mõttes raske nimetada, kuid nii nagu Dublini rõskusest tuhmid tänavad on tummaks tunnistajaks leebe ja liigutava armastusloo arengule, nii on napi dialoogi täienduseks laulusõnadesse põimitud mõtted, ja sama orgaaniliselt tormlevad tunded mitte hotelli numbritoas linade vahel, vaid rokiballaadides ja folgilikes autorilauludes." (Margit Tõnson, PÖFFi kataloog)\nAuhinnad: Dublin (publiku lemmik), Sundance (publiku lemmik).\n15. veebruarist Eesti kinolevis.\n10.-11. "Kirjad Iwo Jimalt / Letters from Iwo Jima"\n"21. sajandil, mil Ameerika jälle sõdib, huvitab Eastwoodi hoopis tõik, et mõlemal pool rindejoont sõdinud noored mehed olid (ja on ka praegu) universaalses plaanis ühtmoodi - nende suurim soov on jõuda tagasi koju. Emade, naiste, laste juurde.\n"Kirjad Iwo Jimalt" põhineb väidetavalt saarelt leitud kirjadel, mis sõjategevust juhtinud kindralleitnant Tadamichi Kuribayashi (filmis Ken Watanabe) oma perele kirjutas, kuid ära saata ei jõudnudki. Karjuvas vähemuses olevatele ja toidu- ning veepuuduse, düsenteeria ning kurnatuse all kannatavatele Jaapani sõduritele kinnitatakse algusest peale, et eluga ei lahku neist keegi (harakiri on mõistagi keisri teenri viimane auväärne tee).\nAmeeriklastel oli võimas ülekaal - laevastik, lennukid -, kuid surematud pole nemadki. Ent Kuribayashil oli eelis tunda oma vaenlast - ta oli Ameerikas käinud mees, kes teadis, et "argpüksid" ja "barbarid" on vaid tühipaljad sildid, millega mõlema rindepoole sõdureil viha ja võitlusvaimu üles köetakse.\nAuhinnad: Parim võõrkeelne film (Kuldgloobus).\n12. "Siseimpeerium /Inland Empire"\n"Kino surmast on räägitud ennegi, aga harva on olnud see nii sugestiivne ja oma eesmärki täitev kui David Lynchi "Siseimpeeriumi" puhul. Eelkõige pean kino all silmas produtsendikeskseid "huvitavaid lugusid", mida kannavad lineaarse dramaturgia kohustuslikud banaalsused, üheselt mõistetavad plot'id ja karakteri käitumisel põhinev loojutustus. Ehk siis kõik see, mille kohta saab küsida: "Mis seal juhtus?" või "Mis see või teine asi tähendas?". See surmametafoor puudutab ka filmi tehnilist protsessi, sest Lynch kavatseb jäädavalt loobuda filmilindile filmimisest. Ka algselt internetieksperimendina kavandatud "Siseimpeerium" on filmitud digitehnikaga.\nIlma algse stsenaariumita lavastatud "Siseimpeeriumi" lühikokkuvõte ehk vastus küsimusele "Mis seal juhtub?" on lihtne: näitlejanna hullub filmivõtetel. Rohkem rääkida pole põhjust, sest ülejäänu on kohalolukogemus ning meelelisus, mida sõnastada ning lugeda on tüütu." (Taavi Eelmaa, Areen, 12. juuli 2007)\n13. "Teie, kes te elate / Du levande"\n"Päris kindlasti on Roy Anderssoni looming Skandinaavia filmimaastikul nähtus omaette. Käesolev film on eriline. Klassikalist lugu ei olegi. Ei ole ka peategelast. On mosaiik inimestest ja suur hulk stseene, millest kõik ei ole omavahel isegi seotud. Ühendavaks lüliks stseenide vahel on ilmastik, aga ennekõike muusika, mis mõjub niigi hea filmi juures omakorda boonusena. Filmi keskpunktis seisab Anderssonile omane väike inimene, keda vaevavad depressioon, armuprobleemid, üksindus, süütunne, lootusetus. Inimene on melanhoolne, otsides armastust ja mõistmist. Olgu see siis noor armunud neiu, tuubamängija, joodiknaine või alla andnud psühhiaater. Andersson näitab inimese sõltuvust inimesest. (Egle Loo, PÖFFi leht 3. detsember 2007)\nSõpruse kinos kevadel, jälgi kava.\n14. "Leinav mets /Mogari no Mori"\n"Naislavastaja, 38aastase Naomi Kawase pikkades kaadrites valdavalt keskplaanides kulgev film väikeses vanadekodus elava seniilse mehe ja noore sotsiaaltöötajast naise ootamatust rännakust metsa on täidetud kahe tegelase vastastikusest empaatiast. Mõlemad mõtlevad olnud elule. Mees mõtleb oma 33 aastat tagasi surnud naisest ja naine muretseb oma lapse kaotuse pärast. Jaapani budismi järgi ei tule pärast 33. aastat lahkunu hing enam tagasi sellesse ilma, vaid läheb Buddha riiki. Ja mees on naise hauale tulnud temaga jumalaga jätma ja teda tänama.\nÜmberringi on mets, mis nagu jälgib ja toetab neid. "Heidame maa peale magama," ütleb mees filmi lõpul. Rahu on tulnud. Noorele naisele tähendab see aga teed edasi, enese mõistmist ja lootust. Aeglane film, nagu, muide, kõik Aasia omad, hoiab meeleolu ja on minimalistlik duett mälust ja rahunemisest." (Jaan Ruus)\nAuhinnad: Cannes (žürii eriauhind), PÖFF - parim Aasia film.\n15.-17. "Üks vapper naine / The Brave One"\n"Viimasel ajal kummaliselt aktiviseerunud vigilantismi filmide laines esindab "Vapper naine / The Brave One" nähtuse filosofeerivamat poolust, kuid see ei tähenda, et Neil Jordan teemat hellalt käsitleks. Film analüüsib kättemaksu nõiaringi sattunud inimeses toimuvaid muudatusi ning neid käivitanud tingimusi halastamatu brutaalsusega. Jodie Foster kehastab relvituks tegeva veenvusega hullumeelsusesse vajuvat karakterit, kelle tegevust on võimatu hukkamõista, hoolimata sellest, et ühiskonna reeglid meilt seda eeldavad." (Alar Niineväli, TV-ekspress, 15. oktoober 2007)\n15.-17. "Ei ole maad vanadele meestele / No Country for Old Men"\nR: Ethan ja Joel Coen\nCormac McCarthy paljude arvates filmimatuks peetud romaani ekraniseering on road movie, mis segab draamat, vägivalda ja Coeni vendadele omast kiiksuga huumorit. Üllatustest tulvil film ei lase kindel olla milleski ning pakub pulp fiction'it kõige õilsamas tähenduses.\nJavier Bardemi kehastatud killer Anton Chigurh teenib auga välja koha filmiajaloo kõhedaimate inimjätiste edetabeli esikümnes. (Alar Niineväli)\n15.-17. "Veri hakkab voolama / There will be Blood"\nNii nagu lihasõber himustab aeg-ajalt suurt praadi rasvase liha, kartulite ja suure õllekannuga, tahab kinosõber näha aeg-ajalt Suurt Filmi. Sellist, pärast mida tuleb oiates higi pühkida. Kus pakutakse võimast lugu, peent psühholoogiat, tabavat dialoogi ja visuaalselt täiust. Kus miski pole juhuslik. Ja just selline rammus eine on Paul Thomas Andersoni "Veri hakkab voolama". See on suurepäraselt kirjutatud ja lavastatud film, mille keskmes on vapustava ümberkehastumisvõimega Daniel Day Lewis. Tema mängitavas Plainview-nimelises sotsiopaadis on korraga hullus, ahnus, hirm ja samas omal veidral moel midagi naljakat. Kohatu pole võrdlus "Kodanik Kane'iga" - ka "Veri hakkab voolama" räägib suure mehe tõusust, langusest ja üksindusest. Eriti pikantsed nüansid lisab filmile Radioheadi Jonny Greenwoodi üllatav ja geniaalne muusika. Aasta 2007 suurfilm, ei mingit kahtlust! (Maria Ulfsak-Šeripova)\n18. "Jeesuse laager /Jesus Camp"\nR: Heidi Ewing ja Rachel Grady\n"Noorte ameeriklannade Heidi Ewingi ja Rachel Grady dokumentaalfilm "Jesus Camp"/ "Jeesuse laager" (tänavune dokumentaalfilmi Oscari nominent) on meistriklass: oluline teema ja suurepärane tehniline teostus. Empaatiavõime pluss ajakirjanduslik tasakaalustatus; informatiivsus pluss poeetilisus; understatement pluss vajalikud rõhuasetused; selgelt esiletungivad peategelased, ent nende kaudu/taustalt avanev universaalsem mõõde. Kristlike fundamentalistide - Ameerika Ühendriikide keskosa arvukate evangelikaalsete koguduste argipäevast rääkiv "Jeesuse laager" on kitsamalt kolme varateismelise lapse Levi, Racheli ja Tory lugu, ning nende raskekaallasest õpetajanna Becky lugu. Autorid ei süüdista, vaid näitavad. Eelkõige püstitab film küsimuse, kui kaugele võivad täiskasvanud minna oma laste suunamises / manipuleerimises / nende eest valikute tegemises. Ja kas lapsi võib rakendada usulise ja poliitilise propaganda teenistuses." (Kadri Kõusaar, TV-Ekspress, 4. september 2007)\n19. "Lubadused Idast / Eastern Promises"\nDavid Cronenbergi eelmine film "Vägivaldne minevik" leidis nii tuliseid poolehoidjaid, kes kodeerisid varmalt filmi alltekste, kui õlakehitajaid, kelle jaoks oli tegu lihtsalt ühe filmga. "Lubadused idast" jätkab samas liinis, rääkides loo vene maffiast Londonis ning pannes küsima, kas selle gangsteriloo taga on veel miskit üldinimlikumat.\nKüsimused algavad juba casting'ust. Filmis mängivad venelasi sakslane (Armin Müller-Stahl ), prantslane (Vincent Cassel) ja ameeriklane (Viggo Mortensen), inglase osa täidab austraallane (Naomi Watts). On tegu lihtsalt julge casting'uga või mängib Cronenberg teadlikult stereotüüpidega? Eestlaste venetundlikkust teades on jaanuari alul ka meie kinodesse jõudev "Lubadused idast" huvitav materjal lahkamaks venelase stereotüüpe kinokunstis. Kõige elavamalt jääb filmist meelde muidugi täisalastuses meestevaheline sauna-võitlusstseen. (Andris Feldmanis)\n4. jaanuarist Eesti kinolevis.\n"Bamako" on Moskvas filmialase hariduse saanud Mauritaania režissööri Abdurrahmane Sissako neljas täispikk film. Linatöö on üles ehitatud kohtuprotsessile Maailmapanga ja Rahvusvahelise Valuutafondi vastu, mida Mali pealinna Bamako elanikud peavad vastutavaks vaesuse süvenemise eest kogu Aafrika mandril. Nii kohtunikud, seadused kui ka hagejad oma muredega on tõelised. Dramaatikat lisab protsessiga paralleelselt kulgev linnakese argipäev, mis on kohtuasjale mõjuvaks illustratsiooniks.\nDokumentaalse ja fiktiivse oskusliku põimimisega on Sissako teinud liigutava ja mõtlemapaneva filmi arengumaade muredest, mis pole muud kui üleilmsete arengute äärmuslik väljendus. (Tõnu Karjatse)\n“If You can’t kill them, fuck them,” ütles Taavi Eelmaa (pildil) PÖFFi lõputseremoonial järjekorras juba ei tea mitmendat ”Sügisballi” auhinda vastu võtma minnes, sest Veiko Õunpuu ei jõudnud veel maha istuda, kui juba järgmine ”Sügisball” välja hõigati.\nIsegi kui Veiko ise juba natuke häbeneb, et ta nii masendava filmi tegi, ei saa meie küll kuidagi statistikale vastu ja Areeni esmakordse filmiedetabeli võitis ülekaalukalt ”Sügisball”. PÖFFil Eesti Filmiajakirjanike Ühingu sõnastatud selgitusest paremat polegi vaja mõelda: “Linnaelu pidetuse silmiavava kujutamise eest.” Film, mille kohta ka kõige suuremad skeptikud ütlesid, et jah, see on tõesti Eesti film, mis ilma mööndusi tegemata meeldib ja korda läheb. 10 Areenis ja TV-Ekspressis filmidest kirjutajat – Jaan Ruus, Marianne Kõrver, Maria Ulfsak-Šeripova, Tõnu Karjatse, Tristan Priimägi, Rain Tolk, Alar Niineväli, Kadri Kõusaar, Andris Feldmanis, Margit Tõnson – pakkusid oma isiklikes esikümmetes välja pea 40 filmi, esitame siinkohal 20 parimat, mis jätsid 2007. aastale oma pitseri.\nTabelist selgub, et paljud neist jõuavad kinolevisse alles järgmise aastanumbri sees – Eesti filmilevi omapära, mis sunnib meid adekvaatseima ülevaate saamiseks filmiaastat näiteks hoopis septembrist septembrini mõõtma.\n”Spidermanid” ja ”Shrekid” jõuavad kohale hilinemata, aga kinomonopoli seisuses Forum Cinemas keti kavakoostajad kalkuleerivad teisiti – kui vaadata kas või Kuldgloobuse või Oscarite püüdjaid, siis need tulevad kõik 2008. aasta alguses. Siis on neid ju lihtsam müüa ja vaatajaid püüda, selge see.\nArthouse-kino Sõprus üllatab uuel aastal tõeliselt magusa valikuga, sellegipoolest ootame pikisilmi ka uue, Cinnamoni-nimelise kinoketi tulekut, mis võtaks täita näiteks Ameerika kino indie-suuna, mis siinmail pea täiesti katmata. Seniks aga tuleb paljusid filme ikkagi juba DVD-poodidest otsida.


