Tolliseadus – Riigi Teataja\nSüstemaatiline liigitus: HALDUSÕIGUS → Toll\nTolliseadus - sisukord\n§ 2 Põhimõisted\n§ 3 Esindamine\n§ 4 Tolliagentuur\n§ 5 Tolliagentuuri tegevusluba\n§ 6 Tolli otsus\n§ 7 Tolli otsuste ja toimingute vaidlustamine\n§ 8 Tolliformaalsuste teostamise keel\n§ 9 Tollikontrolli teostamine\n§ 91 Eelkontroll\n§ 92 Reisirongi tollikontroll\n§ 10 Keeldude ja piirangute riiklik järelevalve\n§ 11 Teabe andmine ja andmete elektrooniline edastamine\n§ 12 Tollikontrolli tsoon\n§ 13 Tollijärelevalve all olev kaup\n2 MAKSU- JA TOLLIAMET NING TOLLIAMETNIKUD\n§ 14 Maksu- ja Tolliameti ülesanded tollieeskirjade rakendamisel\n§ 16 Maksu- ja Tolliameti koostöö teiste täidesaatva riigivõimu asutustega\n§ 17 Ametitõendi esitamine\n§ 171 Riiklik järelevalve\n§ 18 Riikliku järelevalve erimeetmed\n§ 181 Tolli automaatne numbrituvastussüsteem\n§ 19 Vahetu sunni kasutamine\n§ 20 Tulirelva kasutamine\n§ 21 Maksu- ja Tolliameti ametnike vormiriietus\n§ 22 Tolliametnike koostöö teiste täidesaatva riigivõimu asutuste ametnikega\n21 PÄRING SIDEETTEVÕTJALE, JÄLITUSTOIMINGUD JA SALAJANE KOOSTÖÖ\n§ 221 Päringu tegemine sideettevõtjale\n§ 222 Andmete kogumine isiku jälitusteabele juurdepääsu ja teenistusse võtmise otsustamiseks\n§ 223 Salajane koostöö ja konspiratsioonivõtted\n3 IMPORDI- JA EKSPORDITOLLIMAKSUDE NING MUUDE KAUBANDUST REGULEERIVATE MEETMETE KOHALDAMISE TINGIMUSED\n§ 23 Eesti tollitariifistik\n§ 24 Eesti tollitariifistiku haldamine ja muutmine\n§ 25 Kauba tariifne klassifitseerimine\n§ 26 Kauba mittesooduspäritolu sertifikaadi väljastamine\n§ 27 Tolliväärtuse määramisel kasutatav valuutakurss ja otsuse tegemise tähtaeg\n4 EESTISSE TOIMETATUD KAUBALE KUNI SELLELE TOLLIKÄITLUSVIISI MÄÄRAMISENI KOHALDATAVAD SÄTTED\n§ 30 Kauba ajutise ladustamise tingimused\n§ 31 Kauba hoiulevõtmine\n5 KAUBALE TOLLIKÄITLUSVIISI MÄÄRAMINE\n§ 32 Tollikäitlusviisi määramise kord\n§ 33 Tollikontroll tollikäitlusviisi määramisel\n§ 34 Tolli tegevuseks vajalikud ruumid\n§ 35 Kaubakoguste mõõtmine\n§ 36 Tolliteenuse kulu arvutamine\n§ 37 Tollideklaratsiooni esitamine\n§ 38 Vastutus tollideklaratsiooni esitamisel\n§ 39 Kauba läbivaatus ning proovide ja näidiste võtmine\n§ 40 Transpordivahendi läbivaatus\n§ 41 Pagasi läbivaatus\n§ 42 Reisija läbivaatus\n§ 43 Postisaadetise läbivaatus\n§ 44 Tollitõkendid\n§ 45 Hõivamisele kuuluv kaup\n§ 46 Lihtsustatud tollideklaratsioonid\n§ 47 Reisija deklaratsioon\n§ 48 Postisaadetise deklaratsioon\n§ 481 Sularaha deklareerimine\n§ 49 Tollideklaratsiooni muutmine ja kehtetuks tunnistamine pärast kauba vabastamist\n§ 50 Tollideklaratsiooni järelkontroll\n§ 51 Vabasse ringlusse lubamine\n§ 52 Majandusliku mõjuga tolliprotseduurid ja tollilaod\n§ 521 Majandusliku mõjuga tolliprotseduuri kasutamise või tollilao pidamise loa kehtivuse peatamine ja kehtetuks tunnistamine\n§ 53 Ekspordi tolliprotseduuri rakendamine\n§ 54 Vabatsoon ja vabaladu\n§ 541 Vabatsooni loomine ja vabalao asutamine\n§ 542 Vabatsooni ja vabalao valdaja kohustused\n§ 543 Vabatsooni ja vabalao tegevuse lõpetamine\n§ 544 Vabatsoonis ja vabalaos tegutsemise loa taotlemine\n§ 545 Vabatsoonis ja vabalaos tegutsemise loa väljastamine, kehtivuse peatamine ja kehtetuks tunnistamine\n§ 55 Kauba riigi omandisse ülekandmine ja hävitamine\n7 TOLLISOODUSTUSED JA TOLLIFORMAALSUSTE LIHTSUSTAMINE\n§ 56 Tollisoodustusega kaup\n§ 57 Maksuvabastused\n§ 58 Relvajõudude kauba ning julgeoleku ja kaitseotstarbelise kauba tolliformaalsused\n§ 59 Välisriigi ja Eesti diplomaatiline post, konsulaarsaadetis ja rahvusvahelise sõjalise peakorteri saadetis\n§ 591 Ajatundlikud kaubad\n§ 60 Tollivõla tagatis\n§ 61 Tagatise suurus\n§ 62 Nõuded tagatise suuruse vähendamiseks\n§ 63 Tagatise vabastamine ja kasutamine\n§ 64 Tollivõlg ebaõige informatsiooni andmisel\n§ 65 Maksusumma arvestusse kandmine ja võlgnikule teatamine\n§ 67 Tollimaksu summa tasumise viisid\n§ 68 Tollimaksu summa tasumise edasilükkamine\n§ 70 Tollimaksu summa tasumise tähtaja pikendamise arvutamine\n§ 71 Tasumata tollimaksu summa ja intressi sissenõudmine\n§ 72 Tollimaksu laekumine\n81 SÕIDUKI MASSI RAHVUSVAHELINE TUNNISTUS\n§ 721 Sõiduki massi rahvusvahelise tunnistuse väljastamine\n82 INTELLEKTUAALOMANDI ÕIGUSKAITSE TAGAMINE TOLLIS\n§ 722 Intellektuaalomandi õiguste rikkumise kindlakstegemine tollis\n83 TIR-MÄRKMIKE ALUSEL TOIMUVA RAHVUSVAHELISE KAUBAVEO KONVENTSIOONI RAKENDAMINE\n§ 723 TIR-märkmike kasutamise loa andja\n§ 724 TIR-märkmike kasutamise loa taotlemine\n§ 725 Loakomitee\n§ 726 TIR-märkmike kasutamise loa andmine\n§ 727 TIR-märkmike kasutamise võimaldamine\n§ 728 TIR-märkmike kasutamise loa peatamine ja kehtetuks tunnistamine\n9 VASTUTUS TOLLIEESKIRJADE RIKKUMISE EEST\n§ 73 Kauba ebaseaduslik Eestisse või Eestist välja toimetamine\n§ 74 Ebaseaduslikud toimingud Eesti ja liiduvälise riigi vahel kaubaga, mille suhtes kehtivad keelud ja piirangud\n§ 75 Ebaseaduslikud toimingud liikmesriikide vahel kaubaga, mille suhtes kehtivad keelud ja piirangud\n§ 76 Ebaseaduslikud toimingud Eestis oleva kaubaga\n§ 77 Kauba ebaseaduslik toimetamine ajutise ladustamise kohta, tollilattu, vabatsooni ja vabalattu\n§ 78 Vabatsoonis ja vabalaos kehtivate nõuete rikkumine\n§ 79 Tolliametniku takistamine\n§ 80 Kauba ladustamise ja hoidmise nõuete rikkumine\n§ 81 Kauba päritolu kohta valeandmeid sisaldava dokumendi esitamine\n§ 82 Teatud valdkonnas tegutsemise õiguseta isiku toimingud kaubaga\n§ 83 Transpordivahendiga seotud tollieeskirjade rikkumised\n§ 84 Tollitõkendi ja kauba identifitseerimisvahendi rikkumine\n§ 85 Tollieeskirjades sätestatud ja tolli määratud tähtaja eiramine\n§ 86 Dokumentide säilitamise tähtaja eiramine\n§ 87 Ujuvvahendi ebaseaduslik sildumine\n§ 88 Ettenägematu olukorraga ja vääramatu jõuga seotud toimingute tegemata jätmine\n§ 89 Tollile teatamisega viivitamine\n§ 90 Transpordivahendi saabumisest ja lahkumisest tollile teatamata jätmine\n§ 91 Ebaseaduslikud toimingud tollijärelevalve all oleva veosega\n§ 911 Sularaha deklareerimiskohustuse täitmata jätmine\n§ 92 Kauba deklareerimine vale tariifse klassifikatsiooniga\n§ 93 Oluline rikkumine\n§ 94 Menetlus\n10 TOIMINGUD KONFISKEERITUD, HÕIVATUD VÕI RIIGI OMANDISSE ÜLEKANTUD KAUBAGA\n§ 96 Politseiametniku poolt kinnipeetud kauba või transpordivahendi üleandmine\n§ 97 Konfiskeeritud, hõivatud või riigi omandisse ülekantud kauba ja transpordivahendi realiseerimine\n§ 98 Konfiskeeritud, hõivatud või riigi omandisse ülekantud kauba tasuta üleandmine\n§ 99 Tollioksjon\n§ 106 Seaduse rakendussätted\n§ 1061 Tolliteenistuse staaži sooduskorras arvestamine\n§ 1062 Tegutseva vabatsooni erisus\n§ 107 Seaduse jõustumine\nRT I, 10.11.2015, 4\nVastu võetud 13.04.2004\nRT I 2004, 28, 188\n16.01.2007 RT I 2007, 11, 50 18.02.2007\n14.02.2007 RT I 2007, 22, 113 15.06.2007\n14.02.2007 RT I 2007, 22, 113 01.07.2009\n25.02.2010 RT I 2010, 11, 55 01.05.2010\n27.10.2010 RT I, 18.11.2010, 2 01.01.2011\n18.01.2012 RT I, 01.02.2012, 1 01.03.2012\n15.05.2013 RT I, 01.06.2013, 1 01.07.2013\n11.12.2013 RT I, 23.12.2013, 1 01.01.2014, osaliselt 01.01.2020\n19.12.2013 RT I, 14.01.2014, 2 01.02.2014, osaliselt 01.07.2014\n18.11.2014 RT I, 02.12.2014, 1 12.12.2014\n22.10.2015 RT I, 10.11.2015, 1 01.12.2015\n(1) Eesti Vabariigi (edaspidi Eesti) ja väljaspool Euroopa Liidu (edaspidi liit) tolliterritooriumi asuvate riikide ja territooriumide (edaspidi liiduväline riik) vahelisele kaubandusele, sellega tegeleva isiku ja tolli õigustele, kohustustele ning vastutusele kohaldatakse EÜ Nõukogu määrust 2913/92/EMÜ, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1–50) (edaspidi ühenduse tolliseadustik), EÜ Komisjoni määrust 2454/93/EMÜ, millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele 2913/92/EMÜ, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1–766) (edaspidi ühenduse tolliseadustiku rakendussätted), ja teisi tollieeskirjade rakendamiseks vastuvõetud liidu õigusakte. Käesolevat seadust kohaldatakse liidu õigusaktidega reguleerimata osas.\n[RT I, 14.01.2014, 2 - jõust. 01.02.2014]\n(2) Käesolevas seaduses sätestatakse ka tolli ja isiku õigused ja kohustused muude keeldude ja piirangute riikliku järelevalve teostamisel tolli poolt, samuti vastutus tollieeskirjade rikkumise eest. Vastavalt ühenduse tolliseadustiku artiklile 1 koosnevad tollieeskirjad ühenduse tolliseadustikust ja liidu tasandil või siseriiklikult nende eeskirjade rakendamiseks vastuvõetud sätetest.\n(3) Liidu õigusaktidest tulenevad impordi- ja eksporditollimaksud sisalduvad nõukogu määruses (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta (EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1–675) (edaspidi ühenduse tollitariifistik). Imporditollimaksuvabastused sätestatakse nõukogu määrusega (EÜ) nr 1186/2009, millega kehtestatakse ühenduse tollimaksuvabastuse süsteem (ELT L 324, 10.12.2009, lk 23–57) (edaspidi ühenduse tollimaksuvabastuse süsteem). Kui kaupa maksustatakse importimisel muu maksuga kui imporditollimaks, kohaldatakse maksustamisel Eesti maksuseaduste sätteid tingimusel, et need ei ole vastuolus liidu õigusaktidega.\n(4) Liidu õigusaktides, käesolevas seaduses ja selle alusel antavates õigusaktides ettenähtud haldusmenetlusele kohaldatakse haldusmenetluse seaduse sätteid, arvestades liidu õigusaktide ja käesoleva seaduse erisusi.\n(5) Vabariigi Valitsus või valdkonna eest vastutav minister võib oma pädevuse piirides kehtestada tollieeskirjade kohaldamiseks õigusakte küsimustes, mille otsustamise õigus on liidu õigusaktide kohaselt liikmesriigil.\n§ 2. Põhimõisted\n(1) Käesolevas seaduses kasutatakse mõisteid ühenduse tolliseadustiku ja ühenduse tolliseadustiku rakendussätete tähenduses.\n(2) Eesti isik käesoleva seaduse tähenduses on Eesti füüsilisest isikust ettevõtja, Eesti juriidiline isik, välisriigi juriidiline isik, kellel on püsiv tegevuskoht Eestis, Eesti riigi-, valla- või linnaasutus ning rahvusvahelise organisatsiooni esindus Eestis.\n(3) Isiklikud asjad on reisija poolt reisil kasutamiseks või tarbimiseks mõeldud esemed, välja arvatud kommertstranspordivahend.\n(4) Kaubasaadetis koosneb kaupadest, mis saadetakse samal ajal samast lähtekohast sama kommertstranspordivahendiga samalt saatjalt samale saajale samasse sihtkohta.\n(5) Kommertstranspordivahend on inimeste tasuliseks veoks või kauba tasuliseks või tasuta veoks kasutatav transpordivahend.\n(6) Reisija on liiduvälisest riigist Eestisse või Eestist liiduvälisesse riiki siirduv füüsiline isik, sõltumata reisi eesmärgist.\n(7) Riski hindamine on tollile kättesaadava teabe analüüsimine ja selle alusel objektile tollieeskirjade rikkumise toimumise võimalikkuse suhtes hinnangu andmine.\n(8) Toll on Maksu- ja Tolliamet.\n(9) Tolliametnik on Maksu- ja Tolliameti ametnik, kes tööülesannete täitmisel teostab tolliformaalsusi.\n(10) Tolliformaalsused on tollikontroll ja teised toimingud, mida tuleb asjaomasel isikul või tollil tollieeskirjade täitmiseks teha.\n(11) Tolliasutus on Maksu- ja Tolliameti struktuuriüksus, kus on võimalik teostada kõiki või osa tolliformaalsusi.\n§ 3. Esindamine\n(1) Isik võib kooskõlas ühenduse tolliseadustiku artikli 5 lõikega 1 määrata tolliga suhtlemiseks esindaja. Esindaja peab olema Eesti isik, välja arvatud transiidideklaratsioonide või ajutise impordi deklaratsioonide esitamisel ja isikute puhul, kes esitavad deklaratsioone juhuti, tingimusel, et toll peab seda põhjendatuks.\n(2) Kaudse esindamise korral peab esindajal olema tolliagentuuri tegevusluba. Tolliagentuuri tegevusluba ei nõuta tollioksjoni korraldajalt.\n(3) Tolli põhjendatud nõudmisel tuleb esindajal esitada notariaalselt tõestatud volikiri.\n§ 4. Tolliagentuur\n(1) Tolliagentuur on Eesti füüsilisest isikust ettevõtja või Eestis asutatud juriidiline isik, kes seoses kauba liiduvälisest riigist Eestisse või Eestist liiduvälisesse riiki toimetamisega suhtleb tolliga, teostades tolliformaalsusi teise isiku eest temaga kokkuleppel.\n(2) Tolliagentuur esitab tollile tagatise.\n(3) Tolliagentuur tegutseb tolliagentide kaudu. Tolliagent on füüsiline isik, kellele toll on väljastanud asjakohase tunnistuse.\n§ 5. Tolliagentuuri tegevusluba\n(1) Tolliagentuuri tegevusloa väljastab ja tunnistab kehtetuks toll.\n(2) Toll keeldub tolliagentuuri loa väljastamisest, kui isik ei esita tolli rahuldavat tagatist.