--- Vali liik --- aasmuna (Vascellum pratense) aasnööbik (Marasmius oreades) aasšampinjon (Agaricus arvensis) aas-võlvnutt (Cuphophyllus pratensis) adoonismütsik (Mycena adonis) aedšampinjon (Agaricus bisporus) ahaatriisikas (Lactarius circellatus) ajukõhrik (Tremella encephala) Aleksandri lehtrik (Clitocybe alexandri) aletindik (Coprinus bipellis) alkaliinmütsik (Mycena luteoalcalina) ametüst-klavuliina (Clavulina amethystina) ammoniaakmütsik (Mycena chlorinella) ammoniaakmütsik (Mycena leptocephala) aniis-hammaslehik (Lentinus suavissimus) aniislehtrik (Clitocybe odora) aniislentinell (Lentinellus cochleatus) aniisvöödik (Cortinarius odorifer) aprilli punalehik (Entoloma aprile) arušampinjon (Agaricus campestris) asuurvöödik (Cortinarius azureus) austerservik (Pleurotus ostreatus) batschi heinik (Tricholoma batschii) beež kärbseseen (Amanita eliae) Berkeley maatäht (Geastrum berkeleyi) bertilloni riisikas (Lactarius bertillonii) Bloxami punalehik (Entoloma bloxamii=Entoloma madidum) Boltoni narmasnutt (Inocybe subcarpta) boni heinik (Tricholoma bonii) boudieri heinik (Tricholoma boudieri) Bresadola riisikas (Lactarius zonarioides) ebapaljak (Psilocybe inquilina) ebardtorik (Abortiporus biennis) ebavöödik (Leucocortinarius bulbiger) ebe-limanutt (Hygrophorus chrysodon) eenduv kuusetaelik (Phellinus abietis) eesti murumuna (Lycoperdon estonicum) ekstsentriline punalehik (Entoloma excentricum) elegantvöödik (Cortinarius elegantior) ere kogrits (Gyromitra splendida) erekollane püsipoorik (Perenniporia tenuis) erekollane vöödik (Cortinarius splendens) ere-lodupoorik (Physisporinus crocatus) ere pilvik (Russula xerampelina) ere tardnahkis (Phlebia subochracea) Fechtneri kivipuravik (Boletus fechtneri) fennoskandia riisikas (Lactarius fennoscandicus) friesi narmasnutt (Inocybe friesii) haavakorgik (Antrodia pulvinascens) haavamampel (Pholiota destruens) haavanääts (Junghuhnia pseudozilingiana=Chaetoporus pseudozilingianus, Steccherinum pseudozilingianum) haava-pisiservik (Crepidotus applanatus) haavapuravik (Leccinum aurantiacum) haavariisikas (Lactarius roseozonatus) haavataelik (Phellinus tremulae) haavatarjak (Oxyporus corticola) haava-tuletaelik (Phellinus populicola) habeheinik (Tricholoma vaccinum) habras heinik (Tricholoma fucatum) habras pilvik (Russula fragilis) haisev ebaheinik (Lepista graveolens) haisev harisirmik (Lepiota cristata) haisev heinik (Tricholoma inamoenum) haisev kärbseseen (Amanita verna=Amanita virosa) haisev lehternahkis (Thelephora palmata) haisev limanutt (Hygrophorus hedrychii) haisev pilvik (Russula foetens) haisev pisisirmik (Cystoderma carcharias) haisev tindik (Coprinus narcoticus) haisev värvik (Stropharia umbonatescens) haisev värvik (Stropharia luteonitens) haisev vöödik (Cortinarius traganus) hall heinik (Tricholoma sudum) hall hundiseenik (Boletopsis grisea) hallikas murumuna (Lycoperdon caudatum=Lycoperdon pedicellatum) hallikas murumuna (Lycoperdon pedicellatum) hallikaspruun heinik (Tricholoma gausapatum) hallikassinine punalehik (Entoloma griseocyaneum) hallikas sõnnikuseen (Panaeolus fimicola) hallilehine lehtrik (Clitocybe inornata) hallipiimane riisikas (Lactarius vietus) hall kärbseseen (Amanita spissa) hall kärbseseen (Amanita excelsa var. spissa) hall klavuliina (Clavulina cinerea) hall napsik (Pluteus salicinus) hall punaheinik (Rhodocybe popinalis) hall riisikas (Lactarius azonites) hall sambliksõlik (Phytoconis pseudoandrosacea) hall sametkorgik (Cinereomyces lindbladii) hall tartsett (Tarzetta gaillardiana) hall tõlvik (Clavaria fumosa) hall tupplehik (Volvariella murinella) hambune sistotreem (Sistotrema raduloides) harilik hundipiim (Lycogala epidendrum) harilik juurepähkel (Rhizopogon vulgaris) harilik kännumampel (Kuehneromyces mutabilis) harilik karikseen (Sarcoscypha austriaca) harilik kedristõlvik (Cordyceps militaris) harilik kerasüsik (Daldinia concentrica) harilik kivipuravik (Boletus edulis) harilik komuseen (Nectria cinnabarina) harilik kühmik (Melanoleuca melaleuca) harilik kukeseen (Cantharellus cibarius) harilik külmaseen (Armillaria mellea) harilik lambaseenik (Albatrellus ovinus) harilik lehternahkis (Thelephora terrestris) harilik maapähkel (Hymenogaster vulgaris) harilik metskõrges (Gymnopus dryophilus) harilik murukera (Scleroderma citrinum) harilik murumuna (Lycoperdon perlatum) harilik mütsik (Mycena vulgaris) harilik pahtlik (Spathularia flavida) harilik paskliudik (Ascobolus furfuraceus) harilik pehmik (Datronia mollis) harilik pigiliudik (Pseudoplectania nigrella) harilik põdramokk (Sarcodon imbricatus) harilik ringik (Cudonia circinans) harilik sitaseen (Anellaria fimiputris) harilik söeliudik (Anthracobia melaloma) harilik sõrmkübarseen (Verpa conica) harilik suitsik (Bjerkandera adusta) harilik süldik (Exidia glandulosa) harilik tanuseen (Phallus impudicus) harilik tõrvis (Ischnoderma benzoinum) harilik tubaknahkis (Hymenochaete tabacina) harilik tupplehik (Volvariella speciosa) hariliku lepa leherooste (Melampsoridium hiratsukanum) harjakas klavuliina (Clavulina cristata) harjas-ebakõrges (Xerula pudens) harjasnarmik (Gloiodon strigosus) harjasriisikas (Lactarius spinosulus) härmlehtrik (Clitocybe cerussata) harunev korallnarmik (Hericium coralloides) harunev puiduharik (Lentaria epichnoa) hele timpnarmik (Hydnum repandum) hellikuhebel (Hebeloma funariophilum) hermesnööbik (Marasmius alliaceus) hiid-ebavesinutt (Pseudohygrocybe punicea) hiideoseline riisikas (Lactarius acerrimus) hiidhebel (Hebeloma sinapizans) hiidheinik (Tricholoma colossus) hiidkogrits (Gyromitra gigas) hiidkogrits (Discina gigas) hiidkoorik (Phlebiopsis gigantea) hiid-lehtervahelik (Leucopaxillus giganteus) hiidloorik (Catathelasma imperiale=Clitocybe imperialis) hiidmuna (Langermannia gigantea) hiidmürkel (Morchella elata) hiid-punalehik (Entoloma sinuatum) hiid-vesinutt (Hygrocybe punicea) hiidvöödik (Cortinarius praestans) hiirheinik (Tricholoma virgatum) hiirkäbik (Baeospora myosura) hiline luiteseen (Tulostoma brumale) hirvepähkli-kedristõlvik (Elaphocordyceps ophioglossoides) hirv-narmasnutt (Inocybe cervicolor) hobuheinik (Tricholoma equestre) hõimpilvik (Russula consobrina) hõlmikmuna (Mycenastrum corium) hõlmine punalehik (Entoloma undatum) hommikutindik (Coprinus ephemerus) hüatsint-limanutt (Hygrophorus hyacinthinus) hübriid-tulinutt (Gymnopilus hybridus) hundinuia-psatürell (Psathyrella typhae) jaapani pisisirmik (Cystoderma japonicum) jahukastelised (Erysiphaceae sp.) jahu-limaloorik (Limacella glioderma) jahu-punaheinik (Rhodocybe gemina) jahutanuk (Galerina marginata) jäik kõrges (Collybia ingrata) jalaka-oganahkis (Steccherinum robustius) jalaka-tubaknahkis (Hymenochaete ulmicola) jalg-jänesepäss (Onnia tomentosa) jalukas murukera (Scleroderma verrucosum) jänes-kõrvliudik (Otidea leporina) jänesvaabik (Ganoderma applanatum) jasmiin-narmasnutt (Inocybe fraudans) jõhvikamoniliinia (Monilinia oxycocci) jõhvmütsik (Mycena filopes) jõhvmütsik (Mycena amygdalina) jõhvnööbik (Marasmius androsaceus) joonik-vakkseen (Cyathus striatus) joontaelik (Phellinus nigrolimitatus) juurduv soverbiell (Sowerbyella radiculata) juur-ebakõrges (Xerula radicata) juurepruunik (Phaeolus schweinitzii) juurhebel (Hebeloma radicosum) juur-kollanutt (Hypholoma radicosum) juurpaljak (Psilocybe merdaria) juur-pisitõlvik (Typhula phacorrhiza) juurpsatürell (Psathyrella microrrhiza) juurtindik (Coprinus cinereus) juus-pisitõlvik (Typhula setipes) kääbus-maatäht (Geastrum schmidelii) kääbus-pisiheinik (Rugosomyces fallax) kääbuspsatürell (Psathyrella pygmaea) kääbusšampinjon (Agaricus rusiophyllus) kääveoseline kobarheinik (Lyophyllum semitale) kääveoseline kollaliudik (Byssonectria fusispora) käävjas klavulinopsis (Clavulinopsis fusiformis) käbimütsik (Mycena strobilicola) käbinarmik (Auriscalpium vulgare) käbiseen (Strobilurus esculentus) kabja-keratiiniseen (Onygena equina) kadakakirmik (Peniophora junipericola) kadakatarjak (Botryodontia millavensis=Oxyporus philadelphi, Chaetoporus philadelphi, Rigidoporus philadelphi) kaheeoseline tindik (Coprinus bisporus) kahevärviline kärbseseen (Amanita battarrae) kahkjas ebaheinik (Lepista glaucocana) kahkjas ebalehtrik (Pseudoclitocybe expallens) kahkjas heinik (Tricholoma album) kahkjas mampel (Pholiota ochropallida) kahkjas mampel (Pholiota squarrosoides) kahkjas mütsik (Mycena flavescens) kahkjas narmasnutt (Inocybe posterula) kahkjas pilvik (Russula pulchella) kahkjas riisikas (Lactarius uvidus) kahkjas sõnnikuseen (Panaeolus papilionaceus) kährikseen (Sparassis crispa) kahvatu kärbseseen (Amanita lividopallescens) kahvatukollane mampel (Pholiota gummosa) kahvatu kukeseen (Cantharellus pallens) kakaopruunik (Hapalopilus nidulans) kaldatindik (Coprinus martinii) kamm-maatäht (Geastrum pectinatum) kammriisikas (Lactarius ruginosus) kamperriisikas (Lactarius camphoratus) kaneelpruunik (Hapalopilus rutilans) kaneelpuidik (Coltricia cinnamomea) kaneelvöödik (Cortinarius