Rohkem dünaamikat, suurem mugavus. Nii sedaani, universaali, kupee kui ka kabrioletina.\nKlassikaline sedaan, inspireerivalt dünaamiliseks loodud.\nEesmärk pole olla parem kui teised. Eesmärk on saada paremaks, kui sa juba oled. Ja see loeb. Nii nagu spordis, nii ka teedel. C-klass on kuulus oma ideaalsete proportsioonide, mugavuse, kvaliteedi ja jõuülekande poolest: et ennast iga päev, iga sõiduga ületada.\nOstuhind tehasest, sh 19% KM\nLoe lisaks Tutvu pakkumistega\nEdasipüüutahe on uuele C-klassi universaalile näkku kirjutatud: kõrgmodernsed täis-LED-esilaternad valgustavad täpsemalt, heledamalt ja intelligentsemalt kui kunagi varem. See on alles algus, otse kannul on tõhusad optimaalsete väärtustega elektrifitseeritud mootorid. Täisdigitaalne juhiruum, uusimad abisüsteemid, üks klahvivajutus, mis muudab teie meeleolu. Nii palju uut, kuid üks on jääv: uue C-klassi impulss saada iga päeva ja iga sõiduga ainult paremaks.\nUus C-klassi kupee vaimustab oma ideaalselt treenitud kehaga. Dünaamilised jooned ja selged, musklilised pinnad tähistavad sportliku kupeedisaini puhast kultuuri. Jõulised stiilielemendid, näiteks kaitseraud ja standardvarustuses olev teemantviimistlusega radiaatorivõre, annavad sellele lisaks tugevalt individuaalse isikupära.\nErakordne kabrioleti sõidumugavus.\nSportige rohkem, parimalt avatud taeva all. Uus C-klassi kabriolett pikendab vabaõhuhooaja terve aasta pikkuseks. Parim kabrioleti sõidumugavus: kombinatsioon automaatsest tuuletõkkest ja pearuumisoojendusest muudab teid sõltumatuks tuulest ja ilmast ning võimaldab optimaalsed harjutustingimused.