\n(3) Kui tolliagentuur ei ole viis tööpäeva enne tagatise kehtivusaja lõppemist esitanud tollile uut tagatist, peatab toll tolliagentuuri tegevusloa kehtivuse tagatise lõppemise päevale järgneval päeval kuni tolli rahuldava tagatise esitamiseni. Kui toll on teinud tagatise suurendamise otsuse, kuna isik ei vasta enam käesoleva seaduse § 62 lõikes 1 sätestatud tingimustele või teda on karistatud sama paragrahvi lõikes 2 nimetatud süütegude eest, peatab toll tolliagentuuri tegevusloa kehtivuse kuni tolli rahuldava tagatise esitamiseni.\n[RT I 2007, 22, 113 - jõust. 15.06.2007]\n(4) Tolliagentuuri tegevusluba tunnistatakse kehtetuks tolliagentuuri kirjaliku taotluse alusel või tolli algatusel. Toll tunnistab tegevusloa kehtetuks, kui tolliagentuur ei ole tolli rahuldavat tagatist tähtpäevaks esitanud.\n(5) Tolliagentuuri tegevusloa ja tolliagendi tunnistuse väljastamise ja kehtetuks tunnistamise ning tolliagentuuri tegevuse korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.\n§ 6. Tolli otsus\n(1) Kui isik taotles kirjalikult tollilt tollieeskirjade rakendamiseks otsuse tegemist, toimetatakse tolli otsus taotlejale kätte vastavalt taotluses tehtud valikule kas postiga, tolli poolt või elektrooniliselt 30 päeva jooksul, arvates taotluse saamise päevast, kui tollieeskirjades ei ole ette nähtud teist tähtaega.\n(2) Tolli kirjalikku otsusesse kantakse järgmised andmed:\n1) otsuse teinud tolliasutuse nimetus;\n2) otsuse koostanud ametniku nimi ja ametikoht;\n3) otsuse nimetus, number ja tegemise kuupäev;\n4) isiku, kelle suhtes otsus on tehtud, nimi ja postiaadress;\n5) otsuse põhjendus koos viidetega tollieeskirjade vastavatele sätetele;\n6) otsuse eiramisel kohaldatavad sanktsioonid;\n7) otsuse vaidlustamise kord.\n§ 7. Tolli otsuste ja toimingute vaidlustamine\nIsikul on õigus esitada tolli otsuse või tolliametniku toimingu peale vaie. Vaide esitamine ja lahendamine toimub maksukorralduse seaduses vaide kohta sätestatud korras, arvestades liidu õigusaktides sätestatud erisusi.\n§ 8. Tolliformaalsuste teostamise keel\n(1) Tolliformaalsused teostatakse eesti keeles.\n(2) Tollieeskirjades ettenähtud juhtudel võib tolliformaalsusi teostada ka mõnes muus keeles, kusjuures tollil on õigus vajaduse korral nõuda tollideklaratsiooni lisadokumentide tõlget. Põhjendatud juhtudel nõuab toll vandetõlgi tehtud või notari kinnitatud tõlget.\n[RT I, 23.12.2013, 1 - jõust. 01.01.2014]\n§ 9. Tollikontrolli teostamine\n(1) Toll teostab kõiki ühenduse tolliseadustiku artiklis 13 sätestatud kontrolle, järgides tollieeskirjades tolliprotseduurile suunatud kauba kontrollimise kohta sätestatut.\n(2) [Kehtetu - RT I, 14.01.2014, 2 - jõust. 01.02.2014]\n(3) Kui isik on rikkunud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1889/2005 ühendusse sisse toodava või ühendusest välja viidava sularaha kontrollimise kohta (ELT L 309, 25.11.2005, lk 9–12) artiklis 3 sätestatud sularaha deklareerimise kohustust või kui tollil on alust arvata, et sularaha on saadud kuritegelikul teel või see on seotud rahapesu või terrorismi rahastamisega, on tollil õigus tollikontrolli teostamiseks ja asjaolude väljaselgitamiseks sularaha kuni 48 tunniks kinni pidada.\n(4) Toll võib riski hindamiseks vajaliku teabe saamiseks kasutada kauba, transpordivahendi, pagasi ja postisaadetise läbivalgustamiseks tehnilist seadet. Kui läbivalgustamise käigus kauba pakendit, transpordivahendit, reisija pagasit ega postisaadetist ei avata, ei käsitata läbivalgustamist käesoleva seaduse §-des 39–41 ja 43 nimetatud läbivaatusena.\n[RT I, 01.02.2012, 1 - jõust. 01.03.2012]\n§ 91. Eelkontroll\n[Kehtetu - RT I, 14.01.2014, 2 - jõust. 01.02.2014]\n§ 92. Reisirongi tollikontroll\n(1) Kui liiduvälisesse riiki suunduva reisirongi reisijate ning nende pagasi tollikontroll tehakse väljaspool piiripunkti, ei tohi tollikontrolli alustamisest kuni rongi välispiiri ületamiseni kaupu ilma tolli loata rongist maha ega rongile laadida.\n(2) Kui liiduvälisest riigist saabuva reisirongi reisijate ning nende pagasi tollikontroll tehakse väljaspool piiripunkti, ei tohi välispiiri ületamisest kuni tollikontrolli lõpetamiseni kaupu ilma tolli loata rongist maha ega rongile laadida.\n[RT I, 02.12.2014, 1 - jõust. 12.12.2014]\n§ 10. Keeldude ja piirangute riiklik järelevalve\nKui liidu liikmesriikide vahelise kaubanduse või postisaadetiste, samuti ühest liikmesriigist teise siirduvate isikutega kaasas oleva kauba suhtes on õigusaktiga kehtestatud keeld või piirang ja toll teostab sellise keelu või piirangu riiklikku järelevalvet, võib tolliametnik kasutada oma ülesannete täitmiseks kõiki neid õigusi, mis on talle liidu õigusaktide ja käesoleva seadusega antud tollieeskirjade rakendamisel, kui tal on riski hindamisele tuginedes alust arvata, et sellist keeldu või piirangut eiratakse.\n§ 11. Teabe andmine ja andmete elektrooniline edastamine\n(1) Eesti ja liiduvälise riigi vahelise kaubandusega, postisaadetiste ja reisijate liikumisega otseselt või kaudselt seotud isik esitab tollile tolli nõudmisel ja tolli määratud mõistliku tähtaja jooksul riski hindamiseks vajalikud dokumendid või edastab asjakohased andmed elektrooniliselt ning võimaldab tollile tasuta juurdepääsu kauba, transpordivahendite või reisijate andmetele.\n(2) Kui liidu liikmesriikide vahelise kaubanduse, postisaadetiste ja ühest liikmesriigist teise siirduvate isikutega kaasas oleva kauba suhtes on õigusaktiga kehtestatud keeld või piirang ja toll teostab sellise keelu või piirangu riiklikku järelevalvet, on ka Eesti ja teiste liikmesriikide vahelise kaubandusega, postisaadetiste ja isikute ühest liikmesriigist teise liikumisega seotud isikud kohustatud andma teavet vastavalt käesoleva paragrahvi lõikele 1.\n(3) Riigi andmekogu vastutav töötleja lubab tollile ligipääsu tema poolt peetavale andmekogule, kui andmekogus olevad andmed on vajalikud riski hindamiseks.\n(4) [Kehtetu - RT I 2007, 22, 113 - jõust. 01.07.2009]\n§ 12. Tollikontrolli tsoon\n(1) Tollikontrolli tsoon hõlmab rahvusvaheliseks liikluseks avatud sadama ja lennujaama territooriumi, raudteejaama ala või maanteelõigul olevat piiripunkti, mille Maksu- ja Tolliameti peadirektor on kooskõlastatult selle omaniku või seadusliku valdajaga määranud tolliformaalsuste teostamiseks.\n(2) Tollikontrolli tsoonis on tolli loata keelatud kaupa transpordivahendilt maha ja transpordivahendile laadida ning tollikontrolli tsoonist välja viia enne, kui nõutud tolliformaalsused on teostatud.\n§ 13. Tollijärelevalve all olev kaup\n(1) Tollijärelevalve all oleva kaubaga võib teostada vaid tolli poolt aktsepteeritud toiminguid ja tehinguid.\n(2) Kui tollil on kahtlusi kauba tollijärelevalve alt ebaseadusliku väljaviimise suhtes, lasub võlgnikul kohustus tõendada, et kaup ei ole ebaseaduslikult tollijärelevalve alt välja viidud. Kui võlgnik ei suuda seda tõendada, loetakse kaup tollijärelevalve alt ebaseaduslikult väljaviiduks.\n(3) Tollijärelevalve all oleva kauba hävimisel või kahjustumisel on kauba valdaja kohustatud sellest esimesel võimalusel tollile teatama ja esitama tõendusmaterjalid kauba hävimise või kahjustumise kohta. Kui esitatud tõendid tolli ei rahulda, loetakse kaup tollijärelevalve alt ebaseaduslikult väljaviiduks.\n2. peatükk MAKSU- JA TOLLIAMET NING TOLLIAMETNIKUD\n§ 14. Maksu- ja Tolliameti ülesanded tollieeskirjade rakendamisel\nTollieeskirjade rakendamisel on Maksu- ja Tolliameti ülesanneteks ühiskonna ja majanduse kaitsmine maksupettuste ja salakaubaveo tõkestamisega, kauba importimisel tasumisele kuuluvate maksude kogumine ning Eesti ja liiduväliste riikide vahelise seadusliku kaubanduse hõlbustamine.\n§ 15. [Kehtetu - RT I 2007, 22, 113 - jõust. 15.06.2007]\n§ 16. Maksu- ja Tolliameti koostöö teiste täidesaatva riigivõimu asutustega\n(1) Oma ülesannete täitmisel teeb Maksu- ja Tolliamet koostööd teiste täidesaatva riigivõimu asutustega vastavalt tollieeskirjadele ja muudele õigusaktidele.\n(2) Maksu- ja Tolliamet koordineerib kauba liiduvälisest riigist Eestisse või Eestist liiduvälisesse riiki toimetamisega seotud teiste täidesaatva riigivõimu asutuste omavahelist koostööd.\n§ 17. Ametitõendi esitamine\n§ 171. Riiklik järelevalve\nRiiklikku järelevalvet tollieeskirjade täitmise üle teostab Maksu- ja Tolliamet.\n§ 18. Riikliku järelevalve erimeetmed\nMaksu- ja Tolliamet võib käesolevas seaduses sätestatud riikliku järelevalve teostamiseks kohaldada korrakaitseseaduse §-des 30, 31, 32, 34, 44, 45, 46, 47, 48, 49, 50, 51 ja 52 sätestatud riikliku järelevalve erimeetmeid korrakaitseseaduses sätestatud alusel ja korras.\n§ 181. Tolli automaatne numbrituvastussüsteem\n(1) Toll võib käesoleva seaduse §-s 14 nimetatud ülesannete täitmiseks kasutada transpordivahendi ja kaubakonteineri registreerimismärgi jäädvustamiseks automaatset foto- või videosalvestusvahendit.\n(2) Automaatse foto- või videosalvestusvahendiga saadud isikustamata andmeid töödeldakse tolli automaatse numbrituvastussüsteemi andmekogus, mille vastutav töötleja on Maksu- ja Tolliamet.\n(3) Tolli automaatse numbrituvastussüsteemi andmekogu eesmärk on riiklike maksude kogumise tagamiseks ning maksupettuste ja salakaubaveo tõkestamiseks teabe kogumine ja töötlemine Eesti territooriumile, tollikontrolli tsooni ja vabatsooni sisenevate ning sealt lahkuvate transpordivahendite ja kaubakonteinerite kohta.\n(4) Tolli automaatse numbrituvastussüsteemi andmekogu andmed ei ole avalikud. Andmekogule on juurdepääs Maksu- ja Tolliametil, Politsei- ja Piirivalveametil, Kaitsepolitseiametil ning Teabeametil.\n(41) Tolli automaatse numbrituvastussüsteemi andmekogu vastutav töötleja võib avaldada andmekogu andmeid teise riigi tolliasutusele liidu õigusakti või välislepingu alusel toimuva tolli- või maksualase koostöö raames.\n(5) Tolli automaatse numbrituvastussüsteemi andmekogu asutab ja põhimääruse kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.\n§ 19. Vahetu sunni kasutamine\n(1) Maksu- ja Tolliamet kasutab vahetut sundi korrakaitseseaduses sätestatud alusel ja korras.\n(2) Maksu- ja Tolliameti erivahendid on:\n2) eriotstarbeline valgus- ja heliseadeldis;\n3) eriotstarbeline värvimis- ja märgistusvahend;\n4) suitsu-, heli-, valgus- või muud efekti või pisaravoolust või valuaistingut esile kutsuvad granaadid ja padrunid;\n(3) Maksu- ja Tolliameti teenistusrelvad on:\n1) külmrelvadest kumminui ja teleskoopnui;\n(4) Maksu- ja Tolliameti ametniku erivahendite kandmise ja hoidmise korra kehtestab Vabariigi Valitsus määrusega.\n(5) Maksu- ja Tolliameti ametniku enesekaitsevahendid on vahetu sunni kohaldamisel ametniku või teenistuslooma füüsilise ohutuse tagamiseks kasutatavad esemed.\n(6) Maksu- ja Tolliameti ametniku enesekaitsevahendite loetelu ja enesekaitsevahenditele esitatavad nõuded kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.\n§ 20. Tulirelva kasutamine\n(1) Maksu- ja Tolliameti ametnikul on õigus kanda ja kasutada tulirelva. Ta võib tulirelva kasutada ohuolukorras pärast eelnevat hoiatamist äärmise abinõuna, kui teisiti ei ole elu või tervist ohtu panemata võimalik täita temale pandud teenistuskohustusi.\n(2) Tulirelva võib kasutada:\n1) kuritegeliku ründe tõkestamisel, kui on ohus Maksu- ja Tolliameti ametniku enda või teise inimese elu ja tervis;\n2) relvastatud isiku relvitustamisel ja kinnipidamisel;\n3) korduvatele peatumismärguannetele reageerimata jätnud või jälitatava transpordivahendi peatuma sundimiseks, tulistades transpordivahendi sellisesse ossa, millesse tulistamine ei sea ohtu inimese elu;\n4) looma loomakaitseseaduse alusel lubatud hukkamiseks;\n5) konvoeeritava või relvastatud jälitatava isiku põgenemise peatamiseks.\n[RT I 2010, 11, 55 - jõust. 01.05.2010]\n(3) Tulirelva on keelatud kasutada:\n1) laste, vanurite ja ilmsete rasedustunnustega naiste vastu, välja arvatud nendepoolse relvastatud ründe või grupiviisilise ründe tõrjumiseks või tõkestamiseks või nende relvitustamiseks;\n2) välisriikide diplomaatilistes esindustes, konsulaarasutustes, erimissioonides ja rahvusvaheliste organisatsioonide esindustes, samuti diplomaatilist puutumatust omavate sõidukite suhtes, välja arvatud nende esinduste või asutuste juhtide nõusolekul või välislepingutega reguleeritud juhtudel;\n3) ehitistes, kus toodetakse või hoitakse kergesti süttivaid või mürgiseid aineid või lõhkeaineid või aineid, mis erivahendite ja relvastuse kasutamise mõjul võivad ohustada inimeste elu või tervist.\n(4) Maksu- ja Tolliameti ametnik on kohustatud tulirelva kasutamise juhtudest viivitamatult teatama oma struktuuriüksuse juhile.\n§ 21. Maksu- ja Tolliameti ametnike vormiriietus\n(1) Maksu- ja Tolliameti ametnikud kannavad teenistuses olles ettenähtud juhtudel vormiriietust. Vormiriietust võivad ettenähtud juhtudel kanda ka Maksu- ja Tolliameti töötajad ja Sisekaitseakadeemia üliõpilased.