cinnamomeus) kännaspsatürell (Psathyrella multipedata) kännumütsik (Mycena galericulata) kännupess (Fomitopsis pinicola) kännutorik (Polyporus varius) kännuvammik (Phlebia tremellosa) kapsa-paskliudik (Ascobolus brassicae) karedaeoseline tindik (Coprinus echinosporus) kare nahkis (Stereum rugosum) karik-hammaslehik (Lentinus cyathiformis) karikhelvell (Helvella acetabulum) kariktorik (Polyporus tubaeformis) karik-vakkseen (Cyathus olla) karmiinpilvik (Russula persicina) karmiin-sametpuravik (Xerocomus rubellus) kartulitindik (Coprinus patouillardii) karulentinell (Lentinellus ursinus) karune tümak (Postia leucomallella) karvane korallnarmik (Hericium cirrhatum) karvane kõrvtarrik (Auricularia mesenterica) karvane nahkis (Stereum hirsutum) karvane pisiservik (Crepidotus versutus) karvane riisikas (Lactarius scoticus) karvane tindik (Coprinus auricomus) kasekäsnak (Piptoporus betulinus) kasekõbjuk (Trichaptum biforme) kasepehik (Lenzites betulina) kasepilvik (Russula aeruginea) kasepuravik (Leccinum scabrum) kaseriisikas (Lactarius torminosus) käsntorik (Polyporus pseudobetulinus) kastan-harisirmik (Lepiota castanea) kastan-narmasnutt (Inocybe maculata) kastanpäkk (Gyroporus castaneus) kastantanuk (Galerina badipes) kastanvöödik (Cortinarius orellanus) kausjas maatäht (Geastrum triplex) keegeltanuk (Galerina unicolor) keel-tõlvharik (Clavariadelphus ligula) keerdkõrges (Collybia distorta) kellukmürkel (Morchella semilibera) kelluk-nabaseen (Xeromphalina campanella) kelluk-sõnnikuseen (Panaeolus sphinctrinus) keskmine ebavesinutt (Pseudohygrocybe intermedia) keskmine vesinutt (Hygrocybe intermedia) ketas-limanutt (Hygrophorus discoideus) kevad-kännumampel (Kuehneromyces lignicola) kevadkogrits (Gyromitra esculenta) kevadlehtrik (Clitocybe sinopica) kevadmütsik (Mycena flos-nivium) kevad-narmasnutt (Inocybe queletii) kevad-põldseen (Agrocybe praecox) kevadpsatürell (Psathyrella vernalis) kevad-punalehik (Entoloma vernum) kevad-võluheinik (Calocybe gambosa) kevadvöödik (Cortinarius erythrinus) kibedalehine pilvik (Russula acrifolia) kibe käbikõrges (Strobilurus tenacellus) kibe põdramokk (Sarcodon scabrosus) kiivrik (Rhizina undulata) kilpjala-mugulharik (Typhula quisquiliaris) kilp-punalehik (Entoloma clypeatum) kimpkõrges (Collybia acervata) kimp-lambaseenik (Albatrellus confluens) kinaver-ebavesinutt (Pseudohygrocybe miniata) kinaverpunane pisisirmik (Cystoderma cinnabarinum) kinaverpunane pisisirmik (Cystodermella cinnabarina) kinaverpunane pisisirmik (Cystoderma terrei) kirbe heinik (Tricholoma aestuans) kirbe kõrges (Collybia peronata) kirbe panell (Panellus stipticus) kirbe pilvik (Russula emetica) kirju hirvepähkel (Elaphomyces variegatus) kirju puravik (Leccinum variicolor) kirju riisikas (Lactarius musteus) kirju vöödik (Cortinarius varius) kitsaeoseline tindik (Coprinus domesticus) kitse-limanutt (Hygrophorus camarophyllus) kitsemampel (Rozites caperatus) kitsemampel (Cortinarius caperatus) kiudhebel (Hebeloma mesophaeum) kiudheinik (Tricholoma tumidum) kiulisservaline nääts (Junghuhnia fimbriatella) klaasjas lodupoorik (Physisporinus vitreus) kleepuv mütsik (Mycena epipterygia) kobarkõrges (Collybia confluens) kobarlõhik (Encoelia fascicularis) kobar-punalehik (Entoloma lividoalbum) kobarsüsik (Xylaria polymorpha) koervöödik (Cortinarius caninus) kõhrsüldik (Exidia cartilaginea) koidutindik (Coprinus poliomallus) kõivu-kivipuravik (Boletus betulicola) kollajalg-harisirmik (Lepiota ventriosospora) kollajalg-pilvik (Russula blackfordiae) kollakas juurepähkel (Rhizopogon luteolus) kollakas korgik (Antrodia xantha) kollakas kukeseen (Cantharellus lutescens) kollakas kukeseen (Cantharellus aurora) kollakas kukeseen (Craterellus lutescens) kollakas mütsik (Mycena flavoalba) kollakas nööbik (Marasmius lupuletorum) kollakaspruun heinik (Tricholoma flavobrunneum) kollakaspruun heinik (Tricholoma fulvum) kollakaspruun kärbseseen (Amanita fulva) kollakaspruun napsik (Pluteus sororiatus) kollane bisporell (Bisporella citrina) kollane ebaheinik (Lepista gilva) kollane ebavesinutt (Pseudohygrocybe ceracea) kollane hammaslehik (Lentinus lepideus) kollane harik (Ramaria flava) kollane hüüvik (Leotia lubrica) kollane kärbseseen (Amanita citrina) kollane kärbseseen, valge teisend (Amanita citrina var. alba) kollane kivipuravik (Boletus impolitus=Boletus suspectus, Xerocomus impolitus) kollane klavulinopsis (Clavulinopsis helvola) kollane kõhrik (Tremella mesenterica) kollane laipoorik (Anomoloma albolutescens) kollane lambaseenik (Albatrellus citrinus) kollane pilvik (Russula claroflava) kollane pilvik (Russula flava) kollane pisisirmik (Cystoderma amianthinum) kollane punalehik (Entoloma pleopodium) kollane püsipoorik (Perenniporia subacida) kollane torujalg (Bolbitius titubans) kollane torujalg (Bolbitius vitellinus) kollane vesinutt (Hygrocybe persistens) kollane voltsirmik (Leucocoprinus birnbaumii) kollane vöödik (Cortinarius crocolitus) kollane vöödik (Cortinarius triumphans) kollapiim-liudik (Peziza succosa) kollariisikas (Lactarius scrobiculatus) kollaseebemeline šampinjon (Agaricus luteoflocculosus) kollaselehine kõrges (Collybia luteifolia) kollaselehine kühmik (Melanoleuca cognata) kollaselehine vöödik (Cortinarius cinnamomeoluteus) kollaserv-mütsik (Mycena citrinomarginata) koltuv heinik (Tricholoma scalpturatum) koonusheinik (Tricholoma argyraceum) koonus-sõnnikuseen (Panaeolus rickenii) koonus-vesinutt (Hygrocybe conicoides) koorik-padjandsüsik (Hypoxylon multiforme) koorik-padjandsüsik (Annulohypoxylon multiforme) koppelseen (Panaeolina foenisecii) kopsservik (Pleurotus pulmonarius) korallpunane mütsik (Mycena floridula) korbamütsik (Mycena meliigena) kõrkja-mügarliudik (Sclerotinia scirpicola) kõrreliste-tõlvtõvik (Epichloë typhina=Polystigma typhinum) kõrre-pisitõlvik (Typhula culmigena) kott-murukarikas (Calvatia utriformis) kraenööbik (Marasmius bulliardii) kraetindik (Coprinus plicatilis) kreem riisikas (Lactarius pubescens) kriit-lehtervahelik (Leucopaxillus cerealis) kriitservik (Cheimonophyllum candidissimum) krookusnarmik (Sarcodontia crocea) krookustorik (Hapalopilus croceus=Aurantiporus croceus) kroomheinik (Tricholoma frondosae) kroonharik (Artomyces pyxidatus) kroonharik (Clavicorona pyxidata) kroonliudik (Sarcosphaera coronaria=Sarcosphaera eximia, Sarcosphaera crassa) kroon-liudik (Sarcosphaera crassa) kroonvärvik (Stropharia coronilla) kübarnarmik (Hydnellum sp) kübar-sistotreem (Sistotrema confluens) kuhikmürkel (Morchella conica) kuhik-narmasnutt (Inocybe rimosa) kuhik-vesinutt (Hygrocybe conica) kühmkantarellik (Cantharellula umbonata) kühmšampinjon (Agaricus dulcidulus) kühmsirmik (Macrolepiota mastoidea) kühmtagel (Trametes gibbosa) kühmvöödik (Cortinarius rubellus) kuiv limanutt (Hygrophorus penarius) kuiv pilvik (Russula delica) kukeseen-ebavesinutt (Pseudohygrocybe cantharellus) kuldharik (Ramaria aurea) kuldheinik (Tricholoma aurantium) kuldkanni-heinik (Tricholoma hemisulphureum) kuld-kivipuravik (Boletus appendiculatus) kuld-kübarnarmik (Hydnellum aurantiacum) kuld-kukeseenik (Hygrophoropsis aurantiaca) kuldkülik (Phyllotopsis nidulans) kuld-lepanigerik (Naucoria luteolofibrillosa) kuld-limanutt (Hygrophorus aureus) kuldmampel (Phaeolepiota aurea) kuldpiimane riisikas (Lactarius chrysorrheus) kuldpilvik (Russula aurata) kuldpilvik (Russula aurea=Russula aurata) kuld-pisiheinik (Rugosomyces chrysenteron) kuld-pisisirmik (Cystoderma jasonis) kuldpruunik (Hapalopilus aurantiacus) kuld-puiduheinik (Tricholomopsis decora) kuldpuravik (Suillus grevillei) kuldriisikas (Lactarius volemus) kuldserv-mütsik (Mycena aurantiomarginata) kuld-soverbiell (Sowerbyella imperialis) kuldvammik (Pseudomerulius aureus) kuldvärvik (Stropharia aurantiaca=Leratiomyces ceres) kuldvärvik (Leratiomyces ceres) kuldvöödik (Cortinarius gentilis) külg-punalehik (Entoloma byssisedum) külimitseen (Crucibulum laeve) külmaseen (Armillaria sp.) kulu-sametkõrges (Flammulina ononidis) kulutindik (Coprinus friesii) kuning-kärbseseen (Amanita regalis) kuningšampinjon (Agaricus augustus) kurd-pigikubi (Ionomidotis irregularis) kurgiseen (Macrocystidia cucumis) kurrel (Ptychoverpa bohemica) kurruline klavuliina (Clavulina rugosa) kuupeoseline narmasnutt (Inocybe soluta) kuuseharik (Ramaria eumorpha) kuuseheinik (Tricholoma dulciolens) kuuse-juurepess (Heterobasidion parviporum) kuusekõbjuk (Trichaptum abietinum) kuusekõbjuki-antrodiell (Antrodiella parasitica) kuusekõrbik (Gloeophyllum abietinum) kuusekorgik (Antrodia serialis) kuuse-limanutt (Hygrophorus piceae) kuusenahkis (Stereum sanguinolentum) kuuse-okkanublu (Heyderia abietis) kuuseokka-pigijutt (Lirula macrospora) kuusepilvik (Russula queletii) kuuse-pisiservik (Crepidotus subsphaerosporus) kuuseriisikas (Lactarius deterrimus) kuusesüldik (Exidia saccharina) kuusetaelik (Phellinus chrysoloma) kuuskjas tindik (Coprinus phaeosporus) küüslauk-nööbik (Marasmius scorodonius) küütsnööbik (Marasmius prasiosmus) läätseoseline