Atlandi ookeani sisemeri Põhja-Euroopas\nLäänemeri märtsis 2000\nLäänemeri ehk Limneameri (ka Balti meri) on Atlandi ookeani sisemeri, mis piirab Eestit põhjast ja läänest. Teised Läänemere-äärsed riigid on Läti, Leedu, Poola, Saksamaa, Taani, Rootsi, Soome ja Venemaa.\n1 Füüsiline iseloomustus\n2 Läänemere nimi Läänemere-äärsete rahvaste keeltes\n4 Eesti rannikumeri\n8.2 Reostus Läänemeres\n8.2.1 Läänemere reostuse peamised põhjused\n8.2.1.1 Laevaliiklus ja naftareostus\n8.2.1.2 Radioaktiivsete elementide, plasti ja muude jäätmete sattumine merre\n8.2.1.3 Olme- ja reovesi, väetised, keskkonnamürgid ja haigused\n9 Läänemere laevaliiklus\nLäänemere nimi Läänemere-äärsete rahvaste keeltesRedigeeri\neesti keeles Läänemeri\nkašuubi keeles Bôłt; ka Wiôldżé Mòrzé\nleedu keeles Baltijos jūra\nliivi keeles Vālda mer\nläti keeles Baltijas jūra, ka Dižjūra\npoola keeles Bałtyckie Morze, Bałtyk\nrootsi keeles Östersjön\nsaami keeles Nuortamearra\nsaksa keeles Ostsee\nsoome keeles Itämeri\ntaani keeles Østersøen\nvalgevene keeles Балтыйскае мора\nvene keeles Балтийское море\nIdaslaavlased kutsusid veel 18. sajandil Läänemerd Varjaagide mereks (vene Варяжское море; inglise Varangian Sea). Vanarooma allikates on Läänemerd nimetatud Sueebide mereks (Mare Suebicum).\nLäänemerre suubub arvukalt jõgesid. Suurim neist on Neeva, vooluhulgaga 2500 kuupmeetrit sekundis[viide?]. Kõik jõed kokku toovad Läänemerre umbes 14 000 kuupmeetrit magedat vett sekundis[viide?]. Niiske kliima tõttu sajab ka Läänemere pinnale rohkem vett, kui sealt aurab, vahet hinnatakse umbes 2000 kuupmeetrile sekundis[viide?].\nEt Läänemere tase on üldiselt püsiv, on Läänemerel äravool umbes 16 000 kuupmeetrit sekundis ehk 500 kuupkilomeetrit aastas[viide?]. See leiab aset Taani väinade kaudu: sealt voolab aastas välja umbes 1000 kuupkilomeetrit Läänemere riimvett[viide?], samal ajal kui Kattegatist voolab sisse umbes 500 kuupkilomeetrit soolasemat riimvett[viide?]. Just nimelt soolasemat riimvett: ookeanivesi (soolsusega umbes 34–35 promilli) Läänemerre ei pääse, vaid seguneb Kattegatis Läänemerest tuleva magedama veega. Seetõttu on Läänemere süvaosa kuni sügavuseni 60–100 meetrit täidetud riimveega, mille soolsus on 10–15 promilli. Pinnaveed on Läänemere avaosas soolsusega 6–8 promilli, sest kuigi jõgedest lisandub pidevalt täiesti magedat vett, seguneb sügavamat ja soolasemat vett sellele juurde[viide?].\nOn arvutatud, et kui Läänemere äravool ületaks umbes 60 000 kuupmeetrit sekundis ehk 2000 kuupkilomeetrit aastas[viide?], tõkestaks vee väljavool Taani väinadest riimvee sissevoolu täielikult ja Läänemere vesi muutuks täiesti magedaks. Samuti juhtuks see, kui Taani väinad oleks praegusest umbes 5 meetrit madalamad[viide?]. Umbes nii oli asi Antsülusjärve lõpus ja Mastogloiamere alguses, kui ookeani tõusu tõttu algas soolvee sissepääs Läänemerre.\nPõhja-Eesti rannikud on järskrannikud ja Lääne-Eesti rannikud on laugrannikud.\nRootsi rannikud on Läänemeres kõige enam liigestatud.\nSaaremaast ja Hiiumaast avamere poole jääv meri peidab rohkesti laevasõidule ohtlikke rahusid ja madalaid. Hästi teatakse Hiiumaast 15 km kaugusel loodes Soome lahte viiva meretee lähedal paiknevat Hiiu madalat, kus paepõhja katab kohati vaid meetrine veekiht. Suurtele laevadele liiga madalaid kohti on ka Saaremaast ja Vilsandist 15–20 km kaugusel läänes. Eesti vetest lääne suunas muutub meri pikkamööda sügavamaks, ulatudes keset merd 249 meetrini. Soome lahe suurim sügavus Eesti vetes on veidi üle 100 m ja Liivi lahe oma 50–60 m.\nAvamerega nõrgalt ühendatud, madala ja väikese veeväljaga Väinameri ja Liivi laht erinevad hüdroloogiliste tingimuste poolest tunduvalt Saaremaast läände jäävast merest ja Soome lahe lääneosast. Neis on nõrgem lainetus, suuremad veetemperatuuri ja -taseme kõikumised, väiksem soolsus ja läbipaistvus ning paksem ja püsivam jääkate kui avamerel. Läänemere hüdroloogiliseks iseärasuseks teiste meredega võrreldes on vete selgepiiriline kihistumine madala soolsusega (5–7‰) pindmiseks ja suhteliselt soolaseks süvakihiks (umbes 8‰). See takistab oluliselt vee vertikaalset segunemist (veevahetust), mille tõttu paljud hüdroloogilised, keemilised ja bioloogilised protsessid avalduvad neis kihtides erinevalt. Vee pinnatemperatuur on talvel mere keskosas 1–2 °C, jääga kaetud lahtedes ja rannavetes veidi alla 0 °C (Eesti rannikumere vesi külmub −0,2 kuni −0,4 °C juures). Maksimumi saavutab veetemperatuur juulis-augustis, mil see on saartest läänes ja Soome lahe suus 16–17 °C, sügavast merest eraldatud Väinamere ja Liivi lahe rannikuvetes 18–19 °C.\nPea täielikult jäätunud Soome laht 2003. aasta jaanuaris\nEesti rannikumeri jäätub igal talvel. Esimese jää tekkimise, samuti teiste jäänähtuste esinemise aeg kõigub talve iseloomust sõltuvalt väga suurtes piirides. Mõnel aastal on Eesti kõige karmimate jääoludega lääneranniku lahed osaliselt jäätunud juba oktoobri lõpul või novembri algul, väga sooja sügise järel aga alles jaanuari lõpul, Vilsandil ja Ruhnus isegi märtsi algul. Väga karmidel talvedel võib Väinameri kinni külmuda juba detsembri esimesel poolel, enamasti toimub see aga kuu aega hiljem. Avamere suunas jääkate õheneb ning ainult külmadel talvedel kaanetub avameri rannast 5–10 km kauguseni. Üleni on meri jäätunud vaid erakordselt karmidel talvedel (1939/1940, 1941/1942, 1946/1947). Jää hakkab lagunema tavaliselt märtsis ja kaob Eesti rannikuvetest aprilli lõpuks. Soojadel talvedel võib see toimuda ka märgatavalt varem ja külmadel talvedel hiljem.\n2017. aasta 15. juulil toimus Kakralaiust põhjas 12 km sügavusel 2,1 magnituudiline maavärin.\nLäänemere lõuna- ja kagurannik on liivane.\nKassari rannik õhust vaadatuna\nLäänemere põhjataimestik on liigivaene. Eesti rannikuvetes on määratud 15 liiki ja liigisisest kõrgemate taimede taksonit, 87 taksonit vetikaid, millest 32 sini-, 17 rohe-, 5 mänd-, 17 pruun- ja 16 taksonit punavetiktaimi.\nÜks karakteersemaid põhjataimi on pruunvetikas põisadru (Fucus vesiculosus). Ta võib moodustada nii omaette kooslusi kui ka olla substraadiks epifüütoniga segakooslustele.\nPunavetiktaimedest on tuntuim agarik (Furcellaria fastigiata), mis omab ka tööstuslikku tähtsust: sellest saadakse furtsellaani ja viimasest toodetud estagarit.\nÕistaimedest on Läänemere Eesti rannikualale karakteerne meriheina perekonna liigid.\nPikemalt artiklis Läänemere loomastik\nTüüpiliste Läänemere karpide kojad, mida võib rannalt leida: 1. Liiva-uurikkarp (väike) 2. Söödav rannakarp 3. Söödav südakarp 4. Balti lamekarp 5. Kaunkarplane Ensis sp 6. Liiva-uurikkarp (suurem)\nLäänemere loomastik on isenditerohke, kuid liigivaene, sest vesi on mageveeliikide jaoks liiga soolane ja ookeaniliikide jaoks liiga mage.\nZoobentoses on arvukalt riimveeks kohastunud karpe, näiteks söödav rannakarp (Mytilus edulis), liiva-uurikkarp (Mya arenaria) jpt.\nPeamised püügikalad on räim, kilu, tursk ja lest. Imetajatest leidub hallhülgeid ja viigrit.\nAlates 19. sajandi algusest kuni 21. sajandi alguseni on Läänemerre tunginud 90 võõrliiki, neist 70 on siin naturaliseerunud. Nende levik Läänemere ulatuses on eriti kiiresti laienenud mere ja sellega ühenduses olevate kanalitel toimuva tiheda laevaliikluse tõttu.\nMnemiopsis leidyi (ameerika kammloom)\nkarbiline Mytilopsis leucophaeata\nvesikirbuline Cercopagis pengoi\nkümnejalaline Palaemon elegans\nkirpvähiline Gammarus tigrinus\nvaguviburvetikas Prorocentrum minimum\nPikemalt artiklis HELCOM\nRiikidevaheline Läänemere kaitse konventsioon sõlmiti 1974. aastal. Seda seati juhtima alaline rahvusvaheline komisjon peakorteriga Helsingis ja nii on see rohkem tuntud Helsingi komisjoni ehk HELCOM-i leppena. HELCOM-i töö jaguneb viide valdkonda: laevandus, mereohutus, maismaalt pärinev reostus, eluslooduse kaitse ja keskkonnaseire.\nHELCOM koordineerib rahvusvahelist koostööd merekeskkonna kaitseks vastavalt kaitsekonventsioonis ettenähtud punktidele. Selle eesmärgiks on ennetada reostusallikate sattumist merre, tehes koostööd Taani, Rootsi, Soome, Saksamaa, Eesti, Läti, Leedu, Poola, Venemaa ja Euroopa Liiduga.\nPikemalt artiklis Naftareostus Läänemeres\nLäänemeri on üks maailmas kõige tugevama inimmõju all olev meri. Õrn Läänemere ökosüsteem sõltub mitte ainult looduslikest teguritest, vaid peab toime tulema ka mere valgala asustava inimkonnaga, kelle tegevused otseselt või kaudselt mõjutavad merd. Tuleb arvestada, et Läänemeri on poolsuletud aeglase veevahetusega meri ja selle taastumisvõime on seetõttu suhteliselt piiratud.\nLäänemere seisundit ohustavad kolm inimtegevuse tagajärjena tekkinud põhiprobleemi – eutrofeerumine, kalade ülepüük ja ohtlikud ained. Eelkõige nende kolme surveteguri tõttu pole siinsete mereelupaikade, kalade, mereimetajate ja lindude seisund endiselt hea. Viimastel aastatel on hakatud tegelema mereprügi ja veealuse müraga, ent nende probleemide tegelik ulatus ega mõju mereelustikule ei ole veel täpselt teada.\nLäänemere reostuse peamised põhjusedRedigeeri\nLaevaliiklus ja naftareostusRedigeeri\nLäänemerel on väga tihe laevaliiklus: seal seilab korraga keskmiselt umbes kaks tuhat laeva, mille tagajärjena on Läänemere ökosüsteem häiritud. Veealune müra, õhu ja vee saastamine ning kasvuhoonegaaside eraldumine atmosfääri on ühed suurematest laevaliikluse mõjudest Läänemerele, mis mõjutavad nii vesikeskkonda kui ka seal elavaid organisme. Ka laevavärvid ja hooldusvahendid sisaldavad sageli keskkonnaohtlikke aineid.\nKõige ohtlikumad on siiski laevaõnnetused, sest just siis pääseb naftat ja muid kahjulikke aineid merre väga suurel hulgal ning kuna tegemist on väikese suletud merealaga, kiirendab see näiteks merre sattunud nafta kandumist rannikualadele. Põhjapoolne külmem kliima ja hapnikuvaene keskkond aga aeglustavad omakorda nafta biotervendust. Samuti raskendab naftakatastroofi likvideerimist talvine jääkate.\nNaftareostuse nähtavaim tagajärg on mere pinnal triiviv nafta, mis randadele kandudes need reostab. Naftaga määrdumine või sellega kattumine on suur probleem kõikidele eluvormidele, kes elavad vees või rannajoone läheduses. Paks naftakord võib takistada taimede ainevahetust ja sel moel need lämmatada. Taimede hävimisega kaasneb loomade toitumisvõimaluste ning elukeskkonna ahenemine. Kõike kattev naftakiht on eluohtlik ka loomadele ja lindudele. Isegi mündisuurune naftaplekk võib vähendada linnu sulestiku soojapidavust sedavõrd, et lind külmub surnuks. Lisaks nõrgendab naftaga määrdunud sulestik lindude ujumis-, sukeldumis- ja lennuvõimet, mille tagajärjel lind võib nälga surra.\nLühiajalisest mõjust hullem on reostuse pikaajaline toime. Enamasti on küsimus nafta mürgistes omadustes. Nafta mürgised koostisosad põhjustavad (taimedel ja loomadel) mürgistusi, haigusi, rakukahjustusi, arenguhäireid ja nendega kaasnevaid probleeme, mis (naftal on ka kantserogeenne ehk vähki tekitav toime, mille tagajärjed) võivad ilmneda pikema aja pärast või ka alles järgmistel põlvkondadel. Nafta võib põhjustada raskete tagajärgedega muutusi toiduahelates.\nRadioaktiivsete elementide, plasti ja muude jäätmete sattumine merreRedigeeri\nRadioktiivsed elemendid esinevad looduses iseenesest – peamiselt tulenevad need ainetest, millest Maa oli algselt loodud. Seega Läänemeri sisaldab loomu poolest radioaktiivseid elemente, kuid tuumaenergia kasutamine sõjalistel ja rahu eesmärkidel põhjustas inimtekkeliste radioaktiivsete elementide teket ja nende sattumist ka Läänemerre.\nMereprügi probleemseima osa moodustab mitmesugune plastmass, sest selle lagunemine on väga aeglane ja lagunemise vahesaaduseks on mitut pidi ohtlik mikroplast. Plastmass moodustab ligi 70% Läänemere prügist.\nOlme- ja reovesi, väetised, keskkonnamürgid ja haigusedRedigeeri\nVäetised on taimetoitained, mis vette sattudes panevad need vohama vetikad ja teised veetaimed ning põhjustavad eutrofeerumist. Kui veetaimed ja vetikad surevad ja lagunema hakkavad, kaob veekogust hapnik ja veeloomad võivad isegi surra hapnikuvaesuse tõttu. Eutrofeerumine toimub, kui peamiselt inimtegevuse tulemusel tekkinud üleliigsed toitained, enamasti lämmastik või fosfor, satuvad veekogusse. Toitainete kõrge kontsentratsioon tekitab intensiivset vetikate õitsemist, mis võib olla mürgine. Selle ohtlikkus seisneb selles, et eutrofeerumine vähendab mere kasulikkust, vähendades bioloogilist mitmekesisust, rikkudes ranniku väljanägemist ning vähendades kalavarusid. Kõige enam on sellest mõjutatud Soome laht, Liivi laht ja Läänemere kõige sügavam keskosa. Eriti suures koguses satub toitaineid veekogudesse põldudele laotatud vedelast sõnnikust.\nPikemalt artiklis Läänemere laevaliiklus\n↑ Eesti õigekeelsussõnaraamat ÕS 2018\n↑ 2,0 2,1 Autorite kollektiiv. 1995. Eesti loodus. [koost. Raukas, A.]. Eesti Entsüklopeediakirjastus ja Valgus. lk 228\n↑ *John Mottley (1692–1750): The history of the life and reign of the Empress Catharine. Book 1. London 1744 archive org lk.1\n↑ Trei, T. (1974). Merebotaanilisest uurimistööst Eestis. – Eesti Loodus 4: 392–396\n↑ Itämeren elämä, www.itameriportaali.fi\n↑ "Merekeskkonna kaitse".\n↑ "Läänemere kaitse".\n↑ Moldova, Jana. "The impact of shipping on the Baltic Sea".\n↑ 11,0 11,1 11,2 Merereostustõrje käsiraamat. Lk 6-7.\n↑ "Hazardous Substances".\n↑ Lotman Aleksei. "Prügireostus Läänemeres".\n↑ "Tööleht: Eutrofeerumine".\n↑ "Läänemere eutrofeerumisega võitlemine: tuleb võtta rohkem ja mõjusamaid meetmeid".\nPildid, videod ja helifailid Commonsis: Läänemeri\nVikisõnastiku artikkel: Läänemeri\n"Läänemere regioon XX sajandil"\nWWF Baltic Sea Manifesto – Leadership and concerted action to save the Baltic Sea, 22. august 2007\nWWF Baltic Sea Scorecard – Baltic marine rescue, 22. august 2007\n"Maailma Looduse Fond põrmustas Eesti töö Läänemere kaitsel" Postimees, 24. august 2007\nTarmo Soomere. "Laevad meie merel: õnnistus või õnnetus" Eesti Loodus, juuni 2006\nLäänemeri ja selle nõo lahendamata saladused Eesti Loodus, 2010, nr 2\nTarmo Soomere, Steven R. Bishop, Maija Viška, Andrus Räämet, An abrupt change in winds that may radically affect the coasts and deep sections of the Baltic Sea, Climate Research (Clim Res), Vol. 62: 163–171, 2015\nMarju Himma, "Eesti teadlased leidsid õhuvoolude muutusest võimaliku põhjuse Läänemere soolsuse vähenemisele" ERR Novaator, 9. juuli 2015\n"TTÜ teadur: Soome laht on vähem saastatud kui Läänemeri Gotlandi saare ümbruses" ERR Novaator, 8. jaanuar 2016\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Läänemeri&oldid=5643974"\nLehekülje viimane muutmine: 29. mai 2020, 19:08


Kommentaarid - Lasteadnik lasteaia- ja koolitoidust: teadmised, hea abilinnapea, on meil olemas, puudus on vahenditest, et häid teadmisi rakendada - Eesti Päevaleht\nLasteadnik lasteaia- ja koolitoidust: teadmised, hea abilinnapea, on meil olemas, puudus on vahenditest, et häid teadmisi rakendada - kommentaare 1-6\nRegistreeritud (6) Anonüümne (25)\nSa ( Sa inimene oled...) oled pahas tujus, kui natuke mõtiskled saad aru, et ma ei pea siinjuures kogu linnavalitsust ümber korraldama ja viitan teatud aspektidele. Lollpealisuse osas - jah ei ole veel päris tark, aga õpin.\nKas teeme pakkumisi, millal see lasteaednik uut tööd otsib - soomes koristajana?\nEnim arenenud riigikorrad telegeerivad oma võimu allapoole. See siin on hea näide, kuidas õigel ajal delegeerimata võim surub halbu või vanu ideid peale. Stagnatsioon.\nSee kommentaar on sisestatud anonüümse kasutaja "Toiduainetööstur" poolt ja on seetõttu nähtav ainult anonüümsete kommentaaride kaustas\nloe ikka, enne kui kirjutad. Teienkord ühe lause välja võtmine sisust annab hoopis teise arusaamise.\nMulle on kindlalt selgeks saanud, et esialgsed suured ootused neiu Zuzu osas pole olnud määratud teoks saama. Oleme kahetsusega pidanud kuulma tema äärmiselt eluvõõraid ja naljakaid avaldusi ning oma silmaga olema tunnistajaks, et tema ilmumisega linnavalitsusse, pole linna keskkond grammigi paremaks muutunud. Mina näiteks olen loobunud jalgratta kasutamisest, sest see mustus, mida linn ei suuda tänavatelt kokku koristada, on lihtsalt tervisele ohtlik. Zuzu ainukene edusamm on see, et neiu on hakanud juukseid pesema ja kammima ning korralikke riideid kandma. Muud ei midagi.\nJuhan Tuhk 16.04.2018 02:33\nÜks ema võib ju saata lapse kooli, et see seal kapsast järaks aga teine lapsevanem panustaks järglase targaks saamisele. Kumb neist on õppeasutuse olemuse paremini ära tabanud?\nMeenub ka koolijuht, kes arvas, et laps käib koolis õppimas, mitte söömas.\nKui lapsele koolis tõesti ainult kapsast ja rosinaid pakkuda, jääb kõht ju "tühjaks". Koolitoit oli ikka mõeldud selleks, et laps ei peaks koolis nälgima. Julgen küll arvata, et senine toit oligi kõige õigem.