\n(2) Maksu- ja Tolliameti ametnike vormiriietuse ja eraldusmärkide kirjelduse ning kandmise korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.\n(3) Vormiriietuse kandjad, vormiriietuse andmise korra ja kandmise tähtajad määrab Maksu- ja Tolliameti peadirektor või tema volitatud isik käskkirjaga.\n[RT I, 10.11.2015, 1 - jõust. 01.12.2015]\n§ 22. Tolliametnike koostöö teiste täidesaatva riigivõimu asutuste ametnikega\n(1) Tolliametnikud on kohustatud oma pädevuse piires kaasa aitama füüsiliste isikute ebaseaduslike piiriületamiskatsete tõkestamisele ning edastama politseiametnikele viivitamatult neile teada oleva asjassepuutuva informatsiooni.\n(2) Tolliametnikud on kohustatud kauba importimisel ja eksportimisel tegema seadusega sätestatud koostööd teiste selleks määratud järelevalveametnikega.\n(3) Tolliametnikud on kohustatud kauba importimisel või sellele tollikäitlusviisi määramisel kontrollima õigusaktide alusel Veterinaar- ja Toiduameti ning Põllumajandusameti kontrolli alla kuuluva kauba nõuetele vastavuse dokumenti või märgistust. Sellisele kaubale võib määrata ainult Veterinaar- ja Toiduameti või Põllumajandusameti ametniku poolt lubatud tollikäitlusviise.\n21. peatükk PÄRING SIDEETTEVÕTJALE, JÄLITUSTOIMINGUD JA SALAJANE KOOSTÖÖ\n§ 221. Päringu tegemine sideettevõtjale\n(1) Maksu- ja Tolliamet võib teha päringu elektroonilise side ettevõtjale kriminaalmenetluse seadustiku § 1262 lõike 1 punktides 1 ja 2 nimetatud alusel ning kriminaalmenetluse seadustiku § 1262 lõike 3 punktides 1 ja 2 nimetatud isikute suhtes järgmiste andmete saamiseks:\n§ 222. Andmete kogumine isiku jälitusteabele juurdepääsu ja teenistusse võtmise otsustamiseks\n(1) Maksu- ja Tolliamet võib isiku kirjalikul nõusolekul koguda tema kohta isikuandmeid kriminaalmenetluse seadustiku § 1263 lõikes 1 nimetatud jälitustoiminguga ning päringuga sideettevõtjale elektroonilise side seaduse § 1111 lõigetes 2 ja 3 sätestatud andmete kohta, kui see on vajalik selleks, et otsustada isiku juurdepääs jälitusteabele või isiku teenistusse võtmine Maksu- ja Tolliametisse.\n(2) Isikut teavitatakse tema suhtes käesoleva paragrahvi lõikes 1 ettenähtud toimingu tegemisest pärast otsuse tegemist ning talle tutvustatakse toimingutega kogutud andmeid tema soovil.\n§ 223. Salajane koostöö ja konspiratsioonivõtted\n(1) Maksu- ja Tolliametil on õigus jälitustoimingute tegemiseks, nende tegemise tagamiseks või teabe kogumiseks kaasata isikuid salajasele koostööle ja kasutada variisikuid, samuti kasutada konspiratsioonivõtteid politsei ja piirivalve seaduses sätestatud tingimustel.\n(2) Isiku kaasamiseks annab kirjaliku loa Maksu- ja Tolliameti juht või tema määratud ametnik.\n(3) Variisiku kasutamiseks annab kirjaliku loa Maksu- ja Tolliameti juht.\n(4) Konspiratsioonivõtete teostamiseks vajaliku dokumendi annab välja ning vajaliku muudatuse andmekogus või registris teeb Maksu- ja Tolliameti juhi või tema volitatud ametniku põhjendatud taotluse alusel haldusorgan või juriidiline isik, kelle pädevuses on vastavat liiki dokumendi väljaandmine või andmekogus või registris muudatuse tegemine.\n3. peatükk IMPORDI- JA EKSPORDITOLLIMAKSUDE NING MUUDE KAUBANDUST REGULEERIVATE MEETMETE KOHALDAMISE TINGIMUSED\n§ 23. Eesti tollitariifistik\nEesti tollitariifistik sisaldab ühenduse tollitariifistikku, samuti Eesti õigusaktidega kehtestatud meetmeid (edaspidi riiklikud meetmed), mida rakendatakse kauba tolliprotseduurile suunamisel. Eesti tollitariifistikust juhinduvad deklarandid ja tolliametnikud tollivormistuse käigus kauba suhtes meetmeid kohaldades.\n§ 24. Eesti tollitariifistiku haldamine ja muutmine\n(1) Eesti tollitariifistikku haldab ja selle õigsuse eest vastutab Maksu- ja Tolliamet koostöös riiklike meetmete õigsuse eest vastutavate ministeeriumidega.\n(2) Eesti tollitariifistiku haldamise korra kehtestab Vabariigi Valitsus määrusega.\n§ 25. Kauba tariifne klassifitseerimine\n(1) Deklarant määrab vastavalt õigusaktidele kauba tariifse klassifikatsiooni.\n(2) Kui deklarandi poolt määratud kauba tariifne klassifikatsioon ei vasta kaubale, teatab toll viivitamatult sellest deklarandile ja määrab kauba tariifse klassifikatsiooni vastavalt Eesti tollitariifistikule kümne päeva jooksul, arvates päevast, millal deklarandile teatati kauba tariifse klassifikatsiooni muutmise vajadusest. Põhjendatud juhtudel võib nimetatud tähtaeg olla pikem. Deklarandi soovil peab toll tähtaja pikenemist kirjalikult põhjendama.\n§ 26. Kauba mittesooduspäritolu sertifikaadi väljastamine\n(1) Kauba mittesooduspäritolu tõendava päritolusertifikaadi väljastab ja kinnitab Eesti Kaubandus-Tööstuskoda. Mittesooduspäritolu sertifikaadi väljastamine ja kinnitamine on tasuline. Tasu arvutamisel võetakse aluseks kõik Eesti Kaubandus-Tööstuskoja tehtavad kulutused päritolusertifikaatide väljastamiseks ja kinnitamiseks, sealhulgas kulutused infotehnoloogiliseks lahenduseks, töötasudeks, vastutuskindlustuseks ja vormide trükkimiseks. Tasude suurused avaldatakse Eesti Kaubandus-Tööstuskoja veebilehel.\n(2) Kauba mittesooduspäritolu tõendava päritolusertifikaadi taotlemise ja väljastamise korra kehtestab Vabariigi Valitsus määrusega.\n§ 27. Tolliväärtuse määramisel kasutatav valuutakurss ja otsuse tegemise tähtaeg\n(1) Ühenduse tolliseadustiku rakendussätete artikli 168 punktis a nimetatud noteeritud kurss on Euroopa Keskpanga poolt määratud euro vahetuskurss.\n[RT I, 18.11.2010, 2 - jõust. 01.01.2011]\n(2) Ühenduse tolliseadustiku rakendussätete artikli 181a kohase tolliväärtuse määramise otsuse teeb toll ühe aasta jooksul, arvates asjaomasele isikule lisateabe andmiseks määratud tähtpäevast.\n4. peatükk EESTISSE TOIMETATUD KAUBALE KUNI SELLELE TOLLIKÄITLUSVIISI MÄÄRAMISENI KOHALDATAVAD SÄTTED\n§ 28. [Kehtetu - RT I 2007, 22, 113 - jõust. 01.07.2009]\n§ 29. [Kehtetu - RT I 2007, 22, 113 - jõust. 01.07.2009]\n§ 30. Kauba ajutise ladustamise tingimused\n(1) Ajutiselt ladustatud kaupa võib hoida tolli poolt aktsepteeritud tolliterminalis või hoiukohas tollieeskirjades ettenähtud tingimustel. Tolliterminalis võivad kaupa ajutiselt ladustatuna hoida kõik kaupa liiduvälisest riigist Eestisse toimetavad isikud, hoiukoht aga on ette nähtud ainult kindlaksmääratud kasutajale.\n(2) Tolliterminali ja hoiukoha pidaja on Eesti isik. Tolliterminali pidamise loa ja hoiukoha pidamise loa väljastab ja tunnistab kehtetuks toll.\n(3) Toll keeldub tolliterminali või hoiukoha pidamise loa väljastamisest, kui:\n1) tolliterminal või hoiukoht ei vasta tollieeskirjades ettenähtud nõuetele;\n2) hoiukoha loa taotleja on kaupa importinud vähema aja kui ühe aasta jooksul enne taotluse esitamise päeva;\n3) taotlus ei ole tolli rahuldavalt põhjendatud;\n4) isikul ei ole tolli rahuldavat tagatist;\n5) isiku raamatupidamine ei võimalda tollil taotleja tegevust kontrollida;\n6) isikul ei ole täpset arvepidamist kauba liikumise kohta;\n7) isiku ärialane reputatsioon ei ole laitmatu;\n8) isikul on kauba importimisel ja eksportimisel kogutavate maksude osas maksuvõlg;\n9) isiku esitatud andmed ei ole tõesed.\n(4) Toll võib keelduda tolliterminali või hoiukoha pidamise loa väljastamisest, kui taotlejat on taotluse esitamise päevale eelnenud aasta jooksul korduvalt karistatud käesolevas seaduses sätestatud väärteo eest, mille eest on karistusena ette nähtud füüsilisele isikule rahatrahv üle 100 trahviühiku ja juriidilisele isikule rahatrahv üle 2000 euro, või ta on toime pannud karistusseadustiku §-s 391 või 393 sätestatud kuriteo, mille karistusandmed ei ole karistusregistrist kustutatud.\n(5) Toll võib peatada tolliterminali või hoiukoha pidamise loa kehtivuse kuni kaheks kuuks ning määrata peatamise aluseks olnud asjaolude kõrvaldamiseks, tolli nõudmiste täitmiseks või kauba tolliterminalist või hoiukohast väljatoimetamiseks tähtaja, kui:\n1) tolliterminali või hoiukoha pidajat on loa kehtivuse peatamise päevale eelnenud aasta jooksul korduvalt karistatud käesolevas seaduses sätestatud väärteo eest, mille eest on karistusena ette nähtud füüsilisele isikule rahatrahv üle 100 trahviühiku ja juriidilisele isikule rahatrahv üle 2000 euro, või ta on toime pannud karistusseadustiku §-s 391 või 393 sätestatud kuriteo, mille karistusandmed ei ole karistusregistrist kustutatud;\n2) kauba puutumatus ei ole tagatud;\n3) tolliterminali või hoiukoha pidajal esineb loas nimetatud tingimuste rikkumisi;\n4) esinevad käesoleva paragrahvi lõike 3 punktides 1 ja 4–9 loetletud asjaolud.\n(6) Tolliterminali või hoiukoha pidamise luba tunnistatakse kehtetuks tolliterminali või hoiukoha pidaja kirjaliku taotluse alusel või tolli algatusel. Toll võib loa kehtetuks tunnistada, kui:\n1) loa kehtivus oli enne kehtetuks tunnistamist peatatud käesoleva paragrahvi lõike 5 punktis 1 nimetatud põhjusel või\n2) tolliterminali või hoiukoha pidaja ei ole ettenähtud tähtpäevaks kõrvaldanud asjaolusid, mis olid loa kehtivuse peatamise aluseks.\n(7) Tolliterminali või hoiukoha pidaja on kohustatud kauba üle pidama arvestust tollieeskirjades ettenähtud korras. Kaup tuleb kanda arvestusse kohe, kui see saabub tolliterminali või hoiukohta. Tollil on õigus igal ajal kontrollida ajutiselt ladustatud kaupa ja selle kaubaga seotud dokumente.\n(8) Tolliterminali ja hoiukoha pidaja vastutab kauba puutumatuse ja arvestuse täpsuse eest, kui ta ei tõenda, et arvestuse ebatäpsus tekkis mõne teise isiku süül.\n(9) Nõuded tolliterminalile ja hoiukohale, tolliterminali ja hoiukoha pidamise loa väljastamise, loa kehtivuse peatamise ja kehtetuks tunnistamise ning kauba hoidmise korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.\n§ 31. Kauba hoiulevõtmine\n(1) Tollile esitatud kauba võib toll kauba valdaja taotluse alusel hoiule võtta kuni sellele tollikäitlusviisi määramiseni ning see kaup loetakse ajutiselt ladustatuks.\n(2) Toll keeldub kauba hoiulevõtmisest, kui tolliasutuses puuduvad sellise kauba hoidmiseks ettenähtud ruumid või need on hõivatud, samuti juhul, kui kauba mõõtmete või olemuse tõttu ei ole võimalik seda kaupa nendesse ruumidesse paigutada.\n5. peatükk KAUBALE TOLLIKÄITLUSVIISI MÄÄRAMINE\n§ 32. Tollikäitlusviisi määramise kord\n(1) Ajutiselt ladustatud kaubale tuleb ettenähtud tähtpäevaks määrata tollikäitlusviis.\n(2) Tollikäitlusviisi määramise eest vastutab kauba valdaja. Tollikäitlusviisi määramiseks teostatakse tolliformaalsusi.\n(3) Vabariigi Valitsus võib määrustega kehtestada tollikäitlusviisi määramiseks vajalikud tolliformaalsuste teostamise korrad.\n§ 33. Tollikontroll tollikäitlusviisi määramisel\n(1) Vastavat valdkonda reguleeriva seaduse alusel nõutavat dokumenti või riikliku registri kannet kontrollitakse kauba importimisel ja eksportimisel tolliformaalsuste käigus, kui õigusaktides ei ole sätestatud teisiti.\n(2) Tollil on õigus tollikontrolli teostamiseks kaasata eksperte. Ekspertiisikulud kannab toll, kui tollieeskirjades ei ole ette nähtud teisiti.\n(3) Tollikontroll ei tohi ohustada inimeste ega loomade elu ja tervist ning taimede seisundit, kahjustada kontrollitavat kaupa ega keskkonda. Tollikontrolli teostamisel põhjendamatult ei viivitata.\n(4) Kauba, transpordivahendi, pagasi või reisija läbivaatuse tulemuste kohta vormistatakse akt kahes eksemplaris, millest üks eksemplar antakse asjaomasele isikule, teine jääb tollile. Kui pagas vaadatakse läbi reisija juuresolekul ja läbivaatuse käigus ei avastata tollieeskirjade rikkumisele viitavaid asjaolusid või kui transpordivahendi läbivaatuse käigus transpordivahendil olevat kaupa ei teisaldata, ei pea toll läbivaatuse akti koostama.\n§ 34. Tolli tegevuseks vajalikud ruumid\n(1) Tollil on õigus saada tolliterminalis, tollilaos, vabatsoonis või vabalaos selle omanikult või seaduslikult valdajalt tolli tegevuseks vajalikud tööohutus- ja töötervishoiunõuete kohased ruumid, võimaluse korral sisustatud bürooruumid, ning sidevahendid tasuta kasutamiseks. Sideteenuste eest tasub toll.\n(2) Tollil on õigus saada piiripunktis, postiteenuse osutaja asukohas, samuti sadamas, lennu- või raudteejaamas või muus transpordisõlmes selle seaduslikult valdajalt või omanikult, kui omanik ei ole valdaja, tolli tegevuseks vajalikud tööohutus- ja töötervishoiunõuete kohased ruumid, võimaluse korral sisustatud bürooruumid, ning sidevahendid tasuta kasutamiseks, kui toll ei ole maanteepiiripunkti omanikuga kokku leppinud teisiti. Kommunaalteenuste, sealhulgas sideteenuste ning elektri eest, tasub toll, kui nende eest tasumisele kuuluv summa on arvestatud eraldi.\n§ 35. Kaubakoguste mõõtmine\n(1) Kaubakoguste mõõtmist tollikontrolli käigus võib teostada liidu isik, kes on mõõteseaduse kohaselt tunnistatud erialaselt pädevaks asjaomases mõõtevaldkonnas.