tindik (Coprinus gonophyllus) laba-samblalehik (Arrhenia lobata) laialehine hiidkõrges (Megacollybia platyphylla) laiguline mütsik (Mycena zephirus) läik-punalehik (Entoloma rhodopolium) läiksüldik (Exidia pithya) läiktorik (Polyporus badius=Boletus badius, Polyporus picipes) läikvaabik (Ganoderma lucidum) lakkrupik (Laccaria laccata) lambakorrik (Cerrena unicolor) lambatatik (Suillus granulatus) Lange narmasnutt (Inocybe langei) laus-limaloorik (Limacella illinita) lavatindik (Coprinus congregatus) leeder-narmasnutt (Inocybe sambucina) leekmampel (Pholiota flammans) leelismütsik (Mycena stipata) leelis-punalehik (Entoloma nidorosum) leelis-uhivesinutt (Neohygrocybe nitrata) lehe-ebamütsik (Hemimycena cucullata) lehelehtrik (Clitocybe phyllophila) lehenööbik (Marasmius epiphyllus) lehikkõbjuk (Trichaptum laricinum) lehiseheinik (Tricholoma psammopus) lehiselehtrik (Clitocybe vermicularis) lehiseliimik (Gomphidius maculatus) lehise õõspuravik (Boletinus cavipes) lehise-õõspuravik (Suillus cavipes=Boletinus cavipes) lehisetatik (Suillus aeruginascens) lehisetatik (Suillus viscidus) lehkav tindik (Coprinus stercoreus) lehmatatik (Suillus bovinus) lehterkarikseen (Microstoma protracta) lehterkarikseen (Microstoma protractum) lehter-kukeseen (Cantharellus tubaeformis) lehterriisikas (Lactarius cyathuliformis) lehtersüldik (Exidia recisa) lehterüdik (Guepinia helvelloides=Tremiscus helvelloides) lehterüdik (Tremiscus helvelloides) lehtervahelik (Leucopaxillus candidus) leht-kobartorik (Grifola frondosa) lehviknahkis (Stereum subtomentosum) lehvikvahelik (Tapinella panuoides) lehvikvahelik (Paxillus panuoides) leina-vesinutt (Hygrocybe chloroides) leopard-murukera (Scleroderma areolatum) lepa-antrodiell (Antrodiella serpula) lepa-kärbseseen (Amanita friabilis) lepamampel (Pholiota alnicola) lepapässik (Inonotus radiatus) lepapuravik (Gyrodon lividus) lepariisikas (Lactarius lilacinus) lepa-urvaliudik (Ciboria amentacea) lepavahelik (Paxillus filamentosus) libliktagel (Trametes versicolor) lihapruun lehtrik (Clitocybe diatreta) liht-puiduharik (Lentaria soluta) liibuv roostetorik (Pycnoporellus alboluteus) liit-kübarnarmik (Hydnellum concrescens) liivapuidik (Coltricia perennis) liiv-kaevurliudik (Sepultaria arenicola) liiv-maakeel (Geoglossum arenarium=Microglossum arenarium) liiv-narmasnutt (Inocybe lacera) liivtatik (Suillus variegatus) lilla ebaheinik (Lepista nuda) lilla ebanahkis (Chondrostereum purpureum) lillakas narmasnutt (Inocybe griseolilacina) lillakaspruun riisikas (Lactarius luridus) lillakas riisikas (Lactarius violascens) lilla kukeseen (Cantharellus melanoxeros) lilla laipoorik (Anomoporia bombycina) lilla liudik (Peziza violacea) lilla mütsik (Mycena pura) lilla mütsnarmik (Bankera violascens=Hydnum violascens, Sarcodon violascens) lilla nööbik (Marasmius wynneae=Marasmius wynnei) lilla panell (Panellus violaceofulvus) lillapiim-liudik (Peziza saniosa) lilla pisiheinik (Rugosomyces ionides) lilla põdramokk (Sarcodon fuligineoviolaceus) lilla sültliudik (Ascotremella faginea) lilla tardliudik (Ascocoryne sarcoides) lillatipp-narmasnutt (Inocybe cincinnata) lillatümak (Leptoporus mollis) lilla vöödik (Cortinarius violaceus) lilla võrkpoorik (Ceriporia excelsa) limahebel (Hebeloma fastibile) limaheinik (Tricholoma ustaloides) limakarvane riisikas (Lactarius auriolla) limamampel (Pholiota jahnii) limatünnik (Sarcosoma globosum) limavöödik (Cortinarius mucosus) Lindtneri tardnahkis (Phlebia lindtneri) linnašampinjon (Agaricus bitorquis) liudkogrits (Discina perlata) liudkogrits (Discina ancilis) Liudkogrits (Gyromitra perlata) liudnahkis (Aleurodiscus amorphus) loduriisikas (Lactarius obscuratus) lodutarjak (Rigidoporus crocatus) lõhe-lehtervahelik (Leucopaxillus salmonifolius) lõhepoorik (Erastia salmonicolor=Hapalopilus salmonicolor) lõhetümak (Rhodonia placenta=Oligoporus placentus) lõhislehik (Schizophyllum commune) lõhnav ebaheinik (Lepista irina) lõhnav kobarheinik (Lyophyllum leucophaeatum) lõhnav kõrbik (Gloeophyllum odoratum) lõhnav kübarnarmik (Hydnellum suaveolens) lõhnav lehtrik (Clitocybe fragrans) lõhnav limanutt (Hygrophorus agathosmus) lõhnav narmasnutt (Inocybe bongardii) lõhnavöödik (Cortinarius subfulgens) lõhnavöödik (Cortinarius fulmineus) lõhnav pilvik (Russula laurocerasi) lõhnav riisikas (Lactarius glyciosmus) lõkketindik (Coprinus lagopides) loohebel (Hebeloma edurum) lõokannus-narmasnutt (Inocybe corydalina) loorheinik (Tricholoma myomyces) loor-kärbseseen (Amanita strobiliformis) loor-narmasnutt (Inocybe appendiculata) loornigerik (Tubaria conspersa) loor-parasiitlehik (Asterophora parasitica) loorservik (Pleurotus dryinus) loortanuk (Galerina mycenopsis) loovöödik (Cortinarius salor) lõunanahkis (Punctularia strigosozonata) lõvinapsik (Pluteus leoninus) lõviriisikas (Lactarius leonis) lühijalg-kühmik (Melanoleuca brevipes) luitehebel (Hebeloma dunense) luiteliudik (Peziza ammophila) luite-narmasnutt (Inocybe impexa) luitepsatürell (Psathyrella ammophila) luiterupik (Laccaria maritima) luite-tanuseen (Phallus hadriani) lumekõrges (Collybia verna) lumitindik (Coprinus niveus) lundelli pilvik (Russula lundellii) lutikariisikas (Lactarius serifluus) luuviljaliste-moniliinia (Monilinia laxa) maaheinik (Tricholoma terreum) maakeel (Geoglossum sp) maa-kollaliudik (Byssonectria terrestris) maapunnik (Thelebolus terrestris) määrdunud punalehik (Entoloma turbidum) maatäht (Geastrum sp.) madal kühmik (Melanoleuca humilis) mage pilvik (Russula vesca) mahe korgik (Antrodia leucaena) mahe panell (Panellus mitis) Maire harik (Ramaria mairei) majakorgik (Antrodia sinuosa) majamädik (Coniophora puteana) maksak (Fistulina hepatica) maksa-põldseen (Agrocybe brunneola) mandeleoseline kobarheinik (Lyophyllum amygdalosporum) mandel-narmasnutt (Inocybe hirtella) männi-ebatarrik (Meruliopsis taxicola) männiheinik (Tricholoma nauseosum) männiheinik (Tricholoma matsutake) männi-juurepess (Heterobasidion annosum) männi-käbikõrges (Strobilurus stephanocystis) männi-kivipuravik (Boletus pinophilus) männikõbjuk (Trichaptum fuscoviolaceum) männikorgik (Diplomitoporus flavescens) männi-kuldpoorik (Aureoboletus projectellus) männiliimik (Chroogomphus rutilus) männimampel (Pholiota spumosa) männi-põdramokk (Sarcodon squamosus) männiriisikas (Lactarius rufus) männitaelik (Phellinus pini) Massee põdranahkis (Asterostroma cervicolor) melanootus (Melanotus phillipsii) mesimampel (Pholiota lucifera) metskõrges (Collybia dryophila) mets-limanutt (Hygrophorus nemoreus) metsšampinjon (Agaricus silvicola var. silvicola) metsšampinjon (Agaricus silvicola) metsvamm (Serpula himantioides) mõhk-kivipuravik (Boletus calopus) mõhkliudik (Peziza vesiculosa) mõrandlehtrik (Clitocybe rivulosa) mõrand-põldseen (Agrocybe dura) mõrand-põldseen (Agrocybe molesta) mõrkjas narmasnutt (Inocybe dulcamara) mõru kivipuravik (Boletus radicans) mõru kollanutt (Hypholoma epixanthum) mõru nabaseen (Xeromphalina fellea) mõru narmik (Sarcodon glaucopus) mõru vöödik (Cortinarius infractus) mügar-kobarjalg (Dendrocollybia racemosa) mügarkõrges (Collybia cookei) mügar-narmasnutt (Inocybe napipes) mügar-põldseen (Agrocybe arvalis) mugulkõrges (Collybia tuberosa) mugul-külmaseen (Armillaria gallica) mugultindik (Coprinus tuberosus) mugultorik (Polyporus tuberaster) mülgasriisikas (Lactarius omphaliiformis=Lactarius omphaliformis) mürkelliudik (Disciotis venosa) mürkšampinjon (Agaricus xanthoderma) mustakiuline heinik (Tricholoma triste) must helvell (Helvella atra) must hundiseenik (Boletopsis leucomelaena=Polyporus leucomelas) mustikamoniliinia (Monilinia baccarum) mustjalg-torik (Polyporus melanopus) mustjas maamuna (Bovista nigrescens) mustjas murumuna (Lycoperdon nigrescens) mustjas paljak (Psilocybe atrobrunnea) mustjas pilvik (Russula adusta) mustjas puravik (Leccinum melaneum) mustjas rikenell (Rickenella setipes) must narmik (Phellodon niger=Hydnum nigrum) must pässik (Inonotus obliquus) must pilvik (Russula nigricans) must riisikas (Lactarius lignyotus) mustserv-napsik (Pluteus atromarginatus) mustserv-punalehik (Entoloma serrulatum) must sõnnikuseen (Panaeolus ater) must torbikseen (Craterellus cornucopioides) mustuv heinik (Tricholoma ustale) mustuv punaheinik (Rhodocybe mundula) mustuv vesinutt (Hygrocybe nigrescens) mustuv vesinutt (Hygrocybe pseudoconica) mustvalge pilvik (Russula albonigra) mütsik (Mycena sp.) muutlik liudik (Peziza varia) muutlik vöödik (Cortinarius multiformis) muutuv maamuna (Bovista aestivalis) naba-maatäht (Geastrum elegans) naba-punalehik (Entoloma lanicum) nabatorik (Polyporus umbellatus) nabatümak (Postia ceriflua) nahk-kobarheinik (Lyophyllum loricatum) nahkkollane riisikas (Lactarius utilis) narmaskõrges (Collybia cirrhata) narmasnutt-heinik (Tricholoma inocybeoides) narmastaelik (Asterodon ferruginosus) narmik-tomentell (Tomentella crinalis) nartsiss-kärbseseen (Amanita gemmata) näsaeoseline tindik (Coprinus verrucispermus) näsaline heinik (Tricholoma