Legendaarne Ruja annab detsembris välja haruldase kahekordse vinüülplaadikogumiku "Põhi, lõuna, ida, lääs..." - KROONIKA\nLegendaarne Ruja annab detsembris välja haruldase kahekordse vinüülplaadikogumiku "Põhi, lõuna, ida, lääs..."\n27.oktoober 2017 16:40\nLegendaarne Eesti rokkansambel Ruja annab detsembris välja kahekordse vinüülplaadikogumiku "Põhi, lõuna, ida, lääs...", mis sisaldab ka mitmeid seni avaldamata lugusid aastatest 1975-1980. Jaanus Nõgisto sõnas, et ideega plaat välja anda tuli tema juurde noor Ruja muusika austaja Mihkel Truman.\n"Ruja 40 aastat tagasi loodud ja mängitud muusika jõuab peagi kuulajani kujul, mis on enneolematu Eestis. Kuulates ka väga nõudlikult õela kõrvaga üle testversiooni vinüülplaadikogumikust, ei leidnud me midagi kahetsemisväärset. Teeme tagantjärele kummarduse meie helirezhissööri - Mati Braueri ees, kes sellest hullusest ja anarhiast suutis kokku meisterdada midagi ajatult olulist," räägib Nõgisto.\nIdeega anda välja lood vinüülplaadi kujul tuli bändiliikmete juurde noor Ruja muusika austaja Mihkel Truman.\n"Idee põhust ei pea kaugelt otsima. Jõudsin ajapikku arusaamale, et kõik Ruja muusikalised perioodid ei ole saanud väärilist tähelepanu ega kajastust. Iseäranis oli vaeslapseossa jäänud nn. proge-Ruja periood, kuigi Margus Kappeli ja Jaanus Nõgisto toona kirjutatud muusika kuulub vaieldamatult Eesti rokkmuusika absoluutsesse tippu. Kuna ma tahtsin eeskätt ise toonast muusikat kvaliteetsel andmekandjal kuulata, siis ei jäänud muud üle, kui plaat "Põhi, lõuna, ida, lääs..."kokku panna"," sõnab Truman.\nFoto: Harry Egipt / Priit Kuulbergi erakogu\nEksklusiivsele kogumikule lisandub ainulaadse boonusena CD "BRAUERI LINT", mis sisaldab bändi tollase helivõluri Mati Braueri salajasi salvestusi ansambliliikmete jutust ja suhtlemisest lindistussessioonide ajal.\n"Ruja mahukat arhiivi korrastades avastati kaks markeerimata magnetofonilinti. Need lindid sisaldasid helirezhissöör Mati Braueri salvestisi bändiliikmete omavahelisest jutust lindistussessioonide ajal ja tema enda tekstikatkeid toimuva mõtestamiseks. Tollal 20-aastaste poiste jaoks oli oluliselt vanem ja kogenum Mati Brauer aastatel 1975-1980 sama tähtis teekaaslane nagu George Martin ansambli The Beatles," räägib haruldaste lintide kohta Ruja kitarrist Jaanus Nõgisto.\nJaanus Nõgisto erakogu\nÜllataval kombel ei seo idee autorit Mihkel Trumani bändiga midagi peale armastuse Ruja muusika vastu. Koos bändi liikmetega mängis Truman ka suurt rolli plaadi väljaandmises.\n"Minu ülesandeks on kogu protsessi suunata ja hoolitseda selle eest, et omaaegsetest salvestustest saaks terviklik album kõige sinna juurde kuuluvaga. Mina ülesandeks on koostada plaat ja see huvilisele kvaliteetsel kujul kättesaadavaks teha. Mõistagi on mind selle juures tublisti abistanud Ruja toonased liikmed Jaanus Nõgisto, Priit Kuulberg, Margus Kappel ning Tiit Haagma," kirjeldab Truman plaadi sünnilugu.\nPriit Kuulberg, Jaanus Nõgisto, Tiit Haagma\nKahekordne vinüülplaadikogumik "Põhi, lõuna, ida, lääs..." ilmub 2017. aastal tegevust alustanud plaadifirma Vaiguviiul alt. CD-sid saab osta plaadipoodidest, vinüüli saab tellida Vaiguviiuli e-poest. Plaadi esitluskontsert toimub detsembri lõpus.\nLegendaarne Ruja annab detsembris välja haruldase kahekordse vinüülplaadikogumiku "Põhi,...\nBLOGI JA FOTOD | Võimas muusikaelamus! Suurkontsert "Eesti muld ja Eesti Ruja" hullutas Tallinna lauluväljakul tuhandeid melomaane (314) 20.08.2017\nVIDEO | Kuula eilse Ruja taasühinemiskontserdi viimast laulu "Nii vaikseks kõik on jäänud" (34) 21.08.2017\nAasta lõpus ilmub Ruja vinüül "Põhi, lõuna, ida, lääs..." ja peetakse äge esitluskontsert (11) 17.11.2017\nTREILER | Suvisest Rujast ilmub kontsertfilm! Vaata, kuidas selle aasta vägevaim kontsert rahva meelt liigutas (16) 24.11.2017\nRein Rannap vastvalminud Ruja kontsertfilmist: kaamerate ees võtsime koos Jaanus Nõgistoga ennast kokku ja esinesime mõlemad ikkagi kenade inimestena 27.11.2017


Kommentaarid - Kriis eskaleerub. Madrid võtab juhtimise üle, kuid Kataloonia seda ei tunnusta - Eesti Päevaleht\nKriis eskaleerub. Madrid võtab juhtimise üle, kuid Kataloonia seda ei tunnusta - kommentaare 1-5\nLäbi ajaloo vaadatuna, kui üks rahvus hakkab koonduma ja vabadust nõudma, siis ei aita enam ei püssi ega ussirohi, samamoodi peeti ju Balti riikide iseseisvumist utoopiaks.\nMida enam saadetakse jõude demonstrante maha suruma, seda suurem vastasseis süveneb ja lisab õli vaid tulle.\nHuvitav, et Maidanist ajasid samad seltsimehed hoopis vastupidist juttu. Samuti Tšetšeeniast.\nPuutini trollivabrik on juba mitu aastat vaeva näinud, et katalaane ässitada.\nTäpselt samuti kui emased droonid ässitavad meid siin.\nKuulutada välja Uushispaania RV, mis hiljem ühendada rahva soovil uuesti Hispaaniga. Nii oleks õiglane ja po našemu.\nSeega su väitest aru saades, siis peaks ka EW ühinema taas Venemaaga?\nNüüd siis need tõelised euroopalikud väärtused näitavad oma tegelikku nägu. Kui moslemid tahtsid oma paarisaja tuhandelise kambaga teise riigi territooriumil omale riigi luua, siis ÜRO ja muud heatahtlikud jõud olid kohe nõus.Nüüd kui nüüd aga tahab 12 miljoniline rahvas oma riiki, siis on see kuritegu. Mis toimub, äkki asi ikka selles, et ilma selle rahvata kukuks Hispaania oma heaoluga jupi maad allapoole ja see ei lähe kohe mitte. Kuidas kommenteeriks sellist olukorda see "mis ta nimi nüüd oligi" meile brjusselkremlist pähemääritud ametnik.\nHuvitav, et Euroopa ajalehtede juhtkirjades manatakse Katalooniat, ent reporterid oma kirjutistes kohapealt annavad siiski teistsuguse pildi.Hispaania konstitutsioon annab kriisi lahendamiseks vaid võimaluse Madridile, mitte Katalooniale.\nHuvitav on ka, et Kataloonia iseseisvumise peategelane asepeaminister ja rahandusminister Oriol Junqueras /sünd 1969/, kes on piirkonna vanima partei ERC Esquerra Republicana de Catalunya /Kataloonia vabariiklik vasakpartei/ juht on EL suhtumise muutumist nende iseseisvumisse pärast Brexitit sõnaselgelt maininud. Vähe sellest, ta rääkis oma intervjuus, et vaikima on sunnitud /ja meelt muutma/ ka Balti riigid ning Soveenia.\nTa ei pea rahvahääletust Kataloonias seadusevastaseks, põhjndades, et ei põhiseaduses ega kriminaalseadustikus rahvahääletuse korraldamist ei peeta illegaalseks ningselle eeest ei saa karistada.\nTema arvates varem või hiljem peab keskvalitsus alustama läbirääkimis ka tema arvates tema isik on siin tähtåsusestu, tema saab välja vahetada, ent see, et Kataloonia on alarahastatud ja ülemaksustatud, see jääb. Ja ka see, et keskvalitsus ei lasknud Kataloonial kehtestada ei subventsioone vaestele, ei seadust sugude võrõiguslikkuse kohta, ei teisigi seadusi, pidevalt üks Madridi veto teise otsa. Me võiksime Hispaaniaga olla teineteisele suured kaubanduspartnerid, arvas Oriol.\nMul on millegipärast siiski tunne, et Madrid ei suuda oma imperiaalset uhkust läbirääkimisteks pöörata. Viimased uudised kõnelevad võimalusest, et Carles Puidgemont kõneleb Madridis senati ees neljapäeval.


Eesti riigi 100. sünnipäeva tähistamine kestab kolm aastat - Uudised - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\n20. aprill 2017 15:04\nTammede istutamine | FOTO: ev100.ee\nEV100 programm algas aprillis, mil möödub sada aastat eestlaste asualade ühendamisest, tipneb Eesti Vabariigi 100. aastapäevaga 24. veebruaril 2018, meenutab aastal 2019 saja aasta taguseid Vabadussõja olulisemaid pöörde- ja võidulahinguid ning lõpeb veebruaris 2020, mil täitub sada aastat Tartu rahu sõlmimisest.\nEesti riigi 100. sünnipäeva tähistamine kestab kolm aastat\nÜkski riik ei sünni ühe päevaga. Selle nimel on tehtud tõsist tööd ja sündimise loosse jääb mitmeid sündmusi, mis väärivad meeldetuletamist. Riigi senise ajaloo suurima juubeli tähistamine toimub pikema aja jooksul. EV100 programm algab käesoleva aasta aprillis, mil möödub sada aastat eestlaste asualade ühendamisest, tipneb Eesti Vabariigi 100. aastapäevaga 24. veebruaril 2018, meenutab aastal 2019 saja aasta taguseid Vabadussõja olulisemaid pöörde- ja võidulahinguid ning lõpeb veebruaris 2020, mil täitub sada aastat Tartu rahu sõlmimisest.\nJutustus minevikust, kuid suunaga tulevikku\nKuigi EV100 ajaraam on seotud Eesti riigi sündimise ajalooliste verstapostidega, on kogu juubeliprogramm suunatud pigem tulevikku. Juubelitegevuste kava puudutab peaaegu kõiki olulisemaid eluvaldkondi ja annab ühiskonnale võimaluse vaadata tagasi meie riigi ajalukku, tõsta esile tänapäeva ja seada uusi eesmärke edaspidiseks. Olla ühel ajal iidne ja uudne, õpihimuline ja uskuda iseendasse.\nNeed on EV100 suuremad algatused\nEV100 programm koosneb suurematest valdkondlikest algatustest, suursündmustest, ametkondade juubelitest, kingitustest ja üritustest. Programmis on üle 200 projekti ja algatuse, programm jääb avatuks kuni EV100 perioodi lõpuni.\nIgal lapsel oma pill: üldise muusikahariduse toetuseks ellu kutsutud muusikainstrumentide ostmise suurprojekt.\nLaste Vabariik – elamustuur, mis jõuab peatub igas maakonnas, kokku 55 korda\nHea avalik ruum – arhitektuuriprogramm, mille jooksul saavad uue ilme 15 linnaruumi ja ajaloolist keskust\nEesti 100 tamme – Eesti 100 tamme esinduspark rajatakse Tamsallu.