\n(2) Kauba valdaja on kohustatud vastavalt tollieeskirjadele ja nendes nimetatud juhtudel tolliformaalsuste käigus oma kulul korraldama kaubakoguste mõõtmise käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud isiku poolt ja esitama tollile mõõtmise tulemusi kajastava dokumendi. Kaupade ja juhtude loetelu, mille korral isik on kohustatud korraldama kaubakoguste mõõtmise, sätestatakse käesoleva seaduse § 39 lõike 7 alusel kehtestatud kauba läbivaatuse ning sellest proovide ja näidiste võtmise korras.\n(3) Tollikontrolli käigus pakendamata vedeliku, puistematerjali, sae- või metsamaterjali mõõtetulemuse võrdlemisel kauba kohta käivate andmetega võib toll võtta arvesse mõõteprotsessi mõõtemääramatust.\n§ 36. Tolliteenuse kulu arvutamine\n(1) [Kehtetu - RT I, 14.01.2014, 2 - jõust. 01.02.2014]\n(2) Ühenduse tolliseadustiku rakendussätete artiklis 202 sätestatud tolliteenusena tolliformaalsuste teisel ajal teostamise kulude arvutamisel võetakse aluseks tolliametniku keskmine töötasu ja transpordikulud. Tolliametniku keskmine töötasu arvutatakse töölepingu seaduse § 29 lõike 8 alusel kehtestatud korras. Transpordikulu arvutamisel lähtutakse Maksu- ja Tolliameti ametisõidukite kasutamise keskmisest kulust sõidukilomeetri kohta teenuse osutamisele eelnenud kalendriaastal. Tolliametnike keskmine töötasu ja transpordikulude arvutamisel aluseks võetav keskmine kulu sõidukilomeetri kohta avaldatakse Maksu- ja Tolliameti veebilehel. Tolliteenuse kulude arvutamise ja tolliteenuse eest tasumise korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.\n[RT I 2009, 36, 234 - jõust. 01.07.2009]\n(3) [Kehtetu - RT I, 14.01.2014, 2 - jõust. 01.02.2014]\n§ 37. Tollideklaratsiooni esitamine\n(1) Tollideklaratsioon esitatakse elektroonilise andmetöötlussüsteemi vahendusel. Tollieeskirjades ettenähtud juhtudel võib tollideklaratsiooni esitada muul viisil.\n(2) Kui kaubasaadetise kogus või väärtus ületab liidu õigusaktis sätestatud statistilist läve ja kaubasaadetist ei saa vastavalt ühenduse tolliseadustiku rakendussätetele deklareerida suuliselt või muu toimingu abil, tuleb esitada tollideklaratsioon.\n(3) Kaubasaadetise kohta tuleb lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatule esitada tollideklaratsioon ka siis, kui kaubasaadetise väärtus või kogus ületab ühenduse tollimaksuvabastuse süsteemis või Eesti maksuseadustes sätestatud maksuvaba piiri.\n(4) Toll võib keelduda ühe kaubasaadetise osade kohta nende importimisel eraldi tollideklaratsioone aktsepteerimast, kui kaubasaadetise deklareeritava osa väärtus ei ületa maksuvaba piiri.\n(5) Kaubasaadetise kohta, milles sisalduva kauba suhtes on kehtestatud piirang, esitatakse ühenduse tolliseadustiku rakendussätetes määratud juhtudel tollideklaratsioon ka käesoleva paragrahvi lõigetes 2 ja 3 nimetamata juhul.\n(6) Füüsiline isik võib tollideklaratsiooni asemel esitada reisija deklaratsiooni, kui liiduvälisest riigist Eestisse toimetatav kaup ei ole kaubanduslikku laadi. Kaubanduslikku laadi kauba korral võib esitada reisija deklaratsiooni siis, kui kaubasaadetise kogus ega väärtus ei ületa liidu õigusaktis sätestatud statistilist läve.\n(7) Tollideklaratsiooni esitamisel kontrollib toll isikusamasust, isiku esindusõigust ja õigust konkreetse kauba kohta tollideklaratsiooni esitada.\n(8) Täiendavad juhised tollideklaratsiooni ja lihtsustatud tollideklaratsiooni täitmiseks, esitamiseks ja aktsepteerimiseks kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.\n§ 38. Vastutus tollideklaratsiooni esitamisel\nDeklarant, tema esindaja ning kaudse esindamise korral ka isik, kelle eest tollideklaratsioon esitati, vastutavad deklareeritud andmete täielikkuse ja õigsuse ning esitatud dokumentide autentsuse eest, samuti kauba tollideklaratsioonile vastavuse eest.\n§ 39. Kauba läbivaatus ning proovide ja näidiste võtmine\n(1) Ühenduse tolliseadustiku rakendussätete artiklis 239 sätestatud tolliteenusena teises kohas ja teisel ajal kauba läbivaatuse tegemise kulud arvutatakse ja tolliteenuse eest tasutakse vastavalt käesoleva seaduse § 36 lõikes 2 ja selle alusel kehtestatud korrale.\n(2) Kui deklarant keeldub ühenduse tolliseadustiku rakendussätete artiklis 241 loetletud toiminguid tegemast, teeb seda toll asendustäitmise ja sunniraha seaduses sätestatud korras. Tolli poolt enne sunnivahendi rakendamist deklarandile tehtud ettekirjutuse kohta vaide esitamise tähtaeg on viis päeva ettekirjutuse kättesaamise päevast arvates.\n(3) Teave proovide ja näidiste analüüsimise, uurimise ja muu sellise käsitlemise tulemuste kohta toimetatakse deklarandile kätte vastavalt tema soovile kas postiga, tolli poolt või elektrooniliselt. Kasutamata proovid ja näidised või nende ülejäägid tagastatakse deklarandile tema soovil.\n(4) [Kehtetu - RT I, 10.11.2015, 1 - jõust. 01.12.2015]\n(5) [Kehtetu - RT I, 10.11.2015, 1 - jõust. 01.12.2015]\n(6) [Kehtetu - RT I, 10.11.2015, 1 - jõust. 01.12.2015]\n(7) Kauba läbivaatuse ning sellest proovide ja näidiste võtmise korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.\n§ 40. Transpordivahendi läbivaatus\n(1) Eestisse saabuva, Eestis viibiva ja Eestist lahkuva transpordivahendi võib toll peatada ja läbi vaadata.\n(2) Transpordivahendi läbivaatust tehakse selle valdaja juuresolekul. Kui transpordivahendi valdajat ei ole võimalik kindlaks teha või kui ta keeldub läbivaatuse juures olemast, võib tolliametniku korraldusel ühe manuka juuresolekul transpordivahendi läbi vaadata ka selle valdaja juuresolekuta.\n(3) Transpordivahendid, mis ületavad Eesti ja liiduvälise riigi vahelist piiri, on kohustatud peatuma piiril asuvas tolliasutuses, selle puudumisel suunduma kindlaksmääratud marsruudil peatumatult ettenähtud tolliasutusse. Sundpeatuse korral tuleb sellest teatada viivitamatult tollile või politseile.\n(4) Sadama, postiteenuse osutaja, raudtee- ja lennujaama selleks määratud töötajad ning laevaagendid on kohustatud tollile ette teatama iga transpordivahendi liiduvälisest riigist saabumisest ja liiduvälisesse riiki lahkumisest ning keelama imporditava ja eksporditava kauba transpordivahendilt mahalaadimise, samuti transpordivahendile peale- või ümberlaadimise tolli loata.\n§ 41. Pagasi läbivaatus\n(1) Tolliametnikul on õigus nõuda Eesti ja liiduvälise riigi vahelist piiri ületavalt, samuti sadama või lennujaama transiitreisijate alal viibivalt reisijalt pagasi esitamist läbivaatuseks ning see läbi vaadata. Kontrollitav isik peab tolliametnikule oma pagasi ette näitama ning tolliametniku korraldusel lahti pakkima.\n(2) Pagasi läbivaatust tehakse selle valdaja juuresolekul. Kui pagasi valdajat ei ole võimalik kindlaks teha või kui ta keeldub läbivaatuse juures olemast, võib tolliametniku korraldusel ühe manuka juuresolekul pagasi läbi vaadata ka valdaja juuresolekuta.\n(3) Sadama või lennujaama transiitreisijate alal viibiva reisija pagasi läbivaatust teeb tolliametnik juhul, kui tal on riski hindamisele tuginedes alust arvata, et reisijal on kaasas kaupa, mille importimisel või eksportimisel kehtivad keelud või piirangud.\n§ 42. Reisija läbivaatus\n(1) Enne reisija läbivaatust võib temaga samast soost tolliametnik väliselt kombata läbivaadatava riideid, et teha kindlaks deklareerimisele kuuluva, kuid tollile esitamata, samuti keeldude või piirangutega seotud kauba olemasolu.\n(2) Kui tollil on riski hindamisele tuginedes alust arvata, et Eesti ja liiduvälise riigi vahelist piiri ületav või sadama või lennujaama transiitreisijate alal viibiv reisija varjab deklareerimisele kuuluvat või keeldude või piirangutega seotud kaupa peidetuna oma kehal või kehas, võib tolliametniku korraldusel teha reisija läbivaatuse.\n(3) Reisija läbivaatuse teeb temaga samast soost tolliametnik eraldi ruumis ühe samast soost manuka juuresolekul. Kontrollitava reisija nõudmisel peab kontrollimise juures viibima tunnistaja, kelle ta on kohalviibijate seast valinud.\n(4) Enne reisija läbivaatust on tolliametnik kohustatud esitama kontrollitavale reisijale ametitõendi ja tutvustama talle reisija läbivaatusel tehtavaid toiminguid.\n(5) Tolliametnikul on reisija läbivaatuse käigus õigus:\n1) nõuda reisijalt lahtirõivastumist ja kontrollida teda vaatluse teel;\n2) otsida läbi reisija riietusesemed;\n3) saata reisija raviasutusse kehasisese läbivaatuse tegemiseks tolliametniku juuresolekul, kui tolliametnikul on kahtlus kauba paiknemise suhtes reisija kehas.\n(6) Kontrollitav reisija peab seoses tekkinud kahtlustega võimalikult täpselt vastama temale esitatud küsimustele ning täitma tolliametniku korraldusi, mis on tehtud peidetud kauba avastamise eesmärgil. Välisriigi isikust reisijal on õigus kasutada talle esitatavatele küsimustele vastamisel ja tolliametniku korralduste täitmisel tõlki.\n§ 43. Postisaadetise läbivaatus\n(1) Kaupa sisaldava liiduvälisest riigist saabunud rahvusvahelise postisaadetise läbivaatus toimub postiteenuse osutaja asukohas enne selle väljastamist saajale, liiduvälisesse riiki lähetatava saadetise läbivaatus aga pärast selle saatjalt vastuvõtmist või vastuvõtmise ajal. Rahvusvaheline postisaadetis käesoleva seaduse ja selle alusel antud õigusaktide tähenduses ei hõlma kullerposti saadetist postiseaduse tähenduses.\n(2) Rahvusvahelises postisaadetises sisalduv kaup, mille suhtes on kehtestatud piirang ja importimisel või eksportimisel vastavat valdkonda reguleeriva seaduse alusel nõutavat dokumenti ei esitata või vastav riikliku registri kanne puudub, samuti keelatud kaup tagastatakse selle saatjale tema kulul või peetakse tolli otsuse alusel kinni, teatades sellest kauba saatjale.\n§ 44. Tollitõkendid\n(1) Tollitõkend on plomm või muu tõkend, mille tolliametnik on paigaldanud kaubale, transpordivahendile ja ehitisele nende puutumatuse tagamiseks. Ühele objektile võib panna mitu tollitõkendit.\n(2) Tollitõkendiga kaitstud transpordivahendis või ehitises asuva kauba puutumatuse ning tollitõkendi rikkumatuse eest vastutab selle transpordivahendi või ehitise valdaja. Tollitõkendi eemaldamine tolli loata on keelatud. Tollitõkendi võib tolli loata eemaldada transpordivahendis veetava või ehitises hoitava kauba säilimise tagamiseks ettenägematus olukorras.\n(3) Toll võib aktsepteerida teise isiku või välisriigi tolli- või muu pädeva asutuse pandud tõkendeid. Tolli aktsepteeritud tõkend on samaväärne tema pandud tõkendiga.\n(4) Tollil on õigus nõuda asjaomase isiku juuresolekut, kui tolliametnik tollitõkendi paneb või eemaldab.\n(5) Tollitõkend peab olema pandud nii, et seda rikkumata või transpordivahendile või ehitisele sissemurdmisjälgi jätmata ei ole juurdepääs kaubale võimalik. Tollitõkendi paigaldamise viis peab välistama selle eemaldamise tõkendit rikkumata. Tollitõkendi panemise kohta teeb tolliametnik ettenähtud dokumendile märke.\n(6) Tollitõkendi purunemisest, kaotsiminekust või ettenägematus olukorras eemaldamisest, samuti sissemurdmisjälgedest või muudest kahjustustest tollitõkendiga kaitstud transpordivahendil või ehitisel peab transpordivahendi või ehitise valdaja viivitamatult tollile teatama.\n(7) Tollitõkendite panemise ja eemaldamise korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.\n§ 45. Hõivamisele kuuluv kaup\n(1) Ühenduse tolliseadustiku artiklites 53, 57 ja 75 nimetatud kauba toll hõivab ja realiseerib, hävitab tollijärelevalve all või annab tasuta üle käesoleva seaduse §-des 97 ja 98 sätestatud korras.\n(2) Toll toimetab deklarandile kätte kirjaliku teate oma kavatsuse kohta kaup hõivata ja määrab tähtaja tollieeskirjadest tulenevate nõuete täitmiseks. Kaupa ei hõivata, kui deklarant täidab nõuded, reekspordib kauba liidu tolliterritooriumilt tolli määratud tähtpäevaks, hävitab kauba tollijärelevalve all või kannab kauba tolli loal üle riigi omandisse.\n§ 46. Lihtsustatud tollideklaratsioonid\n(1) Toll ei väljasta üldjuhul ühenduse tolliseadustiku rakendussätete artiklis 263 nimetatud kohapeal toimuva tollivormistuse luba, kui isik ei edasta tollile teavet kauba kohta elektrooniliselt.\n(2) Lihtsustatud tollideklaratsiooni kasutamise luba tunnistatakse kehtetuks loa omaja kirjaliku taotluse alusel või tolli algatusel. Toll tunnistab loa kehtetuks, kui loa andmise tingimused ei ole enam täidetud või kui isik ei esita tagatise määramise otsuses näidatud tähtpäevaks tolli rahuldavat tagatist.\n§ 47. Reisija deklaratsioon\n(1) Liiduvälisest riigist Eestisse või Eestist liiduvälisesse riiki siirduva reisija pagasis olevale kaubale kohaldatakse käesoleva seaduse § 37 lõigetes 2, 3, 4 ja 6 kaubasaadetise deklareerimise kohta sätestatut.