pessundatum) näsariisikas (Lactarius mammosus) neljahõlmane maatäht (Geastrum quadrifidum) nelk-lehternahkis (Thelephora caryophyllea) niit-harisirmik (Lepiota subalba) niitlehtrik (Clitocybe dealbata) niit-võlvnutt (Cuphophyllus virgineus) nipp-punalehik (Entoloma papillatum) nõgiliselaadsed (Ustilaginales sp.) nokktsüstiidiline riisikas (Lactarius rostratus) nõmmenahkis (Stereopsis vitellina) nõmm-kollanutt (Hypholoma ericaeoides) nõmm-murumuna (Lycoperdon ericaeum) nõmmtõlvik (Clavaria argillacea) nööpsüldik (Exidia repanda) nuijalg-lehtrik (Clitocybe clavipes) ogaeoseline ebapoorik (Lindtneria trachyspora) okka-ebamütsik (Hemimycena lactea) okka-roisknööbik (Micromphale perforans) oksanööplik (Marasmiellus ramealis) oksa-roisknööbik (Micromphale foetidum) õlg-puiduheinik (Tricholomopsis ornata) oliivhall kärbseseen (Amanita olivaceogrisea) oliivheinik (Tricholoma sejunctum) Oliivkõrv (Chlorencoelia versiformis) oliiv-limanutt (Hygrophorus olivaceoalbus) oliivriisikas (Lactarius olivinus) oliivroheline vöödik (Cortinarius venetus) oliiv-torujalg (Bolbitius variicolor) ookerjas peenpoorik (Skeletocutis ochroalba) ookernahkis (Crustoderma dryinum) ooker-narmasnutt (Inocybe praetervisa) ookerpruunik (Hapalopilus ochraceolateritius) oranž gerroneem (Gerronema postii) oranž kärbseseen (Amanita crocea) oranž mütsik (Mycena acicula) oranž riisikas (Lactarius aurantiacus) oranž rikenell (Rickenella fibula) oregoni mütsik (Mycena oregonensis) õrn narmnahkis (Dentipellis fragilis) õrn pilvik (Russula gracilis) õrn pilvik (Russula gracillima) osja-harjaspitsik (Psilachnum inquilinum) õunamoniliinia (Monilinia fructigena) õunriisikas (Lactarius evosmus) ovaal-sametkübarik (Conocybe subovalis) paatjas pilvik (Russula ochroleuca) pabulatindik (Coprinus radiatus) pagana-urnseen (Urnula craterium) pajunahkis (Cytidia salicina) pajuriisikas (Lactarius aspideus) pajutagel (Trametes suaveolens) paks korgik (Antrodia crassa) paljas kõrvtarrik (Auricularia auricula) paljas lepanigerik (Naucoria scolecina) palupuravik (Leccinum vulpinum) panter-kärbseseen (Amanita pantherina) papagoi-limavesinutt (Gliophorus psittacinus) papliheinik (Tricholoma populinum) paplipuravik (Leccinum duriusculum) parasiitnahkis (Athelia arachnoidea) parasiit-tupplehik (Volvariella surrecta) pargipuravik (Leccinum quercinum) peajas kedristõlvik (Cordyceps capitata) Pecki kübarnarmik (Hydnellum peckii) peeker-ebalehtrik (Pseudoclitocybe cyathiformis) peekerhelvell (Helvella leucomelaena) peekertartsett (Tarzetta cupularis) peen suurtõlvik (Macrotyphula juncea) pehme murumuna (Lycoperdon molle) pehme peenpoorik (Skeletocutis lenis) pehme pilvik (Russula nauseosa) pehmepoorik (Sarcoporia polyspora) peitriisikas (Lactarius flexuosus) pelargoonivöödik (Cortinarius paleaceus) pigiheinik (Tricholoma sciodes) pihkane liimik (Gomphidius glutinosus) pihkane pisiservik (Crepidotus mollis) pihlaka-näsarooste (Gymnosporangium cornutum) piik-sametkoorik (Tomentella atroarenicolor) piimmütsik (Mycena galopus) piimvalge peenpoorik (Skeletocutis nivea) pikaeoseline tindik (Coprinus sassii) pikkjalg-hebel (Hebeloma longicaudum) pikkjalg-helvell (Helvella macropus) pikkjalg-psatürell (Psathyrella cotonea) pikkjalg-tindik (Coprinus lagopus) Pilati riisikas (Lactarius pilatii) pilvik-limanutt (Hygrophorus russula) pintseljas lehternahkis (Thelephora penicillata) piparriisikas (Lactarius piperatus) pipartatik (Chalciporus piperatus) pirn-murumuna (Lycoperdon pyriforme) pirntsüstiidiline narmasnutt (Inocybe ovatocystis) pisarhebel (Hebeloma crustuliniforme) pisar-limaloorik (Limacella lenticularis) pisarpsatürell (Psathyrella velutina) pisi-hundipiim (Lycogala exiguum) pisikera (Leptosphaeria sp.) pisi-kompsliudik (Saccobolus depauperatus) pisi-maamuna (Bovista limosa) pisimütsenell (Mycenella margaritispora) pisipahtlik (Mitrula paludosa) pisirupik (Laccaria tortilis) pisišampinjon (Agaricus semotus) pisitanuk (Galerina triscopa) pisitindik (Coprinus miser) pleekvärvik (Stropharia pseudocyanea) pleekvärvik (Stropharia albocyanea) pleurotell (Pleurotellus patelloides) ploomitaelik (Phellinus tuberculosus) põdramokk (Sarcodon sp) põdranapsik (Pluteus atricapillus) põdranapsik (Pluteus cervinus) põdra-sõnnikuseen (Panaeolus alcidis) põhja-külmaseen (Armillaria borealis) põhjala heinik (Tricholoma boreosulphurescens) põhjanarmik (Climacodon septentrionalis) põhja-pisitõlvik (Typhula borealis) põhjatorik (Climacocystis borealis) pohlamoniliinia (Monilinia urnula) pohla-paisseen (Exobasidium vaccinii) põiseoseline tanuk (Galerina calyptrata) põld-ebaheinik (Lepista sordida) pomerantspuravik (Leccinum versipelle) pöögi-antrodiell (Antrodiella faginea) pöögipuravik (Leccinum pseudoscabrum) poolkerajas põldseen (Agrocybe semiorbicularis) poolkerajas värvik (Stropharia semiglobata) poolliibuv antrodiell (Antrodiella pallescens) pöörd-ebaheinik (Lepista flaccida) pöörd-ebaheinik (Lepista inversa) poorne värvnahkis (Byssoporia mollicula) põõsas-kobarheinik (Lyophyllum decastes) põõsas-pisiheinik (Rugosomyces persicolor) põõsaspsatürell (Psathyrella cernua) põõsaspteerula (Pterula multifida) põõsastindik (Coprinus leiocephalus) porfüürvöödik (Cortinarius porphyropus) porgand-kübarnarmik (Hydnellum auratile) porgandriisikas (Lactarius deliciosus) poropoorik (Amylocystis lapponica) postament-mütsik (Mycena stylobates) Pouzar lõhepoorik (Hapalopilus salmonicolor) pruun ebasõlik (Phaeotellus griseopallidus) pruun harjasliudik (Humaria hemisphaerica) pruunikas heinik (Tricholoma albobrunneum) pruunikas murumuna (Lycoperdon umbrinum) Pruunikas vöötnarmik (Phellodon fuligineoalbus=Hydnum fuligineoalbum, Sarcodon fuligineoalbus, Bankera fuligineoalba) pruunjas narmik (Hydnum rufescens) pruun kärbseseen (Amanita porphyria) pruun kõhrik (Tremella foliacea) pruun kõrbik (Gloeophyllum sepiarium) pruun kübarnarmik (Hydnellum ferrugineum) pruun limaloorik (Limacella delicata) pruun liudik (Peziza badia) pruun maamuna (Bovista tomentosa) pruun nääts (Junghuhnia collabens=Steccherinum collabens) pruun narmasnutt (Inocybe brunnea) pruun padjandsüsik (Hypoxylon fuscum) pruun pilvik (Russula integra) pruun punalehik (Entoloma porphyrophaeum) pruun riisikas (Lactarius fuliginosus) pruun sametkübarik (Conocybe tenera) pruun sametpuravik (Xerocomus badius) Pruun sametpuravik (Boletus badius=Xerocomus badius) pruun suitsik (Bjerkandera fumosa) pruun toruseen (Pseudocraterellus sinuosus) pruun vöötnarmik (Phellodon melaleucus) puidu-kiudpoorik (Fibroporia vaillantii) puidunui (Phleogena faginea) puidu-punalehik (Entoloma euchroum) puidu-sametkõrges (Flammulina velutipes) puidusõlik (Omphalina epichysium) puidutindik (Coprinus radians) puidu-tupplehik (Volvariella bombycina) puna-jahusirmik (Cystolepiota hetieri) punajalg-kivipuravik (Boletus erythropus) punajalg-pilvik (Russula rhodopus) punajalg-pilvik (Russula rhodopoda) punajalg-pisitõlvik (Typhula erythropus) punajalg-sametpuravik (Xerocomus chrysenteron) punajalg-sametpuravik (Xerocomus pascuus) punakas juurepähkel (Rhizopogon roseolus) punakas maatäht (Geastrum rufescens) punakas narmasnutt (Inocybe erubescens) punakaspruun sõnnikuseen (Panaeolus subbalteatus) punakas puiduheinik (Tricholomopsis rutilans) punalatv-harik (Ramaria botrytis) punamampel (Pholiota astragalina) punane kärbseseen (Amanita muscaria) punane võrkpoorik (Ceriporia purpurea) puna-peenpoorik (Skeletocutis amorpha) punapoorik (Pycnoporus cinnabarinus) punapruun mampel (Pholiota lubrica) punapruun narmasnutt (Inocybe assimilata) punapuravik (Leccinum populinum) punaserv-mütsik (Mycena rubromarginata) punasoomus-vöödik (Cortinarius bolaris) puna-värvlehik (Melanophyllum haematospermum) punav lodupoorik (Physisporinus sanguinolentus) punavöödik (Cortinarius paragaudis) punetav limanutt (Hygrophorus erubescens) punkttaelik (Phellinus punctatus) püramiid-soomussirmik (Echinoderma asperum) purpur-maakeel (Geoglossum atropurpureum) purpurmütsik (Mycena sanguinolenta) purpurtindik (Coprinus heterosetulosus) purpurvärvik (Stropharia inuncta) purpurvöödik (Cortinarius purpurascens) puugipask (Fuligo septica) rabasõlik (Omphalina oniscus) raba-tähtsõlik (Omphaliaster palustris) rabavöödik (Cortinarius uliginosus) radiaalvammik (Phlebia radiata) rädiriisikas (Lactarius vellereus) randnööbik (Marasmius anomalus) randšampinjon (Agaricus bernardiiformis) raomütsik (Mycena speirea) rasune vahtpoorik (Spongipellis fissilis=Tyromyces fissilis, Aurantiporus fissilis) Raveneli peniseen (Mutinus ravenelii) rebaslentinell (Lentinellus vulpinus) rebuheinik (Tricholoma arvernense) rebupilvik (Russula risigallina) rebupilvik (Russula lutea) redis-narmasnutt (Inocybe lucifuga) Rheini soverbiell (Sowerbyella rhenana) Rickeni ebaheinik (Lepista rickenii) ridavöödik (Cortinarius glaucopus) rihvelheinik (Tricholoma acerbum) rihvellehtrik (Clitocybe paropsis) rihvelpilvik (Russula pectinata) riisikas, oranþ (Lactarius mitissimus) ripsmeline luiteseen (Tulostoma fimbriatum) ripsmeline maatäht (Geastrum fimbriatum) ripsriisikas (Lactarius mairei) ripstorik (Polyporus ciliatus) rips-viltvahelik (Ripartites tricholoma) risoid-kollanutt (Hypholoma flavorhiza) risoidlehtrik (Clitocybe pruinosa) ristiku-mügarliudik (Sclerotinia trifoliorum) ristiku-pisitõlvik (Typhula trifolii) rohe-harisirmik (Lepiota grangei) roheheinik (Tricholoma viridilutescens) rohekas harik (Ramaria abietina) rohekas kaviinia (Kavinia alboviridis) rohekas sametpuravik (Xerocomus subtomentosus) rohelehine pilvik (Russula chloroides) roheline kärbseseen (Amanita phalloides) roheline punalehik (Entoloma incanum) rohe-maakeel (Geoglossum atrovirens) rohepiimane riisikas (Lactarius glaucescens) rohepilvik (Russula elaeodes) rohevöödik (Cortinarius prasinus) rohunööbik (Marasmius limosus) roiskkõrges (Collybia impudica) Romelli antrodiell (Antrodiella romellii) Romelli napsik (Pluteus romellii) rõngasheinik (Tricholoma cingulatum) rõngasjalg-vöödik (Cortinarius trivialis) rõngas-narmasnutt (Inocybe terrigena) rõngasnööbik (Marasmius rotula) rõngasservik (Pleurotus calyptratus) rõngastindik (Coprinus ephemeroides) rõngas-tulinutt (Gymnopilus junonius) rõngasvöödik (Cortinarius armillatus) rõngata kärbseseen (Amanita vaginata) roosa kärbseseen (Amanita rubescens) roosakas lambaseenik (Albatrellus subrubescens) roosakas mütsik (Mycena rosea) roosakas puravik (Leccinum percandidum) roosakas tammenääts (Haploporus tuberculosus=Pachykytospora tuberculosa) roosa kirmik (Peniophora incarnata) roosa kõrvliudik (Otidea onotica) roosalamell-mütsik (Mycena metata) roosalehine ebašampinjon (Leucoagaricus holosericeus) roosa liimik (Gomphidius roseus) roosa mütsik (Mycena rosella=Mycena rosea) roosa pess (Fomitopsis rosea) roosa pisitõlvik (Typhula incarnata) roosa riisikas (Lactarius controversus) roosa tatik (Suillus collinitus) roosa võrkheinik (Rhodotus palmatus) roostepruun taelik (Fuscoporia ferruginosa=Phellinus ferruginosus) roostepunane pisisirmik (Cystoderma granulosum) roostetorik (Pycnoporellus fulgens) roostevöödik (Cortinarius laniger) ruske pilvik (Russula badia) ruuge riisikas (Lactarius badiosanguineus) saaglehine vöödik (Cortinarius cyanopus) saarekirmik (Peniophora limitata) säärheinik (Tricholoma fracticum) säärissirmik (Chamaemyces fracidus) saatana-kivipuravik (Boletus satanas) safransirmik (Macrolepiota rhacodes) safransirmik (Chlorophyllum rhacodes) sagarik (Hypocreopsis lichenoides) sale psatürell (Psathyrella gracilis) sale pteerula (Pterula gracilis) sälk-kollanutt (Hypholoma fasciculare) sallheinik (Tricholoma focale) sambla-kollanutt (Hypholoma polytrichi) samblaniidik (Eocronartium muscicola) samblatanuk (Galerina hypnorum) samet-ebašampinjon (Leucoagaricus cretaceus) sametlõhik (Encoelia furfuracea) sametsirmik (Macrolepiota excoriata) samet-tulinutt (Gymnopilus sapineus) sametvahelik (Paxillus atrotomentosus) sametvahelik (Tapinella atrotomentosa) sapipuravik (Tylopilus felleus) säraliudik (Caloscypha fulgens) sarapuu-ebakorgik (Dichomitus campestris) sarapuu-oksakoorik (Vuilleminia coryli) sarvik (Calocera sp.) sarvjalg-nööbik (Marasmius cohaerens) sarvjas süsik (Xylaria hypoxylon) sarvklavulinopsis (Clavulinopsis corniculata=Clavaria fastigiata, Ramaria fastigiata) sätendav pisitõlvik (Typhula micans) sätendav punalehik (Entoloma cetratum) sätendav tindik (Coprinus micaceus) seakõrv (Gomphus clavatus) seeder-vesinutt (Hygrocybe russocoriacea) seeder-võlvnutt (Cuphophyllus russocoriaceus) seenik (Delicatula integrella) seepheinik (Tricholoma saponaceum) sega-narmasnutt (Inocybe mixtilis) sellerheinik (Tricholoma apium) seltsiv tindik (Coprinus disseminatus) seltsiv tindik (Coprinellus disseminatus) servikheinik (Hypsizygus ulmarius) servtarjak (Oxyporus latemarginatus) siberi tatik (Suillus sibiricus) siberi tatik (Suillus americanus) sidrunkollane antrodiell (Antrodiella citrinella) sidrunkollane maapähkel (Hymenogaster citrinus) sidrunkollane vöödik (Cortinarius calochrous) sihvakas murukarikas (Calvatia excipuliformis) siid-narmasnutt (Inocybe geophylla) siid-narmasnutt (Inocybe geophylla var. geophylla) siid-punalehik (Entoloma sericeum) siiljas murumuna (Lycoperdon echinatum) sile helvell (Helvella elastica) silejalg-tindik (Coprinus truncorum) sile purpurkoorik (Amaurodon mustialaensis) sile taelik (Phellinus laevigatus) silmtorik (Polyporus brumalis) sinakashall ebalehtrik (Pseudoclitocybe obbata) sinijalg-narmasnutt (Inocybe calamistrata) sinijalg-vöödik (Cortinarius muscigenus) sinikamoniliinia (Monilinia megalospora) sini-kübarnarmik (Hydnellum caeruleum) sinilamell-rupik (Laccaria bicolor) sinilamell-vöödik (Cortinarius delibutus) sinimütsik (Mycena pseudocorticola) sinine punalehik (Entoloma nitidum) sinipäkk (Gyroporus cyanescens) siniroheline pilvik (Russula cyanoxantha) sinitümak (Oligoporus caesius) sinivärvik (Stropharia aeruginosa) sinivöödik (Cortinarius caerulescens) sinkjas tümak (Postia alni) sireli-lambaseenik (Albatrellus syringae=Scutiger syringae) sirge harik (Ramaria stricta) sirge kühmik (Melanoleuca strictipes) sirge lehtrik (Clitocybe geotropa) Sitka korgik (Antrodia sitchensis=Antrodia piceata) sklerootsium-pisitõlvik (Typhula sclerotioides) söemampel (Pholiota highlandensis) söepsatürell (Psathyrella pennata) söe-soonlehik (Faerberia carbonaria) šokolaadpruun psatürell (Psathyrella sarcocephala) sõnajala-mütsik (Mycena pterigena) sõnnikuharmik (Clitopilus passeckerianus) sõnnikuliudik (Peziza fimeti) sõnniku-torujalg (Bolbitius coprophilus) soo-ebavesinutt (Pseudohygrocybe helobia) soo-maamuna (Bovista paludosa=Bovistella paludosa) soome põdramokk (Sarcodon fennicus) soome sametpuravik (Xerocomus fennicus) soomus-ebaheinik (Lepista lentiginosa) soomus-harisirmik (Lepiota acutesquamosa) soomusheinik (Tricholoma imbricatum) soomusjalg-tindik (Coprinus romagnesianus) soomusmampel (Pholiota squarrosa) soomusnapsik (Pluteus petasatus) soomusnööbik (Phaeomarasmius erinaceus) soomus-pisiservik (Crepidotus calolepis) soomuspuravik (Strobilomyces strobilaceus) soomuspuravik (Strobilomyces floccopus) soomusšampinjon (Agaricus silvaticus) soomustindik (Coprinus comatus) soomustorik (Polyporus squamosus) soomusvärvik (Stropharia squamosa) soomusvöödik (Cortinarius pholideus) sooneline sünnikuseen (Panaeolus retirugis) soopilvik (Russula paludosa) sooriisikas (Lactarius helvus) soosõlik (Omphalina philonotis) sootanuk (Galerina paludosa) sootatik (Suillus flavidus) soovikuriisikas (Lactarius lacunarum) sõrmkübarseen (Verpa digitaliformis) sõstrataelik (Phellinus ribis) soverbiell (Sowerbyella sp.) sügiskogrits (Gyromitra infula) sügis-limanutt (Hygrophorus hypothejus) Sügisnääts (Junghuhnia autumnale) sügistanuk (Galerina mniophila) sügistümak (Postia hibernica) suhkur-paskliudik (Ascobolus sacchariferus) suitshall konttümak (Tyromyces fumidiceps) suits-kollanutt (Hypholoma capnoides) sültservik (Resupinatus applicatus) suureeoseline tarjak (Oxyporus ravidus) suurepooriline korgik (Antrodia mellita) suur kõrvliudik (Otidea grandis) suur mügarliudik (Sclerotinia tuberosa) suur mügarliudik (Dumontinia tuberosa=Peziza tuberosa, Sclerotinia tuberosa) suur pisarseen (Dacrymyces palmatus) suur punaliudik (Aleuria aurantia) suur sarvik (Calocera viscosa) suur sirmik (Macrolepiota procera) suur tardpoorik (Aporpium macroporum) suur tartsett (Tarzetta catinus) suur tõlvharik (Clavariadelphus pistillaris) suurt tupplehik (Volvariella gloiocephala) suvine tindik (Coprinus xenobius) taeliku-peenpoorik (Skeletocutis brevispora) tahmnöpsik (Bulgaria inquinans) tahmpuravik (Porphyrellus porphyrosporus) tähteoseline narmasnutt (Inocybe asterospora) tähtkuulik (Sphaerobolus stellatus) täht-peenpoorik (Skeletocutis stellae) taigapässik (Inonotopsis subiculosa) taiga-peenpoorik (Skeletocutis odora=Antrodia odora, Poria gilvella) taiga-võrkpoorik (Ceriporia tarda) takerriisikas (Lactarius citriolens) täkiline ebamampel (Hemipholiota albocrenulata) täkiline ebamampel (Hemistropharia albocrenulata=Hemipholiota albocrenulata) talilehtrik (Clitocybe brumalis) talimütsik (Mycena tintinnabulum) talinigerik (Tubaria furfuracea) talipanell (Panellus ringens) tali-urnseen (Urnula hiemalis) tammekakk (Daedalea quercina) tamme-kivipuravik (Boletus luridus) tamme-kuldpoorik (Aureoboletus gentilis) tamme-külmaseen (Armillaria tabescens) tammenahkis (Xylobolus frustulatus=Stereum frustulosum, Thelephora frustulata) tamme-oksakoorik (Vuilleminia comedens) tammepässik (Inonotus dryophilus=Inocutis dryophila) tammeriisikas (Lactarius quietus) tammesüldik (Exidia truncata) tammetaelik (Phellinus robustus) tamme-tubaknahkis (Hymenochaete rubiginosa) täpiline jalgnööbik (Poronia punctata) täpiline kõrges (Collybia maculata) täpiline pilvik (Russula maculata) täpiline värvik (Stropharia hornemannii) täppjalg-kühmik (Melanoleuca verrucipes) täppjalg-limanutt (Hygrophorus pustulatus) täppjalg-napsik (Pluteus punctipes) tardpoorik (Protomerulius