Tag:in the mail | ¿eX-whY? AdVenture Delivers the Excellence that YOU Demand!!\nTag:in the mail


Eesti majandusülevaade Kolmas kvartal 2012\nOlavi Grünvald, PricewaterhouseCoopers\nEesti majandus kasvas eelmise aasta kolmandas kvartalis 3.5 protsenti, mis Euroopa kontekstis oli väga tugev näitaja. Euroopa Liidu majandus tervikuna langes nii eelmise aasta teises kui ka kolmandas kvartalis. Majanduslanguse põhjustajateks olid seejuures peamiselt just eurotsooni riigid, suurematest Itaalia ja Hispaania ning väiksematest Kreeka, Portugal ja Küpros. Eestiga samas rütmis või isegi kiiremini liikusid aastal 2012 ainult teised Balti riigid. Meie peamistest kaubanduspartneritest oli ka Soome majandus teises ning kolmandas kvartalis languses. Rootsi majandus oli küll veel napilt plussis, kuid ka seal on 2010. aasta ja 2011.a alguse hoog raugenud. Just Rootsi oli Eesti ekspordi kasvu mootoriks aastal 2010, nüüd on tema kõrval oma positsiooni taastanud Soome ja eriti Venemaa.\nEesti majanduskasvu vedajaks aastal 2012 oli sisemaine nõudlus ning eelkõige investeeringud põhivaradesse. Kriisi aastatel – 2008-2010 – langesid investeeringud dramaatiliselt ning nende osakaal sisemajanduse koguproduktis (SKP) moodustas aastal 2010 ainult 19%, võrreldes 35 protsendiga aastal 2007. Aastatel 2011 ja 2012 kasvasid investeeringud põhivaradesse igas kvartalis keskmiselt 25-30 protsenti ning eelmise aasta kolmandas kvartalis moodustasid investeeringud juba ligikaudu 28 protsenti SKP-st. Kasvanud investeerimisvajadust soodustabki vahepealsest madalast tasemest tekkinud paus ning muudatused majanduse struktuuris, milleks on näiteks tööstuse kiire kasv ekspordi toel, seda küll eelkõige aastatel 2010 ja 2011. Eelmisel aastal kasvasid investeeringud eelkõige riiklike renoveerimis- ja rekonstrueerimistööde ning taristuinvesteeringute toel, mis on omakorda aidanud kosuda ehitussektoril.\nStatistikast on näha ka teenuste ekspordi vähenemine seoses transiidimahtude vähenemisega. See oli ka üks põhjuseid, miks Eesti jooksevkonto eelmise aasta alguses taas negatiivseks muutus. Kuna Venemaa on oma Balti mere sadamaid juba aastaid tugevalt arendanud siis on mahukauba (kütus, kivisüsi jm) transiidi vähenemine Eesti kaudu tõenäoliselt pöördumatu protsess ning nende tarneahela ettevõtetel tuleb olukorraga kohaneda. Näib, et siia ei too pööret ka Venemaa liitumine WTO-ga, mis peaks kõrvaldama diskrimineerivad raudteetariifid, kuna ka Venemaa käsutuses olevate mitteformaalsete takistuste valik on piisavalt suur. Naftaterminalidel, mis olid ja on jätkuvalt Tallinna Sadama peamised kaubavoo allikad, on reaalseks alternatiiviks hoiustamisteenuse pakkumisele ümberorienteerumine. Teistelt ettevõtetelt (näiteks raudteeveod, söeterminal) nõuab see suuremat leidlikkust.\nKa eelmise aasta viimane kvartal ei toonud Tallinna Sadama kaubavoogude osas muutust, kuid langus enam ei süvenenud. Kogu aasta lõikes vähenesid sadama kaubavood 19 protsenti ja kogumaht langes alla 30 miljoni tonni. Võrdluseks võib tuua, et kõrgseis oli aastal 2006 kui kaubamahud saavutasid 41 miljoni tonni taseme. Kogu eelmise aasta langus tuli siiski väärtuseloome seisukohalt väiksema potentsiaaliga vedelkütuste transiidist. Suurema väärtusloome võimalustega kaubagruppide, nagu näiteks konteinerite ja ro-ro kaupade, mahud kasvasid. Lisaks kompenseeris kabamahtude vähenemist rekordtasemele kasvanud reisijate arv, mis ulatus ligikaudu 9 miljonini. Sadama finantstulemusedki näitavad, et vedelkütuste mahtude vähenemine ettevõtte kasumlikkust oluliselt ei mõjutanud.\nJärjest olulisemaks tegijaks Tallinna Sadama kõrval kasvab aga pikalt hoogu võtnud Sillamäe Sadam. Eeldatavasti saavutati aastal 2012 kaubavoogude prognoositud kasv 6 miljoni tonnini, ehk viiendiku võrra rohkem kui aastal 2011. Käesoleval aastal peaks valmima ilma suurema kärata – erinevalt Tallinna Sadama uuest terminalist – ehitatud konteinerterminal, mis loodetavasti ka kauba leiab.\nEelmise aasta lõpu andmed polnud artikli kirjutamise ajaks veel ilmunud. Oktoobris ja novembris ei näidanud peamised igakuised indikaatorid – jaekaubanduse ja tööstustoodangu kasvud –trendi muutust. Seega võis eeldada 3-4 protsendise kasvu jätkumist ka aasta viimases kvartalis.\nEnamus analüütikuid eeldab samas tempos kasvu jätkumist ka käesoleval aastal. Kasvutempo võtmeks on globaalne ning eelkõige Euroopa majandusolukord. Kui võlakriisiga seotud ebakindlus suureneb, kandub see suure tõenäosusega ka Eesti inimeste kindlustundesse ning hakkab pärssima kodumaist nõudlust, mis eelmisel aastal majandust vedas. PwC käesolevaks aastaks Eurotsooni majandusele veel kasvu ei prognoosi, ka mitte langust, kuid riskide realiseerumise korral on see võimalik.


USA NATIONAL GEOGRAPHIC´U 2013.A 8 NUMBRIT, müük, kuulutus 55193039 - Kuldne Börs\nUSA NATIONAL GEOGRAPHIC´U 2013.A 8 NUMBRIT\nID: 55193039, muudetud 05:30 22.02.2020\nPOOLMUIDU, üle 6 korra odavamalt 2013. aasta 8 numbrit - jaanuar -august. Inglisekeelsed. Enamus ajakirjadest on täiesti uued (lehitsemata) ja mõnedel on lisamaterjalid.\n"Ajakirjast leiab paeluvaid artikleid ja kauneid fotosid loodusest, erinevatest kultuuridest ja meid ümbritsevast keskkonnast üle kogu maailma. Tihti on lisatud maakaardid." Allikas Lehepunkt Artiklid, mis omavad aegumatut teaduslikku väärtust ja suurepärased loodusfotod. Poes maksab üks ajakiri vähemalt 5.90 eurot.\nKa visuaalselt ilus raamaturiiuli kaunistus. Pilti on võimalik suurendada!


Kui edukaks osutub Pyeongchangi olümpia avanud rahutuvi lend? - Tänane leht\nRahutuvi Pyeongchangi taliolümpiamängude avatseremoonial. FOTO: AFP/SCANPIX


The Argyle - Hatton - Hotels.com\nKõik sihtkoha Hatton, Keskprovints, Sri Lanka majutusasutused\nKudaoya Estate, Hatton, Hatton, 22000 Central Province LKA\n4 tärni hotell spaaga ja välibasseiniga, Hatton\nTuba, 1 kahevoodi, suitsetamine keelatud - Vannitoa sisustus\nKahetuba, suitsetamine keelatud - Vaade mägedele\nSviit, suitsetamine keelatud - Vaade toast\n1 - The Argyle, Hatton, Välibassein\n2 - The Argyle, Hatton, Välibassein\n3 - The Argyle, Hatton, Välibassein\n4 - The Argyle, Hatton, Massaaživann siseruumides\n5 - The Argyle, Hatton, Sviit, suitsetamine keelatud, Tuba\n6 - The Argyle, Hatton, Kahetuba, suitsetamine keelatud, Tuba\n7 - The Argyle, Hatton, Tuba, 1 kahevoodi, suitsetamine keelatud, Vaade toast\n8 - The Argyle, Hatton, Kahetuba, suitsetamine keelatud, Tuba\n9 - The Argyle, Hatton, Kahetuba, suitsetamine keelatud, Tuba\n10 - The Argyle, Hatton, Kahetuba, suitsetamine keelatud, Vannituba\n11 - The Argyle, Hatton, Tuba, 1 kahevoodi, suitsetamine keelatud, Vannitoa sisustus\n12 - The Argyle, Hatton, Aed\n13 - The Argyle, Hatton, Aed\n14 - The Argyle, Hatton, Sissepääs\n15 - The Argyle, Hatton, Hotelli baar\n16 - The Argyle, Hatton, Einestamine\n17 - The Argyle, Hatton, Einestamine\n18 - The Argyle, Hatton, Einestamine\n19 - The Argyle, Hatton, Spaa\n20 - The Argyle, Hatton, Fuajee\n21 - The Argyle, Hatton, Fuajee\n22 - The Argyle, Hatton, Hotelli interjöör\n23 - The Argyle, Hatton, Interjööri detail\n24 - The Argyle, Hatton, Hotelli interjöör\n25 - The Argyle, Hatton, Kahetuba, suitsetamine keelatud, Vaade mägedele\n26 - The Argyle, Hatton, Vaade õhust\n27 - The Argyle, Hatton, Vaade hotellist\n28 - The Argyle, Hatton, Mängude tuba\n29 - The Argyle, Hatton, Piljard\n30 - The Argyle, Hatton, Karaoketuba\n31 - The Argyle, Hatton, Tuba, 1 kahevoodi, suitsetamine keelatud, Tuba\n32 - The Argyle, Hatton, Sviit, suitsetamine keelatud, Tuba\n33 - The Argyle, Hatton, Sviit, suitsetamine keelatud, Vaade toast\n34 - The Argyle, Hatton, Kahetuba, suitsetamine keelatud, Tuba\n35 - The Argyle, Hatton, Kahetuba, suitsetamine keelatud, Vaade toast\n36 - The Argyle, Hatton, Välisilme\n37 - The Argyle, Hatton, Aed\n38 - The Argyle, Hatton, Välisilme\n39 - The Argyle, Hatton, Einestamine\n40 - The Argyle, Hatton, Einestamine\n41 - The Argyle, Hatton, Einestamine\n42 - The Argyle, Hatton, Vaade õhust\n43 - The Argyle, Hatton, Tuba, 1 kahevoodi, suitsetamine keelatud, Tuba\n44 - The Argyle, Hatton, Kahetuba, suitsetamine keelatud, Tuba\n45 - The Argyle, Hatton, Sviit, suitsetamine keelatud, Tuba\n46 - The Argyle, Hatton, Tuba, 1 kahevoodi, suitsetamine keelatud, Tuba\n47 - The Argyle, Hatton, Tuba, 1 kahevoodi, suitsetamine keelatud, Tuba\n48 - The Argyle, Hatton, Välisdetail\n49 - The Argyle, Hatton, Välisilme\n50 - The Argyle, Hatton, Aed\n51 - The Argyle, Hatton, Einestamine\n52 - The Argyle, Hatton, Kahetuba, suitsetamine keelatud, Tuba\n54 - The Argyle, Hatton, Hommikueine\nDevoni juga – 5,2 km\nChrist Church Warleigh – 9,2 km\nCastlereagh Reservoir – 14,1 km\nHorton Plainsi rahvuspark – 21,7 km\nSt Clairi juga – 17,3 km\nAdamsi mägi – 37,4 km\nKadiyanlena/Kataboola juga – 27,3 km\nAberdeeni juga – 31,6 km\nMohini juga – 33 km\nLaxapana Joad – 34,6 km\nFriendly staff and lovely property surrounded by beautiful nature. Only wished the gym… 17. jaan 2020\nEverything was immaculate and perfect except for one thing, the hot water in the shower… 6. nov 2019\nHatton, kõik majutusasutused\nThe Argyle ümbruskond\nKonverentsisaali pindala (ruutjalgades) 554\nLõõgastavaid hooldusprotseduure pakub kohapeal asuv spaa Spa. Selles spaas on massaaživann.\nThe Argyle – joonealune jutt\nInglise hommikusöök on saadaval lisatasu eest ning maksab 15 USD täiskasvanutele ja 7.50 USD lastele (ligikaudne hind)\nThe Argyle – KKK\nKas The Argyle võimaldab tasuta tühistamist kogu raha tagasimaksmisega?\nJah, The Argyle pakub meie saidil tagastamisele kuuluva ettemaksuga tube, mille puhul tühistamisvõimalus kehtib ka veel mõned päevad enne saabumistähtaega. Täpsemat teavet leiad majutusasutuse kehtestatud tühistamistingimustest, millega tasub kindlasti tutvuda.\nKas The Argyle pakub kohapeal parkimisvõimalust?\nKas The Argyle lubab kaasa võtta lemmikloomi?\nMillised kellaajad on The Argyle kehtestanud sisse- ja väljaregistreerumiseks?\nEkaterina, ru1 öö, reis perega