\n(2) [Kehtetu - RT I 2007, 22, 113 - jõust. 15.06.2007]\n(3) [Kehtetu - RT I 2007, 22, 113 - jõust. 15.06.2007]\n(4) Isiklikud asjad peavad olema vastavuses reisi kestuse ja eesmärgiga ning ei kuulu deklareerimisele, välja arvatud juhul, kui nende importimise või eksportimise suhtes on kehtestatud piirang.\n(5) Isiklike asjade ja kauba kohta, mille suhtes on kehtestatud piirang, esitatakse reisija deklaratsioon, kui õigusaktidega ei ole sätestatud tollideklaratsiooni esitamise kohustust.\n(6) Reisija, kelle pagasis liiduvälisest riigist Eestisse või Eestist liiduvälisesse riiki siirdumisel ei sisaldu deklareerimisele kuuluvat kaupa, deklareerib sellise kauba puudumist tollile tollieeskirjade kohaselt suuliselt või muu toimingu abil.\n(7) Reisija kirjaliku taotluse alusel võib toll võtta kauba hoiule. Hoiulevõetud kaubale kohaldatakse käesoleva seaduse §-s 31 sätestatut.\n(8) Reisija tolliformaalsuste korra, reisija deklaratsiooni vormi ja selle täitmise juhendi kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.\n§ 48. Postisaadetise deklaratsioon\n(1) Eestist liiduvälisesse riiki saadetava kaupa sisaldava rahvusvahelise postisaadetise kohta täidab saatja postisaadetise deklaratsiooni, mis lisatakse postisaadetisele. Kui postisaadetises oleva kauba kogus või tolliväärtus ületab liidu õigusaktis sätestatud statistilist läve, esitab isik kauba kohta ka tollideklaratsiooni.\n(2) Liiduvälisest riigist saabuva postisaadetise kohta, milles sisalduva kauba tolliväärtus või kogus ületab liidu õigusaktis sätestatud statistilist läve, esitab isik tollideklaratsiooni.\n§ 481. Sularaha deklareerimine\n(1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1889/2005 artiklis 3 nimetatud summat ületava sularaha kohta esitatakse sularaha deklaratsioon.\n(2) Sularaha deklareerimise korra, sularaha deklaratsiooni vormi ja selle täitmise juhendi kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.\n§ 49. Tollideklaratsiooni muutmine ja kehtetuks tunnistamine pärast kauba vabastamist\n(1) Toll võib omal algatusel või deklarandi taotlusel teha tollideklaratsioonis pärast kauba vabastamist muudatusi või tunnistada tollideklaratsiooni kehtetuks.\n(2) Pärast kauba vabastamist tollideklaratsioonis muudatuste tegemise ja tollideklaratsiooni kehtetuks tunnistamise täiendavad juhised kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.\n§ 50. Tollideklaratsiooni järelkontroll\n(1) Tollideklaratsiooni järelkontrolli käigus võib tolliametnik ühenduse tolliseadustiku artiklis 78 sätestatud õigusi kasutada talle Maksu- ja Tolliameti peadirektori või tema volitatud isiku antud volituse alusel oma pädevuse piires. Tolliametnikul on keelatud siseneda eluruumi seal elava isiku loata.\n(2) Tollideklaratsiooni järelkontrolli tehakse ning deklareeritud kauba sooduspäritolu tõendavaid dokumente kontrollitakse maksukorralduse seaduses sätestatud korras.\n6. peatükk TOLLIKÄITLUSVIISID\n§ 51. Vabasse ringlusse lubamine\n(1) Vabasse ringlusse lubamine annab liiduvälisele kaubale liidu kauba tollistaatuse.\n(2) Vabasse ringlusse lubamise tolliprotseduuri rakendamise täiendavad juhised kehtestab Vabariigi Valitsus määrusega.\n§ 52. Majandusliku mõjuga tolliprotseduurid ja tollilaod\n(1) Ühenduse tolliseadustiku rakendussätete artiklis 497 nimetatud taotluse alusel väljastab toll ühenduse tolliseadustiku artiklis 86 sätestatud tingimustel loa majandusliku mõjuga tolliprotseduuri kasutamiseks või tollilao pidamiseks.\n(11) [Kehtetu - RT I, 14.01.2014, 2 - jõust. 01.02.2014]\n(4) Nõuded tollilaole, tollilao pidamise loa väljastamise, loa kehtivuse peatamise ja kehtetuks tunnistamise ning kauba hoidmise korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.\n(5) Majandusliku mõjuga tolliprotseduuride rakendamise täiendavad juhised kehtestab Vabariigi Valitsus määrusega.\n§ 521. Majandusliku mõjuga tolliprotseduuri kasutamise või tollilao pidamise loa kehtivuse peatamine ja kehtetuks tunnistamine\n(1) Toll võib peatada majandusliku mõjuga tolliprotseduuri kasutamise või tollilao pidamise loa kehtivuse kuni kaheks kuuks ja määrata tähtaja peatamise aluseks olevate asjaolude kõrvaldamiseks, kui majandusliku mõjuga tolliprotseduuri kasutamise loa või tollilao pidamise loa tingimusi või lubade andmise tingimusi ei täideta.\n(2) Kui majandusliku mõjuga tolliprotseduuri kasutav isik või tollilao pidaja ei ole viis tööpäeva enne tagatise kehtivusaja lõppemist esitanud tollile uut tagatist, peatab toll majandusliku mõjuga tolliprotseduuri kasutamise või tollilao pidamise loa kehtivuse tagatise lõppemise päevale järgneval päeval, arvestades käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatut.\n(3) Majandusliku mõjuga tolliprotseduuri kasutamise või tollilao pidamise luba tunnistatakse kehtetuks loa omaniku kirjaliku taotluse alusel või tolli algatusel. Toll võib loa kehtetuks tunnistada, kui:\n1) loa omanikku on loa kehtivuse peatamise päevale eelnenud aasta jooksul korduvalt karistatud käesolevas seaduses nimetatud väärteo eest, mille eest on karistusena ette nähtud füüsilisele isikule rahatrahv üle 100 trahviühiku ja juriidilisele isikule rahatrahv üle 2000 euro, või ta on toime pannud karistusseadustiku §-des 391–393 nimetatud kuriteo, mille karistusandmed ei ole karistusregistrist kustutatud;\n2) loa omanik ei ole ettenähtud tähtpäevaks kõrvaldanud asjaolusid, mis olid loa kehtivuse peatamise aluseks.\n§ 53. Ekspordi tolliprotseduuri rakendamine\n(1) Toll kontrollib eksporditavat kaupa riski hindamisele tuginedes. Kauba ekspordi tõendamiseks vajalikule dokumendile teeb toll märke maksuseaduses või ühise põllumajanduspoliitika rakendamiseks vastuvõetud õigusaktis sätestatud juhul.\n(2) Eksporditavat kaupa ei või deklareerida väljumistolliasutuses, kui ekspordi tollideklaratsiooni esitab deklarandi kaudne esindaja.\n(3) Ekspordi tolliprotseduuri rakendamise täiendavad juhised ning eksportimisel tolliformaalsuste teostamise korra kehtestab Vabariigi Valitsus määrusega.\n§ 54. Vabatsoon ja vabaladu\n(1) Ühenduse tolliseadustiku artiklis 166 nimetatud vabatsoon luuakse ja vabaladu asutatakse sadama, lennu- või raudteejaama või muu liidu tolliterritooriumi piiril asuva transpordisõlme vahetusse lähedusse.\n(2) Vabatsoon luuakse ja vabaladu asutatakse Vabariigi Valitsuse korraldusega, mille eelnõu valmistab ette Rahandusministeerium Maksu- ja Tolliameti ettepaneku alusel.\n(3) Vabariigi Valitsuse korralduses märgitakse vabatsooni tüüp, tähtaeg, milleks vabatsoon on loodud või vabaladu asutatud, vabatsooni piiripunktide koordinaadid, vabalaona määratletud ehitised ning vabatsooni või vabalao sisse- ja väljapääsud.\n§ 541. Vabatsooni loomine ja vabalao asutamine\n(1) Vabatsooni loomiseks ja vabalao asutamiseks esitab isik tollile kirjaliku taotluse.\n(2) Taotlus peab sisaldama järgmisi andmeid:\n1) loa taotleja nimi, isiku- või registrikood ja aadress;\n2) vabatsooni loomise või vabalao asutamise majanduslik põhjendus ja kavandatava tegevuse kirjeldus.\n(3) Taotlusele lisatakse järgmised dokumendid:\n1) vabatsooni territooriumi või vabalao asukoha asendiplaan;\n2) vabatsooni territooriumi või vabalao ehitise omaniku või seadusliku valdaja kirjalik nõusolek. Mitme omaniku või valdaja korral on vajalik nende kõigi kirjalik nõusolek.\n(4) Toll hindab käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud taotluse menetlemise käigus vabatsooni või vabalao vastavust järgmistele nõuetele:\n1) vabatsooni loomine või vabalao asutamine on majanduslikult põhjendatud;\n2) taotletaval vabatsooni või vabalao territooriumil tegutsevate või tegutsema hakkavate isikute tegevuse tulemusel tollikontrolli teostamine ei raskene;\n3) taotletaval vabatsooni või vabalao territooriumil tegutsevatele või tegutsema hakkavatele isikutele on võimalik väljastada käesoleva seaduse § 544 lõikes 1 nimetatud vabatsoonis ja vabalaos tegutsemise luba.\n(5) Käesoleva paragrahvi lõikes 4 sätestatud tingimustele vastava taotluse alusel esitab toll vabatsooni loomise ja vabalao asutamise ettepaneku Rahandusministeeriumile 60 päeva jooksul taotluse saamise päevast arvates.\n(6) Täiendavad nõuded vabatsooni ja vabalao, seal tegutsemise ning tegutsemisloa väljastamise, kehtivuse peatamise ja kehtetuks tunnistamise kohta kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.\n§ 542. Vabatsooni ja vabalao valdaja kohustused\nVabatsooni ja vabalao valdaja:\n1) koostab ja kooskõlastab tolliga vabatsooni või vabalao töökorralduse;\n2) informeerib vabatsoonis tegutsevaid isikuid vabatsooni töökorraldusest ja muudest vabatsooni territooriumil kehtivatest eeskirjadest;\n3) korraldab vabalao või ühenduse tolliseadustiku rakendussätete artikli 799 punktis a nimetatud I kontrollitüüpi vabatsooni piiride ning sisse- ja väljapääsude valve.\n§ 543. Vabatsooni ja vabalao tegevuse lõpetamine\nVabatsooni ja vabalao tegevus lõpeb tähtaja lõppemisel või lõpetatakse enne tähtaega Vabariigi Valitsuse korraldusega, mille eelnõu valmistab ette Rahandusministeerium Maksu- ja Tolliameti ettepanekute alusel, kui:\n1) vabatsoon või vabaladu ei vasta enam tollieeskirjades ettenähtud nõuetele;\n2) seda taotleb vabatsooni või vabalao valdaja.\n§ 544. Vabatsoonis ja vabalaos tegutsemise loa taotlemine\n(1) Tööstus-, kaubandus- ja teenindustegevuseks vabatsoonis või vabalaos tuleb tollilt luba taotleda.\n2) majanduslik põhjendus ja kavandatavate toimingute loetelu;\n3) taotlusele lisatavate dokumentide loetelu.\n(3) Taotlusele lisatakse vabatsoonis või vabalaos kavandatavate toimingutega seotud järgmised dokumendid:\n1) vabatsooni asendiplaan, kuhu on märgitud ka loa taotleja valduses oleva territooriumi ja ehitiste pindalad ning juurdepääsuteed;\n2) vedelike hoiustamiseks ettenähtud mahutipargi ja torustike skeem koos tehnoloogilise protsessi kirjeldusega, mõõtmiseks sobivate mõõtevahendite loetelu ning Tehnilise Järelevalve Ameti teatis metroloogilise kontrolli läbinuks tunnistatud mõõtemahutite ja neid laadimissõlmedega ühendavate torustike kohta;\n3) mõõtevahendi taatlustunnistus, vastavusdeklaratsioon või kalibreerimistunnistus;\n4) laoarvestuse sise-eeskiri;\n5) töökorralduse eeskirja projekt;\n6) mõõtmisi teostava mõõtja pädevust tõendav dokument.\n§ 545. Vabatsoonis ja vabalaos tegutsemise loa väljastamine, kehtivuse peatamine ja kehtetuks tunnistamine\n(1) Toll keeldub vabatsoonis ja vabalaos tegutsemise loa väljastamisest, kui:\n1) taotletava tegevuse tagajärjel raskeneb tollikontrolli teostamine;\n2) taotlus ei ole tolli rahuldavalt põhjendatud;\n3) isiku raamatupidamine ei võimalda tollil taotleja tegevust kontrollida;\n4) isikul ei ole ühenduse tolliseadustiku artiklile 168a vastavas vabatsoonis tegutsemiseks tolli rahuldavat tagatist;\n5) isikul ei ole täpset arvepidamist kauba liikumise kohta;\n6) isiku ärialane reputatsioon ei ole laitmatu;\n7) isikul on kauba importimisel ja eksportimisel kogutavate maksude maksuvõlg.\n(2) Toll võib keelduda vabatsoonis ja vabalaos tegutsemise loa väljastamisest, kui taotlejat on taotluse esitamise päevale eelnenud aasta jooksul korduvalt karistatud käesolevas seaduses sätestatud väärteo eest, mille eest on karistusena ette nähtud füüsilisele isikule rahatrahv üle 100 trahviühiku ja juriidilisele isikule rahatrahv üle 2000 euro, või kui ta on toime pannud karistusseadustiku §-s 391 või 393 sätestatud kuriteo, mille karistusandmed ei ole karistusregistrist kustutatud.\n(3) Toll võib peatada vabatsoonis ja vabalaos tegutsemise loa kehtivuse kuni kaheks kuuks ning määrata peatamise aluseks olnud asjaolude kõrvaldamiseks tähtaja, kui:\n1) isik rikub vabatsoonis või vabalaos tegutsemise tingimusi;\n2) esinevad käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 3–7 loetletud asjaolud.\n(4) Vabatsoonis või vabalaos tegutsemise luba tunnistatakse kehtetuks isiku kirjaliku taotluse alusel või tolli algatusel. Toll võib vabatsoonis või vabalaos tegutsemise loa kehtetuks tunnistada, kui:\n1) isikut on eelnenud aasta jooksul korduvalt karistatud käesolevas seaduses sätestatud väärteo eest, mille eest on karistusena ette nähtud füüsilisele isikule rahatrahv üle 100 trahviühiku ja juriidilisele isikule rahatrahv üle 2000 euro, või kui ta on toime pannud karistusseadustiku §-s 391 või 393 sätestatud kuriteo, mille karistusandmed ei ole karistusregistrist kustutatud;\n2) luba on peatatud käesoleva paragrahvi lõike 3 alusel ja isik ei ole tähtpäevaks kõrvaldanud asjaolusid, mis olid loa kehtivuse peatamise aluseks.\n(5) Loa kehtetuks tunnistamisel määrab toll tähtaja kauba isiku valdustest väljatoimetamiseks.