caryae) tarnatindik (Coprinus tigrinellus) tatik (Suillus sp.) tavaharmik (Clitopilus prunulus) tava-kellukmürkel (Mitrophora semilibera=Morchella semilibera) tava-kobarik (Pseudombrophila guldeniae) tavakühmik (Melanoleuca vulgaris) tavalehtrik (Clitocybe gibba) tava-pajukakk (Daedaleopsis confragosa) tava-paskliudik (Ascobolus immersus) tava-peniseen (Mutinus caninus) tava-pisarseen (Dacrymyces stillatus) tavariisikas (Lactarius trivialis) tava-ripsliudik (Scutellinia scutellata) tavasüsik (Fayodia maura) tavasüsik (Myxomphalia maura) tavavahelik (Paxillus involutus) tellispunane kollanutt (Hypholoma lateritium) tellispunane limavesinutt (Gliophorus perplexus) tellispunane narmasnutt (Inocybe whitei) tellispunane pilvik (Russula velenovskyi) tellispunane riisikas (Lactarius fulvissimus) tellispunane vesinutt (Hygrocybe sciophana) tellispunane vöödik (Cortinarius rubicundulus) teraline hirvepähkel (Elaphomyces granulatus) teraline maamuna (Bovista pusilliformis) terav paljak (Psilocybe semilanceata) tigupanell (Panellus serotinus) tihedalehine pilvik (Russula densifolia) tihke kübarnarmik (Hydnellum compactum) tinahall maamuna (Bovista plumbea) tindik sp. (Coprinus sp.) tohtsirmik (Macrolepiota permixta) tökattiksik (Holwaya mucida) tolmav parasiitlehik (Asterophora lycoperdoides) tolmtümak (Postia ptychogaster) tolmtümak (Oligoporus ptychogaster) tõmmu külmaseen (Armillaria ostoyae) tõmmu mütsik (Mycena pelianthina) tõmmu riisikas (Lactarius necator) tõmmu sõlik (Omphalina umbratilis) tõmmu tardservik (Hohenbuehelia geogenia) tõmmu värdkoorik (Pseudotomentella nigra) tõmmu vesinutt (Hygrocybe spadicea) tömp tõlvharik (Clavariadelphus truncatus) tore riisikas (Lactarius repraesentaneus) torujas suurtõlvik (Macrotyphula fistulosa) trapetseoseline tindik (Coprinus angulatus) trihholomell (Tricholomella constricta) triibuline heinik (Tricholoma portentosum) triibuline maatäht (Geastrum striatum) tuhaliudik (Peziza echinospora) tuha-paskliudik (Ascobolus carbonarius) tuhapeekrik (Geopyxis carbonaria) tuhm nigerik (Alnicola melinoides) tuhmuv pilvik (Russula decolorans) tuhmuv vöödik (Cortinarius xanthocephalus) tulbi-mügarliudik (Sclerotinia tuliparum) tuletael (Fomes fomentarius) tuletaelik (Phellinus igniarius) tuliriisikas (Lactarius hortensis) tuliriisikas (Lactarius pyrogalus) tuli-sammalnööp (Neottiella hetieri) tulivöödik (Cortinarius croceifolius) tume helvell (Helvella lacunosa) tume lepanigerik (Naucoria subconspersa) tume maatäht (Geastrum coronatum) tume napsik (Pluteus umbrosus) tume narmasnutt (Inocybe obscuroides) tumenev tümak (Postia fragilis) tumepruun kõrvliudik (Otidea bufonia) tumepruun kühmik (Melanoleuca stridula) tumepruun taelik (Phellinus ferrugineofuscus) tumepruun vöödik (Cortinarius brunneus) tume tulinutt (Gymnopilus picreus) tume tupplehik (Volvariella volvacea) Tuomikoski kõrvliudik (Otidea tuomikoskii) turba-kollanutt (Hypholoma udum) turba-pigiliudik (Pseudoplectania sphagnophila) turbariisikas (Lactarius sphagneti) turbasambla-sõlik (Omphalina sphagnicola) turba-sambliksõlik (Phytoconis ericetorum) tüse narmasnutt (Inocybe serotina) tutt-külmaseen (Armillaria cepistipes) tutt-tindik (Coprinus hiascens) tuviheinik (Tricholoma columbetta) tüvi-kobarheinik (Lyophyllum fumosum) üdik (Pseudohydnum gelatinosum) udulehtrik (Clitocybe nebularis) Ulvineni heinik (Tricholoma ulvinenii) ümarmürkel (Morchella esculenta) usstõlvik (Clavaria vermicularis) vaarika-harjastiksik (Lachnum rubi) vaarika-nikerseen (Ramicola haustellaris) väävelheinik (Tricholoma sulphureum) väävelmampel (Pholiota flavida) väävelriisikas (Lactarius tabidus) vääveltorik (Laetiporus sulphureus) väävelvöödik (Cortinarius citrinus) väävelvöödik (Cortinarius pseudosulphureus) vaguheinik (Tricholoma stans) vagujalg-kühmik (Melanoleuca grammopodia) vagujalg-mütsik (Mycena polygramma) vahapilvik (Russula puellaris) vahtratarjak (Oxyporus populinus) väike maamuna (Bovista pusilla) väike maatäht (Geastrum minimum) väike murukera (Scleroderma bovista) väike murumuna (Lycoperdon lividum) väike narmasnutt (Inocybe pusio) väike pesaseen (Nidularia denudata) väike pisarseen (Dacrymyces minor) väike punaheinik (Rhodocybe nitellina) väike rohetiksik (Chlorociboria aeruginascens) väike sarvik (Calocera cornea) väike tupplehik (Volvariella media) valge-ebaheinik (Lepista saeva) valge ebakorgik (Dichomitus squalens) valgeebemeline vöödik (Cortinarius hemitrichus) valge harisirmik (Lepiota alba) valge harjastiksik (Lachnum virgineum) valge heinik (Tricholoma stiparophyllum) valge helvell (Helvella crispa) valge jahusirmik (Cystolepiota seminuda) valge kärbseseen (Amanita virosa) valge kobarheinik (Lyophyllum connatum) valge konttümak (Tyromyces chioneus) valge kühmik (Melanoleuca subalpina) valge limanutt (Hygrophorus eburneus) valge mügarliudik (Sclerotinia sclerotiorum) valge napsik (Pluteus pellitus) valge pisiservik (Crepidotus variabilis) valgepoorne näsanahkis (Hyphodontia latitans) valge psatürell (Psathyrella candolleana) valge puravik (Leccinum niveum) valge püsipoorik (Perenniporia medulla-panis) valge riisikas (Lactarius resimus) valge sametkübarik (Conocybe lactea) valge sirmik (Macrolepiota nympharum) valge sirmik (Leucoagaricus nympharum=Macrolepiota nympharum, Macrolepiota puellaris) valge sirmik (Macrolepiota puellaris) valge torujalg (Bolbitius lacteus) valge tupplehik (Volvariella hypopithys) valge värvik (Stropharia albonitens) valge võrkpoorik (Ceriporia reticulata) valkjas laipoorik (Anomoporia myceliosa) valkjas mampel (Pholiota lenta) valkjas narmasnutt (Inocybe sindonia) valkjas tardservik (Hohenbuehelia petaloides) valkjas vöödik (Cortinarius alboviolaceus) vänge heinik (Tricholoma sulphurescens) varemerohu-ebamütsik (Hemimycena candida) vares-punalehik (Entoloma corvinum) varieeruv lehtrik (Clitocybe metachroa) varieeruv riisikas (Lactarius quieticolor) varieeruv tindik (Coprinus flocculosus) varju-narmasnutt (Inocybe umbratica) varjutindik (Coprinus galericuliformis) värv-hernesseen (Pisolithus arhizus) värviline lehtervahelik (Leucopaxillus compactus=Leucopaxillus tricolor) värvuv limanutt (Hygrophorus discoxanthus) värvuv tindik (Coprinus cothurnatus) vaskriisikas (Lactarius hysginus) vaskvöödik (Cortinarius orichalceus) vastik vöödik (Cortinarius hinnuleus) vatjas kiudpoorik (Fibroporia gossypium) veinpunane liimik (Gomphidius griseovinaceus) veinpunane narmasnutt (Inocybe adaequata) veinpunane pilvik (Russula vinosa) veinpunane puiduharik (Lentaria albovinacea) verev karikseen (Sarcoscypha coccinea) verev pilvik (Russula sanguinaria) verev pilvik (Russula sanguinea) verev vöödik (Cortinarius sanguineus) veri-ebavesinutt (Pseudohygrocybe coccinea) verimütsik (Mycena haematopus) veririisikas (Lactarius sanguifluus) verišampinjon (Agaricus langei) verkjas riisikas (Lactarius semisanguifluus) verkjas vöödik (Cortinarius semisanguineus) vesivöödiline riisikas (Lactarius aquizonatus) viha lehtervahelik (Leucopaxillus gentianeus) viha tulinutt (Gymnopilus penetrans) viha vöödik (Cortinarius vibratilis) viidu punalehik (Entoloma viiduense) villjalg-harisirmik (Lepiota clypeolaria) villjalg-tindik (Coprinus macrocephalus) vill-narmasnutt (Inocybe lanuginosa) vill-tagel (Trametes hirsuta) viltjas vöötnarmik (Phellodon tomentosus) vilt-narmasnutt (Inocybe flocculosa) vinav heinik (Tricholoma lascivum) violett-punalehik (Entoloma mougeotii) violett-tardliudik (Ascocoryne cylichnium) võikõrges (Collybia butyracea) võitatik (Suillus luteus) voldiline tindik (Coprinus atramentarius) voldiline tindik (Coprinopsis atramentaria) volt-tardnahkis (Phlebia centrifuga) vöödik (Cortinarius sp.) vöötjalg-tanuk (Galerina sideroides) vöötnarmik (Phellodon sp) vöötriisikas (Lactarius zonarius) vööt-samblalehik (Arrhenia spathulata) vööt-tagel (Trametes ochracea) võrk-kivipuravik (Boletus reticulatus) võrk-kivipuravik (Boletus aestivalis) võsatindik (Coprinus xanthothrix) (Limacella guttata) (Calomyxa metallica) (Fuligo gyrosa) (Sebacina incrustans) (Chlorociboria aeruginosa=Peziza aeruginosa, Chlorosplenium aeruginosum) (Diaporthe vaccinii) (Enteridium olivaceum) (Entoloma conocybecystis) (Femsjonia luteoalba) (Brefeldia maxima) (Heyderia pusilla) (Cladosporium sp.) (Echinostelium fragile) (Coniothyrium hellebori) (Badhamiopsis ainoae) (Tulasnella eichleriana) (Amanita argentea) (Corticium evolvens) (Pithya cupressina) (Cribraria tenella) (Arcyria pomiformis) (Cheilymenia stercorea) (Willkommlangea reticulata) (Didymium subcastaneum) (Didymium compactum) (Physarum nutans) (Hyaloscypha aureliella) (Arcyria major) (Russula versicolor) (Flaviporus citrinellus) (Arcyria ferruginea) (Symphytocarpus amaurochaetoides) (Hymenoscyphus calyculus) (Tricholoma pseudoalbum) (Physarum leucophaeum) (Leangium stellare) (Fuligo intermedia) (Diderma testaceum) (Tomentella terrestris) (Botrytis aclada) (Tomentella botryoides) (Inonotus leporinus) (Septoria listerae) (Hemitrichia calyculata) (Obba