#õrritamine#keelekas#vaginaalne keppimine#kliitori keelekas\n#fantaseerimine#masinatega seksimine#hõõrumine#kliitori hõõrumine\n#kottide lakkumine#näkku laskmine#masturbeerimine#pritsiv orgasm\ncum in pussy until the end of the hour left 135\n#tantsimine#sügav minett#dildoga masturbeerimine#vaginaalne keppimine\nс2с 40 tok Super Anal Show Left 510\n#paaridevaheline seks#karm seks#armatsemine#kliitori lakkumine\n#tantsimine#peenise imemine#imemine#tüdrukutega seksimine\nотсос 250:8: 242\n#dildoga mängimine#lakkumine#kliitori imemine#Mängud\n#kottide imemine#ratsutamine#karm seks#HD+\nHello! We are Sasha and Lera, are going to 784 fuck-show\n#persest suhu#suuseks#näol istumine#näkku laskmine\n#sperma vahetamine#rusikaseks#õrritamine#kliitori lakkumine\n#aasia massaž#anaalnäpuseks#vaginaalne keppimine#Mängud\nSaving on a dream 5360 C2C-34t, PM 38t, Feet-40, Like me 50t, Tits-80t, Finger in the ass-100t, Remove panties-1\n#kottide imemine#suhtlemine#dildoga masturbeerimine#näpuseks\n#paaridevaheline seks#sisselaskmine#tüdrukutega seksimine#HD+\nLet's have fun! We collect 1321 tokens for the show!\n#anaalseks#sperma vahetamine#tantsimine#dildoga mängimine\n#kottide lakkumine#ratsutamine#pepuseks#riista imemine\n#kottide imemine#sügav minett#tõmbamine#Cam2Cam Prime


Cafe HMSX - Otsime nelja sportlikku, treenitud kehaga noormeest 3. juuliks appi sõudma\nCafe HMSX teabekeskuse sisse loginud kasutajad:\nLae uurimustöö alla! (PDF)\tOtsime nelja sportlikku, treenitud kehaga noormeest 3. juuliks appi sõudma\nKirjutas HMSX.info toimetaja\tEsmaspäev, 25. Juuni 2012 10:32\tCafe HMSX klient soovib 3. juulil abi oma klientide sõudmisel 400 meetri kaugusele mererannast ja tagasi, mistõttu otsime appi nelja sportlikku, treenitud kehaga noormeest, kes saavad vaevatasuks vastu võimaluse veeta luksuslik suveöö kaunis eestimaa paigas koos toitlustusega ja taskuraha lisaks.\nKui oled huvitatud, anna meile endast kohe teada - võtame sinuga ühendust ja seletame kõike juba täpsemalt.\nTeabe- ja elustiilikeskuse HMSX.info lehel viibib hetkel 315 külalist ja 1 registreerunud kasutaja. Need MEHED liitusid hiljuti teabe- ja elustiilikeskusega HMSX.info ja lisasid oma profiilile ka pildi:\neiki nestor gayfilm leedu seim paula abdul peter burton poola stephen baldwin Riigikogu liikmed kutsuvad üles moodustama erakondadeülest töögruppi kooseluseadusega edasiminemiseks


Jäätmed - 847 õppematerjali - Annaabi.ee\n"jäätmed" - 847 õppematerjali\nJäätmed Carmen Koppel Ääsmäe 2005 Referaadi sisu · Mis on jäätmed? · Loodusinimestel tekib vähe jäätmeid · Tänapäeval tekitab inimene palju jäätmeid · Prügisorteerimine on vajalik · Prügiveo homne päev · Inimkonna tulevikku aitab kindlustada säästev eluviis Mis on Jäätmed · Jäätmed on mistahes vallasasjad mis on minema vistud ehk kasutuselt kõrvaldatud. ·...\nJäätmed õmblustööstuses ja nende käitlemise võimalused.\nJäätmete liigitus: · Tavajäätmed-mis ei kuulu · Biolagundavadjäätmed- ohtlike jäätmete hulka. looduses lagunevad · Püsijäätmed-tavajäätmed, jäätmed. milles ei toimu füüsikalisi, · Näiteks:toidujäätmed,pab keemilisi ega bioloogilise er ja papp. muudatusi. · Nad ei ole biolagundatavad ega mõjuta ebasootsalt...\nJäätmed Me kõik puutume iga päev kokku prügiga  oleme ise prügi tekitajad. Selleks, et hoida meie elukeskkonda inimväärsena ja loodussõbralikuna, peaksime tekkinud jäätmed võimalikult keskkonnasõbralikult koguma ja käitlema. · Rahvastiku arvu suurenemine toob kaasa surve ümbritsevale keskkonnale, sest tarbimise ja tootmise kasvuga tekitata...\nJÄÄTMED KUI ÜLEMAAILMNE KESKKONNAPROBLEEM Allan Margus MIS ON ÜLDSE JÄÄTMED? · Inimtegevuse tagajärjel moodustunud ained, esemed või nende jäägid. JÄÄTMETE LIIGID · Biolagunevad jäätmed. · Ohtlikud jäätmed. · Taaskasutuses jäätmed. BIOLAGUNEVAD JÄÄTMED MIKS ON SEE TEEMA PROBLEEMIKS SAANUD? · Rahvastiku arvu suurenemine. · Kiire linnastumine. · Paremad elutingimused. · Kasutusel ol...\nJäätmed Maikel Lätt, Lilith Vilipus Kp-21 Jäätmed Globaliseerunud tarbimisühiskonnas on jäätmetega seotud probleemid kujunenud üheks kesksemaks keskkonnaga seostatavaks mureks. Eestis tekkis 2008. aastal kokku ligikaudu 20 miljonit tonni jäätmeid, neist valdav osa (12,3 mln tonni) olid tavajäätmed ning ülejäänud ohtlikud jäätmed (7,7 mln tonni). Ühe elaniku...\nJäätmekäitlus Jäätmekäitlus on tegevus, mis hõlmab jäätmete kogumist, vedu taaskasutamist ja kõrvaldamist. Riiklikult on paika pandud jäätmete liigid, nende käitlemise nõuded ning jäätmekäitluse osapoolte üldised kohustused. Prügi liigid! Prügi võib jagada mitmeti. Üldlevinuim viis prügi liigitada on vastavalt selle sorteerimisele: paber ja papp, plastik...\nPÄRNUMAA KUTSEHARIDUSKESKUS K-08A Randel Malm PRÜGI JA JÄÄTMED referaat Pärnu 2010 Keskkonna ning loodussäästliku elu seisukohast võttes on prügist rääkida ilmselt kõige lihtsam. See on asi, mida me näeme oma silmaga ja me ei pea ennast kujutama kümente aastate kaugusele tulevikku, et asja mõista. Prügi on siinsamas meie endi kõrval. Prügi sorteerimine...\nPõltsamaa Ametikool Tööohutus P1 Siim Laur Kaarlimõisa 2012 1. Vanametall Eesti üks suurimaid vanametalli kokku ostjaid on Kuusakoski . Nimetus Hind alates /tonn Hind alates EEK/tonn 1 TERAS 1 203 3176 2 TERAS 2B 187 2926 3...\nPrügi ja jäätmed · Prügi Keskkonna ning loodussäästliku elu seisukohast võttes on prügist rääkida ilmselt kõige lihtsam. See on asi, mida me näeme oma silmaga ja me ei pea ennast kujutama kümente aastate kaugusele tulevikku, et asja mõista. Prügi on siinsamas meie endi kõrval. Prügi sorteerimine vajalik selleks, et võimalikult paljud asjad jõuaksid taaskasutusse, m...