\n§ 55. Kauba riigi omandisse ülekandmine ja hävitamine\nLiiduvälise kauba võib tolli nõusolekul üle kanda riigi omandisse. Kauba riigi omandisse ülekandmise, samuti kauba tollijärelevalve all hävitamise korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.\n7. peatükk TOLLISOODUSTUSED JA TOLLIFORMAALSUSTE LIHTSUSTAMINE\n§ 56. Tollisoodustusega kaup\n(1) Ühenduse tolliseadustiku, ühenduse tollimaksuvabastuse süsteemi või käesoleva seaduse alusel impordi- või eksporditollimaksudest vabastatud kaup loetakse liidu tolliterritooriumile tollisoodustusega imporditud või liidu tolliterritooriumilt tollisoodustusega eksporditud kaubaks.\n(2) Tollisoodustusega imporditud või eksporditud kaupa võib kasutada ainult neil eesmärkidel, milleks tollisoodustused on kehtestatud. Sellise kauba kasutamine teistel eesmärkidel on lubatud ainult pärast impordi- või eksporditollimaksude tasumist.\n(3) Tollisoodustust võimaldatakse tingimusel, et soodustuse saamise õigus on deklarandil või kaudse esindamise korral isikul, kelle eest tollideklaratsioon esitati.\n§ 57. Maksuvabastused\n(1) Varustus, kütus ja muu vee- või õhusõidukis kohapeal reisi ajal tarbimiseks vajalik kaup, mille impordib liidu liikmesriikide vahelisi reise teostava vee- või õhusõiduki tarbevaruks isik, kes seda vee- või õhusõidukit käitab, on vabastatud imporditollimaksudest. Varuosi ja lisavarustust tarbevaruks ei loeta.\n(2) Diplomaatiliste suhete Viini konventsioonis (RT II 1993, 24, 56), konsulaarsuhete Viini konventsioonis (RT II 1993, 23, 53) või Riigikogu poolt ratifitseeritud välislepingus nimetatud isikute poolt imporditud kaup on imporditollimaksudest vabastatud.\n(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud juhul tollisoodustusega imporditud kaupa ei ole lubatud selle kauba vabasse ringlusse lubamise päevast arvates kolme aasta jooksul tasuta ega tasu eest kasutada anda, kasutada tagatisena ega võõrandada, välja arvatud teisele sama soodustuse kasutamise õigusega isikule.\n(4) Mis tahes tasuta või tasu eest kasutada andmise, tagatisena kasutamise või võõrandamise korral enne käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud tähtaja lõppemist tuleb maksta tähtaja lõppemiseni jäänud iga kuu või selle osa eest üks kolmekümnekuuendik sellest imporditollimaksude summast, mis oleks tulnud tasuda kauba vabasse ringlusse lubamisel, kui isikul ei oleks olnud imporditollimaksuvabastuse saamise õigust.\n(5) Välisesinduse, välisesinduse töötaja ning tema perekonnaliikme kõigist maksudest vabastatud kauba tolliformaalsuste teostamise korra kehtestab Vabariigi Valitsus määrusega.\n§ 58. Relvajõudude kauba ning julgeoleku ja kaitseotstarbelise kauba tolliformaalsused\n(1) Toll ei kontrolli Eesti Kaitseväe teenistusülesandeid täitvat sõjalaeva, sõjalennukit ega muud sõjatehnikat, politsei teenistusülesandeid täitvat ujuvvahendit ega õhusõidukit ning päästemeeskonna teenistusülesandeid täitvat transpordivahendit ega tehnikat, samuti teenistusülesandeid täitva isikkoosseisu isiklikke asju, kui tollil ei ole alust arvata, et seal leidub kaupa, mida ei vajata teenistusülesannete täitmisel. Üksuse liiduvälisest riigist Eestisse või Eestist liiduvälisesse riiki siirdumisel deklareerib üksuse ülem varustuse tollile tollieeskirjades ettenähtud korras.\n(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetamata juhtudel allutatakse Kaitseväe, politsei ja päästemeeskonna transpordivahend, kaup ning isikkoosseisu isiklikud asjad, samuti riigisaladuse ja salastatud välisteabe seaduse alusel salastatud julgeoleku- ja kaitseotstarbeline kaup tollikontrollile lihtsustatud korras.\n(3) Kaitseväe, politsei, päästemeeskonna, rahvusvahelise sõjalise peakorteri, välisriigi relvajõudude ja tsiviilkoosseisu ja nende liikme ning julgeoleku- ja kaitseotstarbelise kauba tolliformaalsuste teostamise korra kehtestab Vabariigi Valitsus määrusega.\n(4) Välisriigi sõjalaeva, -lennuki ja muu sõjatehnika, päästemeeskonna transpordivahendi ja tehnika, samuti välisriigi relvajõudude liikmele, tsiviilkoosseisule ja ülalpeetavale ning päästemeeskonna liikmele kuuluvate kaupade ja isiklike asjade tollikontroll toimub vastavalt tollieeskirjadele või välislepingu alusel. Nende kaupadega seotud tolliformaalsused teostatakse vastavalt käesoleva paragrahvi lõike 3 alusel kehtestatud korrale, kui see kaup on importimisel õigusaktide alusel vabastatud kõikidest maksudest.\n§ 59. Välisriigi ja Eesti diplomaatiline post, konsulaarsaadetis ja rahvusvahelise sõjalise peakorteri saadetis\n(1) Diplomaatiline post ja konsulaarsaadetised võivad sisaldada üksnes ametialaseks kasutamiseks ettenähtud dokumente ja kaupa.\n(2) Diplomaatiline post ja konsulaarsaadetised tuleb tähistada hästi nähtavate, nende sisule viitavate väliste märkidega.\n(3) Imporditavat või eksporditavat diplomaatilist posti ja konsulaarsaadetisi ei avata ega peeta kinni. Kui tollil on riski hindamisele tuginedes alust arvata, et diplomaatilise posti või konsulaarsaadetiste hulgas on kaupa, mis ei ole ette nähtud üksnes ametialaseks kasutamiseks, on tollil õigus paluda, et adressaat või lähetajariigi volitatud isik avaks saadetise tolliametniku juuresolekul. Saadetise avamisest keeldumise korral saadetakse see lähetaja kulul tagasi.\n(4) Rahvusvahelise sõjalise peakorteri saadetisele kohaldatakse käesolevat paragrahvi juhul, kui see tuleneb välislepingust.\n§ 591. Ajatundlikud kaubad\n(1) Elusloomi ja -linde, kiirestiriknevaid toiduaineid, meditsiinis kasutatavaid rakke, kudesid ja elundeid ning muid ajatundlikke kaupu (edaspidi ajatundlikud kaubad) sisaldava kaubasaadetise piiriületuse kiirendamiseks teostatakse tolliformaalsusi eelisjärjekorras.\n(2) Ajatundlike kaupade nomenklatuuri kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.\n8. peatükk TOLLIVÕLG\n§ 60. Tollivõla tagatis\n(1) Lisaks ühenduse tolliseadustiku artiklis 193 nimetatud tagatise liikidele võib tagatise esitada ka riigi kasuks seatud registerpandi või hüpoteegina asjaõigusseaduses või kommertspandi seaduses sätestatud korras.\n(2) Toll võib keelduda registerpandi või hüpoteegina esitatud tagatise aktsepteerimisest, kui ta leiab, et tagatis ei ole hõlpsasti realiseeritav või selle aktsepteerimine toob kaasa ülemääraseid halduskulusid, või kui tagatise suurus ei ületa 63 900 eurot.\n(3) Tagatise esitamise, kasutamise ja vabastamise korra ning tagatise suuruse määramise ja arvutamise alused kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.\n§ 61. Tagatise suurus\n(1) Kui toll nõuab tagatist vastavalt ühenduse tolliseadustiku artikli 190 lõikele 1, määratakse tagatise suurus tolli otsusega. Toll võib määrata tagatise, mis võimaldab tollivõlast tuleneva impordi- või eksporditollimaksude summa tasumist igal ajal, või vähendatud tagatise.\n(2) Tagatise minimaalsed määrad kehtestatakse käesoleva seaduse § 60 lõike 3 alusel sätestatud tagatise suuruse määramise ja arvutamise alustes.\n(3) Toll vähendab isikult nõutava tagatise suurust vastavalt käesoleva seaduse §-s 62 sätestatule.\n(4) Toll võib teha uue tagatise määramise otsuse ja nõuda tagatise suurendamist, kui isik ei vasta enam käesoleva seaduse § 62 lõikes 1 sätestatud tingimustele või teda on karistatud sama paragrahvi lõikes 2 nimetatud süütegude eest.\n(5) Tagatise suurendamise otsuses määratakse tolli rahuldava tagatise esitamise tähtaeg, mis võib olla kuni kaks kuud otsuse tegemise päevast arvates.\n§ 62. Nõuded tagatise suuruse vähendamiseks\n(1) Toll vähendab tagatise suurust kõigi järgmiste tingimuste täitmise korral:\n1) isiku raamatupidamine võimaldab tollil taotleja tegevust kontrollida;\n2) isikul on täpne arvepidamine kauba liikumise kohta;\n3) isikul on laitmatu ärialane reputatsioon;\n4) isikul ei ole kauba importimisel ja eksportimisel kogutavate maksude osas maksuvõlga;\n5) isiku esitatud andmed on tõesed.\n(2) Toll võib tagatise suuruse vähendamata jätta, kui isikut on tagatise kohta otsuse tegemise päevale eelnenud aasta jooksul korduvalt karistatud käesolevas seaduses sätestatud väärteo eest, mille eest on karistusena ette nähtud füüsilisele isikule rahatrahv üle 100 trahviühiku ja juriidilisele isikule rahatrahv üle 2000 euro, või ta on toime pannud karistusseadustiku §-s 391 või 393 sätestatud kuriteo, mille karistusandmed ei ole karistusregistrist kustutatud.\n§ 63. Tagatise vabastamine ja kasutamine\n(1) Toll vabastab tagatise ühenduse tolliseadustiku artiklis 199 sätestatust lähtudes ning teavitab sellest asjaomast isikut kümne päeva jooksul tagatise vabastamise päevast arvates. Registerpandi või hüpoteegina esitatud tagatise vabastamisel kustutatakse registerpandi- või hüpoteegikanne seadusega sätestatud korras.\n(2) Tollil on õigus tollivõlast tuleneva tollimaksu summa tähtpäevaks tasumata jätmise korral arvata tollivõlast tulenev impordi- või eksporditollimaksude summa koos sellelt arvestatud intressiga maha deposiidist, nõuda see sisse käendajalt või saada tagatise realiseerimisel laekunud summast. Tagatise kasutamisel nõutakse esmajärjekorras sisse impordi- või eksporditollimaksude summa ja seejärel sellelt arvestatud intress. Kui sama tagatisega tagatakse ka Eesti maksuseaduste alusel tollivõla tekkimisega seotud maksukohustusi ja tagatise suurusest ei piisa kõigi maksunõuete rahuldamiseks, nõutakse tagatise kasutamisel esmajärjekorras sisse impordi- ja eksporditollimaksude summa, teises järjekorras muud maksud võrdeliselt maksunõuetega ning seejärel intressid.\n§ 64. Tollivõlg ebaõige informatsiooni andmisel\nKui tollideklaratsioon esitati ühenduse tolliseadustiku artikli 201 lõikes 1 nimetatud tolliprotseduuri rakendamiseks sellise informatsiooni põhjal, mille alusel jäid sisse nõudmata impordi- või eksporditollimaksud või osa nendest, on võlgnikuks ka isik, kes tollideklaratsiooni esitamiseks vajalikku informatsiooni andis ja kes teadis või oleks pidanud teadma, et see informatsioon oli ebaõige.\n§ 65. Maksusumma arvestusse kandmine ja võlgnikule teatamine\n(1) Tollivõlast tuleneva impordi- ja eksporditollimaksude summa kannab toll arvestusse.\n(2) Kui tollivõla tekkimise aluseks ei ole tollideklaratsioon või kui tollil on alust arvata, et tollideklaratsioonis esitatud andmed ei ole tõesed, määrab toll impordi- ja eksporditollimaksude summa ning teatab sellest võlgnikule maksukorralduse seaduses sätestatud korras.\n(3) Deklareeritud kauba impordi- ja eksporditollimaksude summa arvestusse kandmise, teatamise ja tasumise korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.\n§ 66. [Kehtetu - RT I 2010, 11, 55 - jõust. 01.05.2010]\n§ 67. Tollimaksu summa tasumise viisid\nImpordi- ja eksporditollimaksude summa tasutakse sularahas või sularahata arvelduse korras. Tasumine võib toimuda ka varasema enammakse arvel.\n§ 68. Tollimaksu summa tasumise edasilükkamine\n(1) Ühenduse tolliseadustiku artiklis 224 sätestatud impordi- ja eksporditollimaksude summa tasumise edasilükkamise loa saamiseks esitab isik kirjaliku taotluse. Taotlus peab sisaldama tagatise suuruse määramiseks vajalikke andmeid. Tasumise edasilükkamise luba väljastatakse pärast tolli rahuldava tagatise esitamist.\n(2) Tasumise edasilükkamise luba tunnistatakse kehtetuks loa omaja kirjaliku taotluse alusel või tolli algatusel. Toll tunnistab loa kehtetuks, kui isik ei esita tagatise määramise otsuses näidatud tähtpäevaks tolli rahuldavat tagatist.\n§ 69. [Kehtetu - RT I 2007, 22, 113 - jõust. 15.06.2007]\n§ 70. Tollimaksu summa tasumise tähtaja pikendamise arvutamine\nToll võib lubada, et kui kannete summeerimise või kauba vabastamise ajavahemik on kalendrinädal või -kuu, tasutakse impordi- ja eksporditollimaksude summa, mille tasumise tähtaega on pikendatud, hiljemalt:\n1) sellele kalendrinädalale järgneva neljanda nädala reedel, kui ajavahemik on kalendrinädal;\n2) sellele kalendrikuule järgneva kuu 16. kuupäeval, kui ajavahemik on kalendrikuu.\n§ 71. Tasumata tollimaksu summa ja intressi sissenõudmine\nKui tollivõlast tulenevat impordi- ja eksporditollimaksude summat ei ole tasutud ettenähtud tähtaja jooksul, nõuab toll summa koos sellelt arvestatud intressiga sisse maksukorralduse seaduses sätestatud tingimustel ja korras.\n§ 72. Tollimaksu laekumine\nImpordi- ja eksporditollimaksud laekuvad riigieelarvesse.\n81. peatükk SÕIDUKI MASSI RAHVUSVAHELINE TUNNISTUS\n§ 721. Sõiduki massi rahvusvahelise tunnistuse väljastamine\n(1) Veoettevõtja soovil väljastab käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud tingimustele vastav isik ettevõtjale kaupade piirikontrolli tingimuste kooskõlastamise rahvusvahelise konventsiooni 8. lisa (edaspidi konventsiooni 8. lisa), mis on Euroopa Ühenduse nimel heaks kiidetud nõukogu 2008. aasta 25. septembri otsusega 2009/161/EÜ (ELT L 55, 27.02.2009, lk 21–39), teise liite kohase sõiduki massi rahvusvahelise tunnistuse.