rivulosa) (Tomentellopsis sp) (Hyalopeziza ciliata) (Sarcodon leucopus) (Albotricha acutipila) (Sabuloglossum arenarium) (Amaurochaete atra) (Physarum contextum) (Cribraria purpurea) (Stemonitis lignicola) (Mycena epipterygia var. viscosa) (Didymium squamulosum) (Omphalina pseudoandrosacea) (Ditiola radicata) (Tomentellopsis submollis) (Pseudotomentella mucidula) (Coriolus versicolor) (Sclerotinia duriaeana) (Lachnellula calyciformis) (Gyromitra sphaerospora) (Amylocorticium subincarnatum) (Albotricha albotestacea) (Hymenoscyphus fraxineus) (Arcyodes incarnata) (Mollisia ramealis) (Craterium aureum) (Peziza trachycarpa) (Collaria elegans) (Entoloma rhynchocystidiatum) (Botrytis elliptica) (Lasiobolus ciliatus) (Trichia chrysosperma) (Badhamia utricularis) (Comatricha laxa) (Arcyria obvelata) (Stemonitis flavogenita) (Amanita vittadinii) (Enerthenema papillatum) (Perichaena vermicularis) (Alternaria sp.) (Tranzschelia anemones=Puccinia anemones, Puccinia fusca) (Badhamia panicea) (Collybia asema) (Ramularia aplospora) (Pluteus diettrichii) (Echinostelium minutum) (Echinostelium colliculosum) (Postia luteocaesia) (Cribraria aurantiaca) (Peziza alaskana) (Dictydium cernuum) (Trichia varia) (Inocybe umbrina) (Lycoperdon foetidum) (Lachnellula subtilissima) (Cribraria rufa) (Hyphodontia quercina) (Tuber rutilum) (Hamatocanthoscypha laricionis) (Ditiola peziziformis) (Ascocoryne solitaria) (Thecotheus cinereus) (Hymenoscyphus herbarum) (Mollisia melaleuca) (Botryobasidium aureum=Haplotrichum aureum) (Antrodia gossypium) (Craterium leucocephalum) (Uredinales sp.) (Lamproderma columbinum) (Melastiza chateri) (Leocarpus fragilis) (Inocybe jurana) (Didymium minus) (Amyloporia sinuosa) (Hydnotrya tulasnei) (Craterium minutum) (Entoloma leochromus) (Entoloma chalybeum=Entoloma chalybaeum) (Physarum fimetarium) (Arcyria nutans) (Rhynchosporium orthosporum) (Stemonitis smithii) (Stemonitis axifera) (Piceomphale bulgarioides) (Torula sp) (Tulasnella lactea) (Pseudoplectania melaena) (Inocybe patouillardii) (Eichleriella deglubens) (Balsamia platyspora) (Ciboria viridifusca) (Dictydiaethalium plumbeum) (Tolypocladium capitatum) (Byssoporia terrestris) (Myxarium nucleatum) (Suillus plorans) (Entoloma ochromicaceum) (Suillus bresadolae) (Tomentella viridula) (Physarum cinereum) (Stemonitis splendens) (Helminthosporium sp.) (Diderma floriforme) (Didymium physarioides) (Hydnellum cumulatum) (Ceriporia aurantiocarnescens) (Hydnellum scrobiculatum) (Thelephora sp) (Symphytocarpus impexus) (Didymium serpula) (Ascocalyx abietina) (Leccinum holopus) (Tuber puberulum) (Fuligo muscorum) (Rubroboletus satanas) (Sarcodontia spumea) (Phlebiella christiansenii) (Peziza emileia) (Peziza arvernensis) (Peziza depressa) (Suillus amabilis) (Plectania melastoma) (Coriolus zonatus) (Hydnum septentrionale) (Pseudoplectania lignicola) (Lachnellula willkommii) (Lasiobelonium corticale) (Botrytis sp.) (Inocybe pyriodora) (Hymenoscyphus imberbis) (Brunnipila clandestina) (Leucopaxillus tricolor) (Psilachnum chrysostigmum) (Paradiacheopsis solitaria) (Echinostelium brooksii) (Lachnum impudicum) (Ceriporiopsis jelicii) (Mollisia clavata) (Botrytis tulipae) (Fuligo candida) (Tomentella stuposa) (Trichia favoginea) (Macbrideola cornea) (Peronospora sp.) (Pyronema omphalodes) (Botrytis paeoniae) (Boletus luridiformis) (Paradiacheopsis fimbriata) (Peziza michelii) (Trichophaea abundans) (Cribraria cancellata var. cancellata) (Tubifera ferruginosa) (Antrodia cretacea) (Cylindrobasidium evolvens) (Bovista polymorpha) (Kavinia himantia) (Clastoderma debaryanum) (Antrodiella niemelaei) (Xerocomus spadiceus) (Mycena phyllogena) (Physarum bivalve) (Coltricia confluens) (Physarum leucopus) (Craterium piriforme) (Godronia ribis) (Thanatephorus cucumeris) (Stemonitis typhoides) (Collaria rubens) (Protodontia filicina) (Arcyria oerstedii) (Paradiacheopsis cribrata) (Physarum conglobatum) (Leucoagaricus carneifolius) (Cheilymenia theleboloides) (Lachnellula abietis) (Hyalopeziza crispula) (Simocybe rubi) (Tubaria hiemalis) (Peziza ostracoderma) (Cylindrium flavovirens) (Tephrocybe rancida=Lyophyllum rancidum, Lyophyllum rancida) (Tulasnella fuscoviolacea) (Caloboletus radicans) (Gaertneriomyces spectabile) (Melastiza flavorubens) (Diderma globosum) (Corticium laeve) (Sphaerostilbella broomeana) (Neodasyscypha cerina) (Sclerencoelia fascicularis) (Neobulgaria pura) (Suillus asiaticus) (Didymium lobatum) (Rutstroemia firma) (Rutstroemia bolaris) (Incrucipulum ciliare) (Tomentellopsis zygodesmoides) (Cenangium ferruginosum) (Peziza petersii) (Licea inconspicua) (Leucopaxillus amarus) (Pholiota flammuloides) (Pseudoplectania episphagnum) (Otidea propinquata) (Otidea umbrina) (Xerocomus ferrugineus) (Russula erythropus) (Coccomyces leptideus) (Metatrichia floriformis) (Hyphodiscus hymeniophilus) (Fuligo megaspora) (Pseudotomentella tristis) (Otidea cantharella) (Rutstroemia luteovirescens) (Otidea alutacea) (Geopora tenuis) (Gloeoporus taxicola) (Licea pusilla) (Didymium crustaceum) (Geopora sepulta) (Epicoccum sp.) (Butyriboletus fechtneri) (Crocicreas coronatum) (Phaeohelotium geogenum) (Macbrideola macrospora) (Tomentella badia) (Tomentella galzinii) (Pseudotomentella vepallidospora) (Tomentella cinerascens) (Tomentellopsis echinospora) (Tomentella ferruginea) (Tomentella bryophila) (Tomentella subclavigera) (Tomentella punicea) (Tomentella asperula) (Thelephora anthocephala) (Amaurodon viridis) (Thelephora digitata) (Didymium melanospermum) (Entoloma mutabilipes) (Thelephora atra) (Marchandiomyces quercinus) (Phellodon secretus) (Coleosporium tussilaginis) (Trametopsis cervina) (Geopora arenicola) (Coprinopsis romagnesiana) (Psilocybe montana) (Thelebolus stercoreus) (Perichaena chrysosperma) (Arcyria denudata) (Leccinum schistophilum) (Physarum auriscalpium) (Trichophaea hemisphaerioides) (Sphaerosporella brunnea) (Comatricha alta) (Cystolepiota adulterina) (Trichia scabra) (Xerocomellus ripariellus) (Amanita simulans) (Trichia affinis) (Didymium nigripes) (Laccaria echinospora) (Exidiopsis calcea) (Arcyria cinerea) (Phlebia rufa) (Pluteus thomsonii) (Lachnum clandestinum) (Arrhenia peltigerina) (Didymium trachysporum) (Echinostelium paucifilum) (Velutarina rufo-olivacea) (Trichia decipiens) (Fuligo leviderma) (Reticularia umbrina) (Entoloma politoflavipes) (Peziza exogelatinosa) (Stemonitopsis typhina) (Botrytis fabae) (Verpa bohemica) (Sidera lenis) (Lamproderma arcyrioides) (Trichophaeopsis bicuspis) (Protodontia piceicola) (Cribraria intricata) (Peziza gerardii) (Octospora leucoloma) (Stamnaria persoonii) (Cortinarius splendens ssp. meinhardii) (Hemitrichia clavata) (Arcyria insignis) (Cheilymenia vitellina) (Lanzia luteovirescens) (Capitotricha bicolor) (Physarum sulphureum) (Entoloma roseotinctum) (Fibulomyces mutabilis) (Trichia contorta) (Tricharina gilva) (Arcyria affinis) (Didymium physaroides) (Collaria arcyrionema) (Didymium clavus) (Badhamia capsulifera) (Hemitrichia serpula) (Echinostelium apitectum) (Byssocorticium atrovirens) (Sebacina epigaea) (Comatricha friesiana) (Inocybe maritima) (Trichia erecta) (Stemonitis ferruginea) (Tremella moriformis) (Polydesmia pruinosa) (Collaria lurida) (Echinostelium arboreum) (Tulasnella pinicola) (Peziza phyllogena) (Peziza campbellii=Peziza proteana var. sparassoides) (Polyozellus abundilobus) (Polyozellus tristoides) (Polyozellus medius) (Polyozellus pinophilus) (Polyozellus plurilobus) (Polyozellus rotundisporus) (Polyozellus sciastrus) (Polyozellus umbrinascens) (Bankera fuligineoalba) (Lasiobelonium variegatum) (Cribraria vulgaris) (Licea parasitica) (Diachea leucopoda) (Caloboletus calopus) (Diderma niveum) (Lactarius flavopalustris) (Botryotinia fuckeliana) (Mollisia ventosa) (Amanita submembranacea) (Tomentella subtestacea) (Tricholomella constrictum) (Iodophanus carneus) (Physarum polycephalum) (Cribraria microcarpa) (Rhodocollybia butyracea f. asema) (Basidiodendron caesiocinereum) (Comatricha fragilis) (Butyriboletus appendiculatus) (Nidularia farcta) (Comatricha nigra) (Erysiphe aquilegiae var. ranunculi) (Physarum compressum) (Fuligo rufa) (Gloeotulasnella pinicola) (Didymium bahiense) (Badhamia macrocarpa) (Cribraria argillacea) (Physarum oblatum) (Amanita solitaria) (Hygrocybe acutoconica) (Perichaena corticalis) (Didymium difforme) (Diderma hemisphaericum) (Cribraria violacea) (Leccinum testaceoscabrum) (Tomentella pyrolae) (Oligonema flavidum) (Odontia ferruginea) (Trichophaea hybrida) (Coprotus lacteus) (Arcyria incarnata) (Comatricha ellae) (Lachnum clavigerum) (Cribraria persoonii) (Inocutis dryophila) (Stemonitis virginiensis) (Pterula subulata=Pterula multifida) (Panaeolus semiovatus) (Melanophyllum echinatum) (Pluteus podospileus) (Physarum muscicola) (Pholiota carbonaria) (Peziza howsei) (Antrodia piceata) (Imleria badia) (Stemonitopsis gracilis) (Hydnellum gracilipes) (Thelephora alnii) (Arrhenia sphagnicola) (Xerocomellus