Sõjaeelse Eesti esseistika ja kirjanduskriitika » Blog Archive » Kõlbeline kasvatus koolis.\nVI üleriiklikuks õpetajate kongressiks määratud referaadi kokkuvõte.\nKõlbeline kasvatus koolis annab kasvatusteadlastele tähtsaid ja raskeid ülesandeid, mille lahendamisele püütakse jõuda mitmel teel. Ajalooliste ja osalt ka poliitiliste asjaoludega on seletatav teatavates ringkondades valitsev arvamus, et kõlbelise kasvatuse eesõigus on usuõpetusel. Maades ilmaliku kooliga, ilma usuõpetuseta (Prantsusmaa, Portugal, Jaapan ja t.) on kõlbelise kasvatuse eesmärgiga kooli õppeainete hulka võetud moraali õpetus. Samuti ka Inglismaal, kus sunduslik moraaliõpetus seisab usuõpetuse kõrval, ja Põhja-Ameerikas, Helveetsias ja Itaalias, kus kirik ja kool üksteisest lahutatud.\nKuid uuema aja pedagoogikas leiab tõsist hindamist kolmas vool, mis kõlbeliseks kasvatuseks koolis moraaliõpetuse eritundide abi ei tarvita, vaid selleks iga õppeaine tunde ja kogu koolitöö korraldust. Peab tähendama, et ka Inglismaal koolid sundusliku moraaliõpetuse teostamiseks selle aine süstemaatilise käsituse asemel iga õppeaine tunde võivad kasutada.\nKäesolevas lühikeses kirjutuses tahame viimast seisukohta põhjendada. Selleks lubatagu esialgselt mõnel meie ainega seotud filosoofilisel küsimusel peatada.\nKõlbluse probleemiga on lerve rida filosoofilisi mõisteid seolud, nagu voorus, kõrgem headus, kuri ja pahe, ligimesearmastus, enesearmastus, kohusetunne, tasu heategude eest j. n. e. Need mõisted peavad inimese elusihtide määramisele viima, mida aga mõttetargad teevad väga mitmeti. Kõige populaarsem inimese elusihtidest on vist küll püüdmine kõrgema headuse poole, mis aga leiab mitmesugusid põhjendusi. Usulistest motiividest leiame meie Jumala tahtmise täitmise ja tasu heategude eest seal ilmas. Kant kuulutab välja absoluutse kõlbluse käsu, Hartmann arvab, et loodus ja ühes temaga ka inimene püüab kõrgema headuse ja täielikkuse poole. Nende vaadete põhjal oleks voorus mingisugune trantsendente kohustus, mis inimesele iseenesest võõras, mida talle tuleb sisendada ja mille eest talle lubatakse tasu. Teisiti vaatab asja peale Eugen. Ta leiab, et voorus pole midagi muud, kui elu funktsioon, ja kõrgem headus, kuhu püüab inimsugu, mis mõtte elutegevusele annab, ongi elu ise, intensiiv, mitmekesine, tegevusrikas elu. Elu ise on iga olevuse liigutuste põhjus.\nSamuti peame ka kõlblustunde tunnistama elu funktsiooniks. Kõlblustunne põhineb jõutundel (Ziegler). Jõutunne sünnitab loomulikult tegevustungi, mis sel korral, kui omale leiab soodsa tee, avaldub kas intellektuaalses, või emotsionaalses (peaasjalikult kunstnikes) või tahteviljakuses. Ühtlasi sellega saavutab inimene ka voorusliku viljakuse.\nKui õige on kõlblustunnef elu funktsioonina võtta, siis peaks ka olema õige, et lapsel tema sündimisel kõlbluistunnet pole veel olemas, tal pole kõlbelist ega kõlblusvastast iseloomu (vastand pärispatu ideele). Lapsed on ainult instinktid, tundmused ja affektid. Head ja kurja laps ei tunne, sest muidu poleks ju tarvis teda neid tundma õpetada. Laps on kõlbeliselt indifferentne olevus (Kant).\nLapse kõlbeline arenemine käib ja võibki käia käsikäes kehalise ja vaimse arenemisega ja küpseb ainult pika kasvamise järele (Spencer). Ei või ka tähendamata jätta, et biogeneetiline printsiip on ka kõlbelises arenemises maksev, ja selletõttu avalduvad lapses meie kaugemate esivanemate ürginstinktid. Nende sunnil lõhub ja purustab laps heameelega asju, teeb valu teistele, piinab loomakesi j. n. e. Iseäranis tihti võib seda poisikeste juures märgata, ja Lindsey tähendab sel puhul, et „poisikesed, kes midagi halba ei tee, ei suuda ka midagi hääd teha”.\nKõlbeline kasvatus on lahutamata kehalisest ja vaimsest kasvatusest. Tema lõpusihiks võtame meie väljaarenenud kõlbelise karakteri kasvatamise, mis vaba, iseseisva, teguvõimsa isiku loob.\nHuvitav oleks siin mõne tähtsama pedagoogi mõtteid kõlbelise kasvatuse kohta meele tuletada. H e r b a r t omas „üldises kasvatusteaduses” kirjutab vaimse ja kõlbelise kasvatuse paralleelsusest. Lapses arendatagu mitmekülgselt tema huvisid, et ta headuse ja õiguse ideed nende puhtuses ja teravuses tunneks, et tal karakter täielikult välja kujuneks. Arenemist võimaldab aga ainult tegevus ja see mis sellele viib – tahtmine, püüdmine. Selle vastu moraali jutlused ja nõuanded ei too mingit kasu. PestaI o z z i rõhutab, et selged mõisted arenevad välja sisemised vaimsed ja kõlbelised jõud ja näitavad, mis on tõde ja ebatõde. Spencer, nagu juba tõendatud, ei saa kõlbelist arenemist kehalisest ja vaimsest arenemisest lahutada. Töö ja tegevus on arenemise alus, annab julgust raskustest üle saada, koondab tähelepanu, kasvatab kannatust ja kõiki teisi karakteri omadusi, mis elus tähtsad ja väärtuslikud. Rousseau on ägedam moraali õpetamise vastane. Ta leiab, et moraali jutlused teevad palju rohkem kurja, kui need pahed elus, mis lapsed näevad. Nagu näha, hindavad nimetatud pedagoogid kõlbelises kasvatuses ainult kõike, mis võimaldab lapse tahtevõimu ja sellega ühtlasi karakteri arenemist.\nKõlbelise kasvatuse ülesanne esimeses joones on tahtevõimu kasvatamine. Tahtmine on kasvatatav ja ainult harjutuste läbi. On midagi lapsele õnnestand, tekib tal tahtmine seda teadlikult korrata. Selleks on tarvilik, et käsitatav aine oleks meeldiv, arusaadav ja jõukohane. Töökooli põhimõtte teostamine on parem abinõu tahtevõimu kasvatamiseks. Töökoolis õpib laps tegutsema, ennast valitsema, tõelik olema. Karakter areneb kiiresti, sest laps teab, et ta midagi oskab, suudab, mis loomulikult eneseusaldust kasvatab ja rahuliku meeleolu loob. Karakter, ehk iseloom on inimese vaimsete ja intellektuaalsete jõudude tegevus teatavas, kindlas sihis. Lapse tegevuses on ülekaalus affektiivsed liigutused, kuid kasvatajal on võimalus neid pikkamisi iseloomu omadusteks ümber muuta. See sünnib siis, kui püsivad sidemed tunnete ja ettekujutuste vahel välja arenevad. Kasvatuse kõrgem ülesanne on kõlbelise iseloomu arendamine, mis inimese teod ja mõtted kõlbeliste ideedega ja seadustega kooskõlastab. Kuidas sellele jõuda, püüab näidata moraalipedagoogika.\nEkslik oleks moraali käskudega ja keeldudega õpetada, iseäranis asjade ja nähtuste kohta, mis lapsele võõrad ehk arusaamatud. Lapses on tugev vastupanemise võim, ja igasugused keelud ja käsud tihti toovad just vastupidiseid tagajärgi. Teadmised võib veel lapsele pähe tuupida, kõlbelisi võimeid aga mitte sugugi: nad kasvavad ainult isetegevuse läbi. Kõlbelisel kasvatusel tuleb nende madalate instinktide vastu võidelda, mis pärivuse tõttu kaugematelt esivanematelt jäänud lapsesse. Neid täiesti hävitada ei ole võimalik küll aga peab madalaid püüdeid lapses lämmatama heade püüete elustamisega.\nKasvatuslikult seisukohalt ei ole mingit väärtust moraalil, mis transtsendentsete tingimustega seotud (Jumala tahtmine, tasu seal ilmas j. m.) Moraalpedagoogika võib ainult neid kõlbelisusmõisteid tarvitada, mis psüühilistel jõududel põhinevad ja inimese ajaloolistest kogemustest välja kasvanud (mõistus, kaastundmus, ausus, südametunnistus, kohusetunne, aukartus, lugupidamine ligemise vastu j. n. e.)\nKui meil usulise ja ilmalikku moraalipedagoogika vahel tuleks valida, siis annaks meie eesõiguse kahtlemata viimasele. Siin pole tarvidust pikemalt peatada neil ajaloolistel põhjustel, mis usu ja kiriku moraalpedagoogika ees alaväärtuslikuks teinud. Järgmine pildike aitab ehk siiski selgitada, kui palju suudab kool kõlbelises kasvatuses usulisel alusel saavutada.\nAngoulemes Prantsusmaal anti rahvakooli õpilastele nende kõlbelise küpsuse kindlaks määramiseks järgmine katsetöö. „Sa jalutad sõbraga turul. Sul pole pennigi (Sou) taskus, sest su vanemad on vaesed. Korraga leiad sa rahakoti 5 frangiga, ütle, mis sa sellega teha mõtled?” Ankeedi tagajärjed olid järgmised: Vaimulikes koolides 62% lapsi tahtsid raha omale jätta ja 38% teadsid, et ei tohi leitud raha omale võtta. Ilmalikes koolides ilma usuõpetuseta tahtsid leitud raha omale jätta ainult 20% ja tagasi anda 80% lapsi. Sama ankeet samasuguste tagajärgedega korrati hiljem Berliinis. Ei saa veel tähendamata jätta, et tagasiandmise motiiviks ei toonud ükski laps käsku: „Sa ei pea varastama”. (M. Lichtengerger. L’éducation morale dans les ecoles primaires).\nIlmalik moraalpedagoogika tarvitab aga kõiki abinõusid, mis lapses kindlat iseloomu, selget mõtlemisviisi ja sotsiaalselt arenend isikut kasvatavad. Kuid selleks pole sugugi tarvis erilisi moraali tunde koolis, vähemalt algastmel. Esimene rahvusvaheline kongress kõlalise kasvatuse kohta 1908 a. Londonis võttis üsna selge seisukoha selles mõttes, et iga õppetund võib ja peabki kõlbelise kasvatuse eesmärkidele sihtima. Matemaatika tundidel annab selleks võimaluse kiire vaatlusvõime arendamine, kiire üldsustamise ja deduktsiooni nõudmine. Maateaduses näidatagu rahvaste olenevust üks teisest. Iseäranis rohkesti ainet kõlbeliseks arenemiseks annab ajalugu. Kirjanduse käsitusel õpib laps tundma teiste inimeste sisemusi ja väliseid olekuid. Loodusteadus ka aitab karakteri arenemisele tublisti kaasa. Lapsed õpivad vaatlema, näevad asjade ja nähtuste põhjusi ja tagajärgi, katsuvad oma jõudu uurimises, eksperimentides. Omal jõul saavutatud tagajärjed kindlustavad eneseusaldust, kõlbelist püsivust, otsustusvõimet.\nPeale selle on soovitav juhtumistel kõlbliste küsimuste induktiivne-empiiriline käsitus, et lastele näidata inimkonna elus olenevust põhjuse ja järelduse vahel. Peab tarvitama ka juhust, et näidata, mis viha, vaen, vale j. n. e. inimese iseloomuga võib teha. Algõpetusel on selleks rohkesti ainet koduloo ja emakeele tundidek\nLast kasvatab sotsiaalseks olevuseks koolielu ja selle korraldus. Koolikorra nõudmised puhtuse, korralikkuse, kooliasjadega mõistliku ümberkäimise, kaasõpilaste vastu lugupidamise avaldamise kohta j. n. e. on lastele küllalt arusaadavad ja jõukohased, et tähtsate karakterit arendavate teguritena teenida. Iseäranis tõuseb koolikorra kasvatav mõju, kui õpilased ise ka kooli sisemisest elust võimalikult rohkem osa võtavad, nõudmine, mis töökooli põhimõttest välja kasvanud.\nKui suur mõju kasvatuses on õpetaja-käsutaja isikul, on üldiselt tuttav. Kui puudub kooskõla õpetaja sõnades ja tegudes, ei ulata õpetaja kasvatav mõju kuigi kaugele. Just moraaliõpetuse juures eriainena võib kergemini vastolu sõnades ja tegudes juhtuda, kuna kõlbelise kasvatuse teostamine töökooli põhimõttel niisuguseks lahkuminekuks vähe põhjust annab. Kasvatus on seal töös ja tegevuses ja ilma selleta ei saa õpetaja olla õpetajaks.\nMoraaliõpetus filosoofilise õppeainena võib aset leida keskkooli vanemates klassides, kus selle aine käsitamiseks võib leida tarvilikud eeldused õpilaste arenemises. Kõlbeline kasvatus tahtevõime ja iseloomu arendamise mõttes peab terves kooli kasvatussüsteemis leidma teostuse.\nKasvatusest nr. 1/1923\n« Demokraatliku uusaja algus prantsuse 18. sajandi kirjanduses.\nKõlbeline kasvatus. »


USS Racing 2 (0)\nLisas hyper cooleee | Mängitud 4430 | Hinne: 5 | kontrollis: hyper cooleee\nEsmalt pead sa valima raja. Kuna sa mängid kindlasti seda esimest korda, saad sa algul mängida ainult ühte rada. Et teisi mängida, pead sa edukas olmea eelmistes. Vali ka endale nüüd auto! Selles mängus saad sa ka tulistada teisi võistlejaid. Mine üle märkidest, mille tagataustaks on ka mingi laskemoon. Kui oled selle kätte saanud, siis vajuta tühikut ja see pääseb valla. Muidu liigud mängus nooltega! Edu!\nFaili lisas hyper cooleee(4.5 MB).