\n(2) Sõiduki massi rahvusvahelise tunnistuse võib väljastada isik, kes on pädev mõõtja mõõteseaduse § 5 lõike 1 tähenduses ja vastab konventsiooni 8. lisa teises liites sätestatud tingimustele.\n(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud isik peab sõiduki massi rahvusvahelise tunnistuse väljastamise tegevusalal tegutsemiseks esitama majandustegevusteate.\n[RT I, 14.01.2014, 2 - jõust. 01.07.2014]\n(4) Konventsiooni 8. lisa artiklis 5 nimetatud teabe avaldamise ja edastamise eest vastutab Maksu- ja Tolliamet.\n82. peatükk INTELLEKTUAALOMANDI ÕIGUSKAITSE TAGAMINE TOLLIS\n§ 722. Intellektuaalomandi õiguste rikkumise kindlakstegemine tollis\n(1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 608/2013, mis käsitleb intellektuaalomandi õiguskaitse tagamist tollis ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1383/2003 (ELT L 181, 29.06.2013, lk 15–34), artikli 26 lõikes 9 nimetatud menetluse, kus otsustatakse, kas tegemist on intellektuaalomandi õiguste rikkumisega, võib nimetatud määruse kohaselt õigustatud isiku taotlusel läbi viia tollis.\n(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud taotlusele peab olema kinnipeetud kauba kohta lisatud tõenditega põhjendatud hinnang, mille alusel saab otsustada, kas tegemist on intellektuaalomandi õiguste rikkumisega.\n83. peatükk TIR-MÄRKMIKE ALUSEL TOIMUVA RAHVUSVAHELISE KAUBAVEO KONVENTSIOONI RAKENDAMINE\n§ 723. TIR-märkmike kasutamise loa andja\n(1) TIR-märkmike alusel toimuva rahvusvahelise kaubaveo konventsiooni (edaspidi TIR-konventsioon) 9. lisa II osa kohaselt TIR-märkmike kasutamise loa andmiseks pädev haldusorgan on Maksu- ja Tolliamet (edaspidi TIR-märkmike kasutamise loa andja).\n(2) Valdkonna eest vastutav minister võib TIR-märkmike kasutamise loa andmise ülesande halduslepinguga üle anda TIR-konventsiooni 9. lisa I osas sätestatud nõuetele vastavale ühingule (edaspidi garantiiühing).\n§ 724. TIR-märkmike kasutamise loa taotlemine\n(1) Isik, kes soovib saada loa TIR-märkmike kasutamiseks, esitab taotluse TIR-märkmike kasutamise loa andjale ning lisab taotlusele enda kohta järgmised andmed ja dokumendid:\n1) auditeeritud majandusaasta aruanne või juhatuse liikme allkirjastatud majandusaasta aruanne, kui seadusest ei tulene auditeerimiskohustust;\n2) autoveoseaduse §-s 4 nimetatud ühenduse tegevusloa number ja kehtivusaeg;\n3) rahvusvahelisel veol kasutatavate sõidukite registreerimisnumbrid, nende sõidukite omanike nimed, ja kui sõiduki omanik ei ole TIR-märkmike kasutamise loa taotleja, ka sõiduki vastutava kasutaja nimi;\n4) autoveoseaduse §-s 7 sätestatud nõuetele vastavate veokorraldajate nimed, isikukoodid ja ametipädevust tõendavate dokumentide koopiad;\n5) autoveoseaduse § 27 lõike 1 punktis 1 nimetatud tingimustele vastavate veoautojuhtide nimed, isikukoodid, kutsetunnistuste koopiad või ametikoolituse läbimist tõendava märkega autojuhilubade koopiad;\n6) TIR-konventsiooni nõuete täitmise kinnitus vastavalt TIR-konventsiooni 9. lisa II osa punkti 1 alapunktile e.\n(2) Kui TIR-märkmike kasutamise loa taotleja ei ole käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 3 nimetatud sõiduki omanik, peab TIR-märkmike kasutamise loa taotleja olema märgitud sõiduki registreerimistunnistusele vastutava kasutajana.\n§ 725. Loakomitee\n(1) Loakomitee on pädevate asutuste esindajatest moodustatud organ, mille ülesandeks on hinnata TIR-märkmike kasutamise luba taotleva isiku vastavust TIR-konventsiooni nõuetele, pädevust rahvusvahelise veo teostajana, oluliste või korduvate tolli- või maksuseaduste rikkumiste puudumist ning isiku finantsolukorra usaldusväärsust.\n(2) Loakomitee koosseisu kinnitab valdkonna eest vastutav minister käskkirjaga. Loakomitee liikmeks määravad oma esindaja garantiiühing, Maksu- ja Tolliamet ning Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium. Igale loakomitee liikmele nimetatakse vähemalt üks asendusliige.\n§ 726. TIR-märkmike kasutamise loa andmine\n(1) TIR-märkmike kasutamise loa andja edastab käesoleva seaduse § 724 kohase taotluse loakomiteele.\n(2) Loakomitee teeb loa andmise või loa andmisest keeldumise kohta konsensuse alusel TIR-märkmike kasutamise loa andjale põhjendatud ettepaneku.\n(3) TIR-märkmike kasutamise loa andja teeb TIR-märkmike kasutamiseks loa andmise või loa andmisest keeldumise kohta kirjaliku otsuse 30 päeva jooksul käesoleva seaduse § 724 kohase taotluse saamisest arvates ning teeb selle teatavaks taotlejale ja garantiiühingule.\n§ 727. TIR-märkmike kasutamise võimaldamine\nGarantiiühing võimaldab TIR-märkmike kasutamise loa saanud isikul TIR-märkmikke kasutada lepingu alusel, kui isik on täitnud tagatise saamiseks esitatud nõuded ja tasunud TIR-märkmike kasutamise tasud. Nimetatud nõuded ja tasud avaldatakse garantiiühingu kodulehel.\n§ 728. TIR-märkmike kasutamise loa peatamine ja kehtetuks tunnistamine\n(1) TIR-märkmike kasutamise loa saanud isik teavitab viivitamata TIR-märkmike kasutamise loa andjat muudatustest käesoleva seaduse § 724 lõike 1 punktides 2–5 nimetatud andmetes.\n(2) Kui loakomitee liige saab teabe, et TIR-märkmike kasutamiseks loa saanud isik on rikkunud TIR-konventsiooni nõudeid, esitab loakomitee liige viivitamata TIR-märkmike kasutamise loa andjale kirjalikult põhjendatud ettepaneku TIR-märkmike kasutamise loa peatamiseks või kehtetuks tunnistamiseks.\n(3) TIR-märkmike kasutamise loa andja otsustab TIR-märkmike kasutamise loa kehtivuse peatamise või kehtetuks tunnistamise.\n(4) TIR-märkmike kasutamise loa kehtivuse peatamisel teatab TIR-märkmike kasutamise loa andja TIR-märkmike kasutamise loa saanud isikule kirjalikult loa peatamise põhjused ja annab tähtaja puuduste kõrvaldamiseks. Kui TIR-märkmike kasutamise loa saanud isik ei ole puudusi määratud tähtpäevaks kõrvaldanud ega taotlenud puuduste kõrvaldamise tähtaja pikendamist, tunnistab TIR-märkmike kasutamise loa andja loa kehtetuks.\n9. peatükk VASTUTUS TOLLIEESKIRJADE RIKKUMISE EEST\n§ 73. Kauba ebaseaduslik Eestisse või Eestist välja toimetamine\n(1) Deklareeritava kauba või sularaha toimetamise eest üle Euroopa Liidu tolliterritooriumi piiri tollikontrollist kõrvale hoides, kauba või sularaha deklareerimata jättes, seda vale tariifse klassifikatsiooniga või kirjeldusega deklareerides või muul pettuslikul viisil toimides –\n§ 74. Ebaseaduslikud toimingud Eesti ja liiduvälise riigi vahel kaubaga, mille suhtes kehtivad keelud ja piirangud\n(1) Kohustusliku dokumendita või riikliku registri kandeta kauba, mille suhtes kehtivad piirangud, või keelatud kauba liiduvälisest riigist Eestisse või Eestist liiduvälisesse riiki toimetamise või tollikäitlusviisile deklareerimise eest –\n§ 75. Ebaseaduslikud toimingud liikmesriikide vahel kaubaga, mille suhtes kehtivad keelud ja piirangud\n§ 76. Ebaseaduslikud toimingud Eestis oleva kaubaga\n(1) Liiduvälisest riigist Eestisse tollisoodustusega toimetatud või tollijärelevalve all oleva kaubaga tehtavate teadvalt ebaseaduslike toimingute või tehingute eest –\n§ 77. Kauba ebaseaduslik toimetamine ajutise ladustamise kohta, tollilattu, vabatsooni ja vabalattu\n(1) Kauba teadvalt ebaseadusliku toimetamise eest ajutise ladustamise kohta, tollilattu, vabatsooni või vabalattu või sealt ebaseadusliku väljatoimetamise eest –\n§ 78. Vabatsoonis ja vabalaos kehtivate nõuete rikkumine\n(1) Vabatsoonis või vabalaos teadvalt tolli loata tegutsemise või ehitise rajamise eest –\n§ 79. Tolliametniku takistamine\n(1) Tolliametniku takistamise, sealhulgas läbivaatuse teostamise takistamise või tolliametniku seaduslike korralduste ja nõudmiste eiramise või kontrolliks vajalike dokumentide või andmete esitamisest keeldumise või ettenähtud tähtpäevaks esitamata jätmise või valeandmete esitamise eest või dokumentide või andmete esitamise eest sellisel kujul, mis ei võimaldanud kontrolli teostamist, –\n§ 80. Kauba ladustamise ja hoidmise nõuete rikkumine\n(1) Ajutise ladustamise kohas, tollilaos, vabatsoonis või vabalaos kauba ladustamise või hoidmise või kauba üle arvestuse pidamise nõuete rikkumise eest –\n§ 81. Kauba päritolu kohta valeandmeid sisaldava dokumendi esitamine\n§ 82. Teatud valdkonnas tegutsemise õiguseta isiku toimingud kaubaga\n§ 83. Transpordivahendiga seotud tollieeskirjade rikkumised\n(1) Tollieeskirjades ettenähtud kohas või teenistuskohustusi täitva tolliametniku märguandel transpordivahendi peatamata jätmise või tolliformaalsuste teostamisel transpordivahendiga ilma tolli loata edasisõitmise või sihttolliasutusse või muusse tolli määratud või aktsepteeritud kohta liikumisel ettenähtud marsruudist kõrvalekaldumise eest –\n§ 84. Tollitõkendi ja kauba identifitseerimisvahendi rikkumine\n(1) Tollitõkendi või kauba identifitseerimisvahendi rikkumise, omavolilise eemaldamise või tollitõkendiga kaitstud kommertstranspordivahendisse või ehitisse tungimise eest –\n§ 85. Tollieeskirjades sätestatud ja tolli määratud tähtaja eiramine\n§ 86. Dokumentide säilitamise tähtaja eiramine\n(1) Ühenduse tolliseadustiku artiklis 16 ettenähtud dokumentide säilitamise tähtaja teadvalt eiramise eest –\n§ 87. Ujuvvahendi ebaseaduslik sildumine\n§ 88. Ettenägematu olukorraga ja vääramatu jõuga seotud toimingute tegemata jätmine\n(1) Ettenägematu olukorraga või vääramatu jõuga seotud toimingute teadvalt tegemata jätmise eest –\n§ 89. Tollile teatamisega viivitamine\n(1) Tollijärelevalve all oleva kauba hävimisest või kahjustumisest tollile teatamisega teadvalt viivitamise eest –\n§ 90. Transpordivahendi saabumisest ja lahkumisest tollile teatamata jätmine\n§ 91. Ebaseaduslikud toimingud tollijärelevalve all oleva veosega\n(1) Tollijärelevalve all oleva veose tahtliku avamise, ümberpakkimise, ümber- või mahalaadimise eest tolli loata, samuti sellise tegevuse tahtliku võimaldamise eest –\n§ 911. Sularaha deklareerimiskohustuse täitmata jätmine\n§ 92. Kauba deklareerimine vale tariifse klassifikatsiooniga\n(1) Kauba deklareerimise eest vale tariifse klassifikatsiooniga, kui selle tagajärjel ei vabaneta kohustustest ega omandata õigusi, –\nkaristatakse rahatrahviga kuni 80 trahviühikut.\n§ 93. Oluline rikkumine\nLiidu õigusaktides nimetatud oluliseks või tõsiseks rikkumiseks, mille puhul toll võib keelduda isikule soodsa otsuse tegemisest või tunnistada esialgse soodsa otsuse kehtetuks, loetakse käesolevas seaduses sätestatud tollieeskirjade rikkumine, mille eest on karistusena ette nähtud füüsilisele isikule rahatrahv üle 100 trahviühiku ja juriidilisele isikule rahatrahv üle 2000 euro, ning karistusseadustiku §-des 391–393 sätestatud kuritegu.\n§ 94. Menetlus\n(2) Käesoleva seaduse §-des 73–92 sätestatud väärtegude kohtuväline menetleja on Maksu- ja Tolliamet.\n(3) Kohtuväline menetleja või kohus võib kohaldada käesoleva seaduse §-des 73–76 sätestatud väärteo toimepanemise vahetuks objektiks olnud eseme või aine konfiskeerimist vastavalt karistusseadustiku §-le 83. Käesoleva seaduse §-des 73–76 sätestatud väärteo toimepanemise vahetuks objektiks olnud intellektuaalset omandit rikkuv kaup konfiskeeritakse.\n(4) Kohtuväline menetleja või kohus võib konfiskeerida tollieeskirjade rikkumise eesmärgil eriliselt ümberehitatud transpordivahendi, millega või mille abil pandi toime tollieeskirjade rikkumine.\n(5) Kinni peetud, hõivatud või tolli poolt konfiskeeritud kaupa hoitakse tolli valduses või see paigutatakse hoiule tollilattu või tolliterminali, kui kauba mõõtmed ja olemus seda võimaldavad.\n§ 95. [Kehtetu - RT I 2003, 27, 166 - jõust. 01.07.2004]\n10. peatükk TOIMINGUD KONFISKEERITUD, HÕIVATUD VÕI RIIGI OMANDISSE ÜLEKANTUD KAUBAGA\n§ 96. Politseiametniku poolt kinnipeetud kauba või transpordivahendi üleandmine\nTollieeskirjade rikkumisega seotud kauba või transpordivahendi, mille on kinni pidanud politseiametnik, annab kinnipidaja üle tolliametnikule. Üleandja ja vastuvõtja pädevad ametiisikud koostavad üleandmise kohta akti.\n§ 97. Konfiskeeritud, hõivatud või riigi omandisse ülekantud kauba ja transpordivahendi realiseerimine\n(1) Tolli poolt konfiskeeritud, käesoleva seaduse § 45 alusel hõivatud või riigi omandisse ülekantud kaup või transpordivahend realiseeritakse tollioksjonil. Kiirestirikneva kauba võib realiseerida enne konfiskeerimisotsuse jõustumist.