Unisex kostüümid - Leht 1 - Osta.ee\nSeinamaalikomplekt lõuendil, london, värviline, 120 x 40 cm\nNR.795 SSD HDD 120GB M.SATA\nVinüülplaadi Mängija Blaupunk Audiotron PLS900\nLehtsilmusvõtmete komplekt 6-32 Black\nUnisex kostüümid Karnevali kostüümid Riided ja jalatsid Kõik kategooriad ------------------------------ Avamisoksjon Osta Noort Kunsti Heategevus Pankrotivara Riigivara ja ettevõtted Antiikesemed ja kunst Arvutid Audio/video Auto/moto Ehted ja väärisesemed Harrastused ja vaba aeg Ilu ja tervis Kinnisvara Kodu Kodumasinad Kollektsioneerimine Lastekaubad Raamatud, ajalehed Riided ja jalatsid Telefonid Tööriistad, masinad, ehitus Varia Äritarbed ja teenused XXX - Erootikakaubad -------------------- Eesti Disain -------------------- Foorum -------------------- ABI\nTüdrukute kostüümid (103)\nUnisex kostüümid (97)\nPüksid klounile 128cm\nStiilipeo top 158cm\nKana müts M-L\nParukas pakkidega.Sobib punkarile.\nKarnevalimask "Squid game mask"\n0.10.-! Päkapiku, jõuluvana müts (KH)\nParukas - Kloun - Oranž - UUS\nVest 10-12 a\nFliis pidzaama s. 140\n4-5 a püksid\n3-5 a top hansapäevale/laadale\nRasta patsidega hip-hop müts.\nTabi socks, Tabi cover, 25-26cm, white\nKarnevali kuninglik top 122cm\nKostüüm ussitanud õunake\nJänese kostüüm 128-140 cm\nNr 42 kostüüm\nKostüüm Dinosaurus 10-12 a\nHernehirmutise kostüüm.Topi täis ja aja põllul püsti.\n128 cm klouni top\nPintsak-top +mask 140cm\nKupi kostüüm Disney 160-170 cm\nPüksid stiilipeole .siidised M


Järeldus – Vikitsitaadid\nSeejärel meenub talle sõna SALVEI. Ta võtab paberi ja leiab, et nendest kuuest tähest (s, a, l, v, e, i) saab moodustada seitsesada kakskümmend erinevat kuuetähelist sõna. Ta proovib neid moodustada, aga see ei õnnestu. Kuuetähelisi sõnu ei anna kombineerida mitte ühtki, isegi viietähelisi mitte, neljatähelisi tuleb päris palju (VEIS, SALE; VESI jne,). Millegipärast on eesti keeles ainult üks kuuetäheline sõna, mida neist tähtedest võib moodustada. Margareete mõtleb selle üle tükk aega, aga ei jõua mingile järeldusele. (lk 12–13)\nPärit leheküljelt "https://et.wikiquote.org/w/index.php?title=Järeldus&oldid=58049"


Maaeluminister soovib Eesti GMO vabaks kuulutada - Maaleht\nMaaeluminister Tarmo TammFoto: Hendrik Osula\nKeskerakonna maaelu puudutavad valimislubadused näevad ette Eesti põllumeeste võrdsete konkurentsitingimuste eest seismist Euroopa Liidu ühisturul ja „Noored maale“ programmi käivitamist, teatab erakond tänases pressiteates.\n„Selleks, et luua soodsad tingimused Eesti põllumajanduse ja suurte ning väikeste toidutootjate jaoks, on kindlasti vaja riigipoolset stabiilset ja kaasavat poliitikat,“ rõhutas maaeluminister Tarmo Tamm, lisades, et töö peab jätkuma ka uute eksporditurgude leidmisel ning Eesti toodete turustamisel.\nTa lisas, et oluline temaatika on kindlasti võrdsete konkurentsitingimuste eest seismine Euroopa Liidu tasandil.\n„Meie kindel seisukoht on, et Eesti põllumajandus- ja toidutootjatele tuleb tagada võrdsed konkurentsitingimused Euroopa Liidu ühisturul. Seisame ELi tasandil ühise põllumajanduspoliitika raames otsetoetuste võrdsustamise eest ja maksame põllumeestele üleminekutoetusi Euroopa Liidu poolt lubatud maksimaalses määras,“ kinnitas Tamm, lisades, et Jüri Ratase juhitud valitsus on üleminekutoetusi ka maksimaalses mahus maksnud.\nSamuti nähakse ette mesilasperede toetuste maksmist, et arendada kodumaise mesindussektori arengut ja luua meie mesinikele võrdsemad konkurentsitingimused naaberriikidega.\nMõeldes Eesti kasvavale maheturule ja meie mahekuvandile, tuleb Keskerakonna arvates Eesti GMO vabaks riigiks kuulutada.\n„Alates Euroopa Liiduga liitumisest pole Eestis kasvatatud ainsatki GMO põllukultuuri ja ka Euroopa Liidu tasandil valitseb negatiivne suhtumine GMO põllukultuuridesse. Eesti GMO-vabaks kuulutamine annaks olulist kaalu meie mahemaa kuvandile välisturgudel,“ leidis Tamm.\nMaaelu edendamiseks ja arenguks tuleks maaeluministri arvates lõpetada killustatus erinevate ministeeriumite vahel. „Maaelupoliitika kujundamise ja elluviimise eest peaks vastutama koos vastavate poliitikameetmete ja ressurssidega üks ministeerium, kelle haldusalas oleks nii põllumajandus kui ka metsandus. See teeks ka lihtsamaks kodanikul riigiga asju ajada,“ tõi ta välja.\nTamm ütles, et Keskerakond peab oluliseks tasakaalukat regionaalarengut ning et elu oleks nii linnas kui ka maal. Seetõttu soovitakse Tamme sõnul käivitada „Noored maale“ programm. „Meie eesmärk on muuta maal elamine ja tegutsemine noortele atraktiivsemaks ning arendada majanduslikku ja sotsiaalset keskkonda,“ sõnas Tamm.


Mütsid, sallid tüdrukutele\nMütsid, sallid poistele\n€ 7,79 / kuud € 124,59 1p. 8t\nTüdrukute talvekomplekt Huppa Renely 1, must/tumehall...\nTüdrukute talvekomplekt Huppa Renely 1, valge/lilla, ...\n€ 5,46 / kuud € 87,39 1p. 8t\nTalvekombinesoon Huppa Willy, kollane/tumehall, 02002\n€ 1,00 / kuud € 15,99 1p. 8t\nCool Club kombinesoon tüdrukutele, CNG2101979\n€ 2,06 / kuud € 32,99 1p. 8t\nCool Club saapad poistele Käpapatrull (Paw Patrol), A...\n€ 1,25 / kuud € 19,99 1p. 8t\nCool Club kombinesoon poistele, CNB2101982\n€ 8,49 1p. 8t\nPoiste vihmapüksid Cool Club, COB2019118-S20\n€ 0,75 / kuud € 11,99 1p. 8t\nCool Club retuusid tüdrukutele, CCG2120977\n€ 7,09 / kuud € 113,49 1p. 8t\nHuppa talvekomplekt Dante: püksid ja jope poistele, t...\n€ 1,87 / kuud € 29,99 1p. 8t\nCool Club saapad poistele, ANK1W20-CB156\n€ 0,85 / kuud € 13,58 1p. 8t\nLaste suusariiete komplekt Five Seasons Giggle\n€ 1,09 / kuud € 17,48 1p. 8t\n€ 0,69 / kuud € 11,08 1p. 8t\nGamberrito's mängukaru mähkmekott 55 cm roosa\nGamberrito's mängukaru mähkmekott 55 cm sinine\nFancy sall Unisex/lastele sinine atoll\nFancy sall Unisex/lastele lime punch\nFancy sall Unisex/lastele kollane\nFancy sall Unisex/lastele oranž\nTrendy Zipper dressipluus lastele magenta\nTrendy Zipper dressipluus lastele punane\nTrendy Zipper dressipluus lastele lime punch\nBasic T-särk lastele denim\nlego, cool club, valge, paw patrol, kumm, hommikumantel, riidenagi, sporti, sokid, tudruk, aksessuaarid, vihmavari, lego friends, Cool, sark, käekell, rahakott, crocs, spordi, talv, kulmikud, saapad, hot wheels, lego star wars, kingad, ja aksessuaarid, Kummikud, riided, pidzaama, sussid\nLaste pidulikud riided, Laste jalanõud, Beebi riided, Tüdrukute riided, Poiste riided, Laste aksessuaarid, Laste talveriided, Talvejalanõud lastele


Sujetacables magnético Ø 31 mm - supermagnete.it\ndesde 3 uds. 5,27 EUR/ud.\ndesde 10 uds. 4,75 EUR/ud.\ndesde 40 uds. 4,26 EUR/ud.\nDisponible: 4 375 unidades


Arvutifoorum VISTA • Vaata teemat - [LAHENDATUD] Trooja\n[ Tänane kuupäev 19 Jaan 2022, 03:06 ]\nTeema pealkiri: [LAHENDATUD] Trooja\nPostitatud: 11 Aug 2008, 17:14\nAvg leidis mul kontrollimise käigus 2 trojat aga ei saa neid eemaldada..ütleb et m'nesid faile ei saa eemaldada vms. Mida teha?\nPostitatud: 11 Aug 2008, 19:01\nProovi safe modes. Alguses kui arvuti üles laeb vajuta F8.\nPostitatud: 11 Aug 2008, 19:10\nÜtle faili nimi ja siis trooja täpne nimi.\nSiis saab äkki aidata\nPostitatud: 11 Aug 2008, 19:14\nMa ei tea enam öelda sest lasin avg maha ja skannin nüüd nod32 prooviversiooniga. Selline tunne nagu ta ei leiaks midagi.\nPostitatud: 11 Aug 2008, 21:43\nMnjahhh... sa lased oma "kaitse-ingli" maha, kutsud mingi "nurgataguse loomatohtri" vaatama, et kas jäi ikka ellu ning, ku see aidata ei suuda, siis tuled siia hädaldama. Oled ikka naljamees küll\nMa soovitan sul endal Paldiski maantee tohtrite juures kontrollis ära käia, kuigi teadjamad räegivad, et "ku inimesel on ikka , siis on isegi kaasaegne meditsiin võimetu"\nHashi, reeglid veel ei ole ära muudetud\n+ 1 "suuline hoiatus"...\nViimati muutis seda Moderaator. Kokku muudetud 1 kord\nEDIT: vabandan, emotsioonid läksid liialt "keema" sellise rumaluse pääle\nPostitatud: 12 Aug 2008, 19:48\nPostitatud: 12 Aug 2008, 21:28\nSafe modes lasi ära eemaldada.


BigTreasureLatin livejasmin AnastasyaPetrovaCristianhot80 livejasmin LexyStaarMatureEdith livejasmin a0DirtyThoughsKendraCox livejasmin PrettyMandythecollins livejasmin AllureNikki10inHardSausage livejasmin YumiAsi\nDavidSota livejasmin DynamiteTSxxxMistressXDavina livejasmin NicoleFabianaYumiAsi livejasmin yamazakicocaineDavidSota livejasmin JaneBurgessElinn111 livejasmin LATINNBOYSa0DirtyThoughs livejasmin a0JohnSoul\nDollnina . NicoleFabiana. ZAAYNANDNARCI. CurvyJudith.\nEMMILYLADYASIANSammydollAllureNikkiyamazakicocaine .tintinxNiceBBWMatureBrianSmith188GustavLUV .StacyIsAmazingKendraCoxJaneBurgessPrettyMandy .KarlaLouisAllureNikkia0JohnSoulRagnarVsLagerta .0SexxBombMagnusLoveisabell88EMMILYLADYASIAN .nickertjeDexterHart1NiceBBWMaturehotwolfgang .daysihot4youLindaSirenitagirldulcexxa0JohnSoul .SammydollAlexaHotDollAllureNikkiAnetteJoy .LeonardoAlphaLOVERSWEET69PersianKittyPlaytintinx .HerPresent4UKattyhot24ShyIntruderMersSmile .RachelFosterdirtyfetishxDavidSotaNENUSHOT .\nKattyhot24 Videojustannaforyou VideoDianaDiez VideoCocodarling VideoExotticLilly VideoMatureEdith Video\nBrianSmith188 VideoSashaJey VideoNiceBBWMature VideoAnetteJoy VideoKattyhot24 VideoTatyStar Video\nRomanticLukehotwolfgangLeonardoAlphaRagnarVsLagerta .NicoleFabianaDavidSotajustannaforyouBloosomBaby .HardsosexyxGustavLUVOliviaCharmingBBMersSmile .CurvyJudithNicoleFabianaNicoleFabianaLexyStaar .LOVERSWEET69LindaSirenitaKendraCoxNicoleFabiana .AnetteJoyisabell88NicoleFabianaRagnarVsLagerta .AllureNikkiOliviaCharmingBBa0JohnSoulShyIntruder .1BeautifulBaby1BigSeanSmithtintinxBrianSmith188 .LouisetSimontintinxyamazakicocaineAnastasyaPetrova .AllureNikkiDaisy2HotKarlaLouisLESScumHORNY .SexInternationaLZAAYNANDNARCISweetyKailynjustannaforyou .