\n(2) Tolli poolt hõivatud peremehetu kaup või transpordivahend realiseeritakse tollioksjonil, kui:\n1) kauba või transpordivahendi omanikku või valdajat ei ole õnnestunud kindlaks teha nende liiduvälisest riigist Eestisse saabumise või tolli poolt kinnipidamise päevast arvates 30 päeva jooksul;\n2) kaup või transpordivahend on tollieeskirjade rikkumisega seoses kinni peetud, kuid selle suhtes ei ole tehtud konfiskeerimisotsust ning omanik või valdaja ei ole kaupa või transpordivahendit tollieeskirjade rikkumise asjas tehtud otsuse jõustumise päevast arvates 30 päeva jooksul tollilt välja nõudnud.\n(3) Tollil on õigus võtta konfiskeeritud kauba kaubapartiist põhjendatud kogus kaupa õigusrikkumiste ennetustöös kasutamiseks.\n(4) Käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 nimetatud kaup, mida ei ole võimalik realiseerida, ning intellektuaalset omandit rikkuv kaup hävitatakse tollijärelevalve all käesoleva seaduse § 55 alusel kehtestatud korras. Konfiskeeritud kauba hävitamise kulud nõuab toll sisse isikult, kellelt kaup konfiskeeriti. Hõivatud kauba hävitamise kulud nõuab toll sisse sellelt isikult, kelle tegevuse või tegevusetuse tagajärjel kaup hõivati, kui see isik on tollile teada. Isikult ei nõuta kulude hüvitamist, kui need ei ületa 10 eurot.\n(5) Konfiskeeritud võltsitud kauba, millelt on lubamatud tähised eemaldatud, võib õiguste omaja kirjalikul nõusolekul tasuta kasutamiseks üle anda tervishoiuteenust osutavale asutusele, hoolekandeasutusele või kohalikule omavalitsusüksusele. Esemete üleandmise taotluse esitab tervishoiu- või hoolekandeasutus või kohaliku omavalitsuse üksus. Konfiskeeritud võltsitud kauba tasuta kasutamiseks üleandmise korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.\n§ 98. Konfiskeeritud, hõivatud või riigi omandisse ülekantud kauba tasuta üleandmine\n(1) Käesoleva seaduse § 97 lõigetes 1 ja 2 nimetatud kauba võib õigusaktidega ettenähtud juhtudel realiseerimise asemel tasuta üle anda tervishoiu- või sotsiaalhoolekandeteenuse osutajale.\n(2) Kui käesoleva seaduse § 97 lõigetes 1 ja 2 nimetatud kaup kuulub kaitsealuste liikide hulka või loodusliku loomastiku ja taimestiku ohustatud liikidega rahvusvahelise kaubanduse konventsiooni (RT II 1993, 27/28, 83) alla, antakse see realiseerimise asemel tasuta üle valdkonna eest vastutava ministri määratud asutusele.\n(3) Kui käesoleva seaduse § 97 lõigetes 1 ja 2 nimetatud kaubal on kultuuriväärtus, antakse see realiseerimise asemel tasuta üle valdkonna eest vastutava ministri määratud asutusele.\n(4) Kui käesoleva seaduse § 97 lõigetes 1 ja 2 nimetatud kaup on arhivaal, antakse see realiseerimise asemel tasuta üle Rahvusarhiivile.\n(5) Toll annab kauba käesoleva paragrahvi lõigetes 1–4 nimetatud isikutele üle üleandmis-vastuvõtmisaktiga. Üleantud kaubal on liidu kauba tollistaatus.\n§ 99. Tollioksjon\n(1) Tollioksjoni korraldaja on Eesti isik. Tollioksjoni korraldaja selgitatakse välja Maksu- ja Tolliameti korraldatava avaliku konkursiga. Tollioksjoni korraldajal on õigus tegutseda kaudse esindajana tollideklaratsiooni esitamisel ja tolliformaalsuste teostamisel.\n(2) Käesoleva seaduse § 97 lõigetes 1 ja 2 nimetatud kauba või transpordivahendi kohta esitab tollioksjoni korraldaja tollile tollioksjoni toimumise päevast arvates kahe päeva jooksul tollideklaratsiooni kauba vabasse ringlusse lubamiseks.\n(3) Tollioksjonil realiseeritud kauba eest laekunud summast kantakse esmajärjekorras riigieelarvesse tollivõlast tulenev impordi- ja eksporditollimaksude summa. Järgmisena arvestatakse laekunud summast tollioksjoni korraldajale kuus protsenti. Seejärel tasutakse tollivõla tekkimise korral Eesti maksuseaduste alusel tasumisele kuuluvad maksud ja intressid ning realiseerimisotsuse tegemise päevast arvates tekkinud hoiu- ja veokulud, kusjuures hoiu- ja veokulud tasutakse pärast maksude ja intresside tasumist ülejäänud summast. Järelejäänud summa kantakse riigieelarvesse.\n(4) Tollioksjoni korraldamise korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.\n11. peatükk LÕPPSÄTTED\n§ 100. – § 105. [Käesolevast tekstist välja jäetud.]\n§ 106. Seaduse rakendussätted\n(1) Kuni käesoleva seaduse jõustumiseni kehtinud tolliseadustiku alusel Vabariigi Valitsuse korraldustega tähtajaliselt loodud vabatsoonid loetakse esimest tüüpi vabatsoonideks. Need vabatsoonid võivad tegutseda kuni vastavas Vabariigi Valitsuse korralduses märgitud tähtpäevani tingimusel, et vabatsoon vastab tollieeskirjades sätestatud nõuetele ja tingimustele.\n(2) Kuni käesoleva seaduse jõustumiseni kehtinud tolliseadustiku alusel antud luba, mis on seotud tollimaakleri, tema volitatud esindaja, tollilao, tolliterminali, hoiukoha või vabatsoonis tegutseva isiku tegevusega, sisenemisdeklaratsiooni või lihtsustatud tollideklaratsiooni esitamisega või maksepikenduse õigusega, kehtib käesoleva seaduse jõustumisest arvates ühe aasta jooksul tingimusel, et loa omaja tegevus vastab tollieeskirjadele. Eesti Euroopa Liiduga ühinemise lepingus (RT II 2004, 3, 8) nimetatud load kehtivad ühinemislepingus sätestatud tingimustel ja ajavahemiku jooksul.\n(3) Kaubale, mille tollideklaratsioon on aktsepteeritud enne käesoleva seaduse jõustumist, kohaldatakse tollideklaratsiooni menetlemisel kuni käesoleva seaduse jõustumiseni kehtinud tolliseadustikku. Eesti Euroopa Liiduga ühinemise lepingus nimetatud tolliprotseduurid lõpetatakse ühinemislepingus sätestatud tingimustel ja ajavahemiku jooksul. Käesoleva seaduse jõustumise päeval kasutusel olev ajutise impordi tolliprotseduur, mille eesmärgid ja tingimused ei vasta tollieeskirjades sätestatud nõuetele ja tingimustele, lõpetatakse ajutise impordi tollideklaratsioonis määratud tähtpäeval.\n(4) Eestisse toimetatav ühenduse kaup või Tšehhi Vabariigis, Küprose Vabariigis, Läti Vabariigis, Leedu Vabariigis, Ungari Vabariigis, Malta Vabariigis, Poola Vabariigis, Sloveenia Vabariigis või Slovaki Vabariigis (edaspidi liituvad riigid) vabas ringluses olnud kaup, mille eksportimisega seotud tolliformaalsused on ühenduses või liituvas riigis enne käesoleva seaduse jõustumist lõpetatud, loetakse ühenduseväliseks kaubaks. Ühenduseväliseks kaubaks loetakse ka kaup, mis lähetati ühendusest või liituvast riigist Eestisse enne käesoleva seaduse jõustumist ja saabus Eestisse pärast käesoleva seaduse jõustumist.\n(5) Eesti kaup, mis on käesoleva seaduse jõustumise päeval välistöötlemise tolliprotseduuril ühenduses või liituvas riigis, loetakse selle tollijärelevalve all Eestisse toimetamise korral ühenduseväliseks kaubaks.\n(6) Eesti kaup, mis oli enne käesoleva seaduse jõustumist toimetatud ühendusse või liituvasse riiki eesmärkidel, mis vastavad imporditollimaksudest täieliku vabastusega ajutise importimise tolliprotseduuri rakendamise eesmärkidele, loetakse selle tollijärelevalve all Eestisse toimetamise korral ühenduseväliseks kaubaks.\n(7) Käesoleva paragrahvi lõigetes 4–6 nimetatud ühenduseväline kaup vabastatakse imporditollimaksudest ja muudest ühenduse tollimeetmetest Eesti Euroopa Liiduga ühinemise lepingus sätestatud dokumentide esitamisel.\n(8) Eestist kauba ühendusse või liituvasse riiki toimetamiseks enne käesoleva seaduse jõustumist tollile esitatud ekspordi, välistöötlemise või taasväljaveo tollideklaratsioon tunnistatakse kehtetuks, kui kaupa ei lähetatud enne käesoleva seaduse jõustumist.\n(9) Toll võib käesoleva seaduse jõustumise päeval kehtima hakkavate lubade, sertifikaatide ja muude dokumentide taotlusi vastu võtta ja menetleda ning neid dokumente väljastada pärast käesoleva seaduse avaldamist.\n(10) Kuni 2004. aasta 30. juunini kehtib käesoleva seaduse § 39 lõige 4 järgmises sõnastuses:\n(4) Kauba kohta, mille suhtes on kahtlus, et see rikub intellektuaalset omandit EÜ Nõukogu määruse 3295/94/EÜ võltsitud ja piraatkaupade vabasse ringlusse lubamist, eksporti, reeksporti või peatamisprotseduuri algatamist keelustavate meetmete sätestamise kohta (EÜT L 341, 30.12.1994, lk 8–13) tähenduses, annab õiguste omaja kaubale proovide või näidiste uurimise alusel talle kauba kinnipidamisest teatamisest arvates kümne tööpäeva jooksul kirjaliku hinnangu. Õiguste omajale ei maksta hinnangu andmise eest tasu.\n(11) Käesoleva seaduse § 95 kehtib kuni kriminaalmenetluse seadustiku jõustumiseni.\n§ 1061. Tolliteenistuse staaži sooduskorras arvestamine\n(1) Tolliteenistuse staažiks loetakse teenistuse aeg tolliametniku ametikohal.\n(2) Tolliteenistuse staaži hulka arvatakse sooduskorras kolmekordselt teenistuse aeg tolliametnikuna alates 1990. aasta 22. oktoobrist kuni 1994. aasta 31. juulini, kui isiku tolliteenistuse staaž on kokku vähemalt 20 aastat.\n[RT I 2007, 11, 50 - jõust. 18.02.2007]\n§ 1062. Tegutseva vabatsooni erisus\nVabatsoonile, mis on loodud enne 2012. aasta 1. märtsi, samuti kui see luuakse uueks tähtajaks vastavalt käesoleva seaduse § 54 lõikele 2, ei kohaldata sama paragrahvi lõikes 1 nimetatud tingimust.\n(2) Käesoleva seaduse § 1061 jõustub 2008. aasta 1. jaanuaril.


Vene turist hindab Eesti toiduaineid - Maaleht\nEesti 11. märts 2015\nVene turist hindab Eesti toiduaineid\nIda-Virumaad külastav venelane ostab konkreetseid Eesti marke, aga ka näiteks Apple’i arvuteid.\nVenemaa turiste tuleb üle piiri Eestisse küll varasemast mõneti vähem, kuid näiteks Peterburist pärit ostureisijaist kavandab ostude mahtu suurendada iga viies. Populaarsed on ka <i>tax-free </i>ostud<i>.</i> Foto: Rauno Volmar\nIda-Virumaad külastava Vene turisti jaoks on endiselt kõrges hinnas Kalevi šokolaadid, Eesti piima-, liha- ja kalatooted, liköör Vana Tallinn, Saku õlu, Felixi sinep, Põltsamaa mahlad ja Lenne lasteriided. Venemaale viiakse heameelega ka kodukaupu ja tehnikat ning oluliseks peetakse, et kaup oleks originaal ja pärineks usaldusväärselt tootjalt.\nNii selgub Ida-Viru maavalitsuse tellitud ning möödunud aasta detsembris ja selle aasta jaanuaris tehtud uuringust „Venemaa turist Ida-Virumaal”. Küsitlus korraldati vahetult pärast Venemaa valuutakriisi, kui inimeste sissetulekud vähenesid kolmandiku võrra. Projekti vastutava täitja Jelena Rootamm-Valteri sõnul on huvitav, et enamik küsitletuid oli käinud Narvas ka enne kriisi ja lubasid, et jäävad siin regulaarselt käima. „Nad ostavad samu asju, mida varemgi, aga vähem. Märgiti, et kui tuleb hakata kokku hoidma, siis kindlasti mitte toiduainete pealt. Toiduainete valik on Vene turistile väga tähtis ja ta tunneb isegi kaubamärke. Kellele on lemmik Tere, kellele Saaremaa, kellele Rakvere,” rääkis Rootamm-Valter.


Savisaare süüasja süüdistusakt jõudis kaitsjateni - Uued Uudised\nEsilehele » Uudised » Eesti » Savisaare süüasja süüdistusakt jõudis kaitsjateni\nTallinna linnapea Edgar Savisaare süüasjas uurimise all olevate isikute kaitsjad said teisipäeval riigiprokuratuurilt kätte süüdistusaktid.\nSavisaarele altkäemaksu andmises on süüdistuse saanud ärimehed Aivar Tuulberg, Alexander Kofkin, Hillar Teder ja Vello Kunman ning reklaamiärimees Paavo Pettai võltsimises ja keelatud annetuse andmisele kaasa aitamises. Tallinna linnavolikogu esimeest Kalev Kallot süüdistatakse kaasaaitamises altkäemaksu andmisele ja võtmisele ning Savisaarele altkäemaksu vahendamises süüdistatakse ekspoliitik Villu Reiljani. Kohtutee ootab juriidilise isikuna ka Keskerakonda.\nSavisaarel lasub süüdistus muuhulgas omastamist. Süüdistus tuleneb 2013. aasta kohalike omavalitsuste valimiste aegsetest valimisreklaamidest, sest pärast seda käivitatud kriminaaluurimine selgitas, et linnale eraldatud vahendeid on kuritarvitatud. Näiteks läks tele- ja raadioreklaam “Tallinn liigub”, kus Tallinna linnapea ja Keskerakonna esimees Edgar Savisaar liikumist ja sporti propageeris, linnakodanikele maksma üle 50 000 euro. Mitmed tuntud keskerakondlased, kelle plakatid toona linnaruumi ehtisid, väitsid siis, et tegemist ei ole valimispropagandaga, vaid teavituskampaaniaga.\nTallinna linnapea ametist kõrvaldatud Savisaarele on seni esitatud süüdistus neljas altkäemaksu võtmise episoodis, rahapesus ning Keskerakonnale suures ulatuses keelatud annetuse vastuvõtmises. Keskerakond on saanud juriidilise isikuna süüdistuse keelatud annetuse vastu võtmises. Toobali ja Laasi kaasusega seoses on Keskerakond kohtus juriidilise isikuna juba üks kord süüdi mõistetud, mis on pretsedenditu juhtum Eesti erakonnamaastikul.\nSamuti esitati Savisaarele süüdistus suures ulatuses rahapesus. Süüdistuse järgi varjas Savisaar ühes Šveitsi pangas ligi 192 000 eurot, millest ligi 174 000 kasutas ta eesmärgiga varjata vara ebaseaduslikku päritolu ja tegelikku omanikku. Rahapesu puudutava episoodi uurimist alustati 2011. aastal ning see liideti altkäemaksude võtmist puudutava kriminaalasja juurde.