porosporus) (Geopora cervina) (Xerocomellus chrysenteron) (Metatrichia vesparium) (Tubulicrinis effugiens) (Buchwaldoboletus lignicola) (Cribraria piriformis) (Crocicreas cyathoideum) (Amanita excelsa) (Suillus tridentinus) (Symphytocarpus flaccidus) (Inocybe geophylla var. lilacina) (Calycellina punctata) (Mycosphaerella dearnessii) (Porphyrellus pseudoscaber) (Myxarium podlachicum) (Perichaena depressa) (Trichopezizella nidulus) (Cudonia confusa) (Hypholoma elongatipes) (Otidea concinna) (Diderma crustaceum) (Pseudoboletus parasiticus) (Suillellus luridus) (Physarum confluens) (Phialina lachnobrachya) (Ascozonus woolhopensis) (Trichophaea woolhopeia) (Calycina languida) (Brunnipila calyculiformis) (Stemonitis fusca) (Diderma spumarioides) (Ganoderma lipsiense) (Arcyria stipata) (Heyderia cucullata) (Sclerotinia sulcata) (Peziza apiculata) (Trichia persimilis) (Lachnellula suecica) (Licea kleistobolus) (Stemonitopsis hyperopta) (Mucilago crustacea) (Dasyscyphella nivea) (Hymenoscyphus fructigenus) (Diderma radiatum) (Physarum virescens) (Mollisia amenticola) (Hypholoma sublateritium) (Hemileccinum impolitum) (Rutstroemia sydowiana) (Saccobolus glaber) (Trichia botrytis) (Tubifera casparyi) (Calycina vulgaris) (Calycellina populina) (Pulvinula constellatio) (Hymenoscyphus scutula) (Mycena alcalina) (Enteridium lycoperdon) (Dasyscyphus aeruginellus) (Ciboria batschiana) (Tulasnella pruinosa) (Physarum viride) (Xerocomellus cisalpinus) (Tricholoma roseoacerbum) (Clitocella mundula) (Coprinus hexagonosporus) est (lad)


Kuidas loomulikult juukseid kergendada - 6 viisi juuste kergendamiseks kodus - Ilu\nülekoormuse kõrge kasuteguriga pesumasinate ülevaated\nparimad kingitused kolmeaastastele lastele\nmitu kalorit päevas peaksin sööma\nkas post jookseb uue aasta päeval\nmitu õde-venda mileyl on\n6 lihtsat viisi oma juuste loomulikuks kergendamiseks kodus\nPäikesekellad , sandaalid , spritzers - need on vaid mõned suve märgid. Kui tegemist on ilu ja täpsemalt juuksed , mida sa arvad? Punutised , rannalained ja muidugi heledamad juuksed. Nendel päevadel pole salongi valgustamiseks minek nii lihtne kui varem, kuid paljud stilistid soovitavad salongikülastust suurte värvimuutuste tegemiseks, näiteks juuste pleegitamine või üritatakse lühikese aja jooksul minna rohkem kui paar tooni heledamaks. 'Sa riskid oma juukseid üle töödelda, suurendada nende purunemist ja teha oma juukseid juuksed oranžid , 'ütleb Angela Soto , juuksur ja omanik Baja stuudio salong New Yorgis.\nPeenemate muudatuste jaoks kodus on loomulikke viise juuste valgendamiseks ilma pleegitajateta, mõned neist koos majapidamis- või sahvrikomponentidega, mis võivad teil juba käepärast olla. Pange lihtsalt tähele tulemusi, mida saate oma praeguse juuksevärvi põhjal saavutada: 'Kui olete loomulik blond , Isetegemise protseduurid võivad teie varju näo või otstega kergendada, 'ütleb Steven Picciano , to Goldwell Rahvuslik kunstnik. Kui teil on tumedamad juuksed nagu tumepruun, 'on parim tulemus, mida võite oodata, soojem ja pehmem versioon sellest, mis teil on,' selgitab ta.\nPidage meeles, 'varem värvilised juuksed ei valgusta muud kui pleegitajat, ”ütleb Picciano. Seal on palju kodus komplektid kodus juuste valgendamiseks valgendajaga pidage meeles, et järgige täpselt karbil olevaid juhiseid ja püsige oma värvi kahes toonis.\nViimane märkus: Ehkki teie teismeline mina võib olla armastanud vana hea Sun-In'i spritimist, annavad kõik meie eksperdid sellele raske ei. 'See võib juukseid teha oranž ja messingine , mida on väga raske parandada, ”hoiatab Soto.\nmis on kõige laisem koeratõug\nKas olete valmis kergendama? Siin on kuus lihtsat isetegemise viisi, kuidas kodus juukseid ilma kahjustusteta kergendada, kasutades looduslikke koostisosi nagu sidrunimahl, äädikas, mesi ja palju muud.\nKiudude kergendamiseks kasutage sidrunimahla\nKui elu annab sulle sidruneid, kergenda ja sära juukseid. 'Sidrunimahl on lihtne kodus häkkimine juuste kergendamiseks,' ütleb Karen Conlon , vanem kolorist kell Kunstiline salong Smithtownis, NY. Kui te olete brünett , ei pruugi see olla parim variant, kuna see võib juustesse tekitada messinglikke, oranže toone, lisab Conlon. Tema nõuanne blondidele:\nTäida kauss sidrunimahlaga ja kasta sinna puhas ripsmetušš- või spoolihari ja värvi see kiududele.\nPese see läbi šampoon 15–30 minuti pärast ja kasutage palsamit üle juuste.\nPiccianol on selle köögiklambri jaoks veel üks tehnika:\nÜhendage kaks osa vett ühe osa sidrunimahlaga pihustuspudelis ja kandke niisketele juustele. 'See võib juukseid kergendada üks kuni kaks taset, kuid vajab töötamiseks head päeva päikese käes,' ütleb ta. 'Päikesekiired aitavad suurendada tsitrusviljade happesust, et juukseid kergendada.'\nKasuta sügav konditsioneer pärast kiududel, kuna sidrunimahl võib kuivada.\nValmistage kergendav vesinikperoksiid ja sooda pasta\nKombineerige need kaks koostisosa pastaks, et juukseid üks kuni kaks tooni kergendada, soovitab Jessica Scott Santo , ettevõtte omanik Jessica Scott Hair Sciota linnas Pennsylvanias. Enne segu kogu peale kandmist tehke Santo soovitus, kuna vesinikperoksiid võib põhjustada juuste kahjustusi või kuivust. Kui kõik läheb hästi, saate edasi liikuda järgmiselt.\n'Kombineerige üks tass söögisoodat kolme supilusikatäie vesinikperoksiidiga 'soovitab ta. Kandke pasta väikesele juukselõigule ja laske sellel istuda. Kontrollige tulemusi iga 10–15 minuti järel ja pöörake tähelepanu sellele, kui palju aega kulus teie soovitud kerguse saavutamiseks.\n' Jäta pasta peale nagu mask maksimaalselt 30 kuni 60 minutit, olenevalt sellest, kui tumedad on teie juuksed, 'ütleb Sciota. Lahuse töötlemise aeg juustele määrab, kui kergelt inimese juuksed tõusevad.\nŠampoon välja, kui juuksed on jõudnud soovitud varjundini . Järgige a toitev palsam või juuksemask, et anda kiududele niiskust.\nEsiletõstmiseks pühkige peroksiidil\nLoodusliku loomiseks toimige järgmiselt esiletõstetud välimus , Santose soovituse järgi:\nValage vesinikperoksiid vatitupsule ja pühkige see vertikaalsete juuste osade peale, mis on umbes 1 & frasl4 tolli paksused, alustades juurte lähedalt ja liikudes alla näpunäidete juurde.\nPange iga juukselõik fooliumitükiks et peroksiid ei satuks ülejäänud juustele. Korrake seda protsessi mitme juuksesektsiooniga kõigi esiletõstmiste jaoks või tehke näo raamimiseks mõeldud triipude jaoks lihtsalt mõni osa näo esiosa suunas.\nŠampoon välja 30–60 minuti pärast sõltuvalt sellest, kui tumedad on teie juuksed.\nLoo meega infundeeritud keetmine\nSee looduslik magusaine on tõeline ilutäht: seda kasutatakse isetegemisel näomaskid ja juuksemaskid toita, on antibakteriaalsete omadustega ja võib juukseid isegi kergendada. 'Mesi sisaldab väga väikestes kogustes vesinikperoksiidi, mis on juukseid kergendav,' selgitab Santo. Siinkohal selgitab ta mõningaid viise, kuidas mett kiudude heledaks muutmiseks kasutada:\nMesi + vesi või äädikas : Segage kaks supilusikatäit toort mett (pastöriseeritud, kaubandusmee ei toimi) tassitäie vee hulka. Kandke segu juustele ühtlaselt laiali ja laske sellel istuda umbes 60 minutit, seejärel šampoon. Lisaselgitamiseks proovige vahetada vett kahe tassi valge äädika vastu: Äädikas aitab juukseid õrnalt kergendada ning ka õli ja jääkide kogunemist lahustada.\nMesi + palsam: Segage ⅓ tass toort mett & frac14 tassi palsamiga ja kandke niisketele juustele. Kasutage kammi, et jaotada segu ühtlaselt juustesse. Pange dušikork peale, minge magama ja šampoonige segu hommikul maha.\nMesi + kaneel + oliiviõli: See sobib suurepäraselt maasikablond juukseid, kuna kaneeli lisamine meele annab sooja blondi tooni punaka varjundiga. Segage üks tass toores mett kahe tassi veega. Lisage üks supilusikatäis kaneeli ja üks supilusikatäis oliiviõli ning segage kõik koostisosad kokku. Kandke segu ühtlaselt märgadele juustele, katke enne magamaminekut dušikorgiga ja šampoonige see hommikul välja.\nDouse juuksed õunasiidri äädikas\nTeine ilu- ja tervisekangelase koostisosa, õunasiidri äädikas saab kasutada nii juuste sügavpuhastamiseks kui ka heledamaks muutmiseks, ütleb Santo. Seda kasutatakse pärast šampooni pesemist sageli loputusena, sest see aitab eemaldada liigset mustust, õli ja kogunemist stiiltooted . Kergendamiseks:\nparimad kingitused mehele jõuludeks\nSega 1/2 tassi õunasiidri äädikat 1 tassi veega.\nPärast pesemist šampooniga ja konditsioneerimist määrige oma juustele õunasiidri äädika segu. Laske sellel istuda umbes 15 minutit ja loputage veega.\nKasutage kodus juukseid valgustavaid tooteid\nNeid ei pruugi teie köögist leida, kuid need juuksevärvid teevad selle triki kindlasti ära. Igal neist on erinev pealekandmistehnika, nii et järgige kindlasti pakendil olevaid juhiseid, et saada teie jaoks parim pauk - ja ka teie soovitud värv!\nKuidas minna brünettist blondide juusteni 30 uut roosakulla juuste ideed\nReklaam - jätkake lugemist allpool 20 Burgundia juuksevärvi ideed, mida proovida\nParimad šampoonid ja palsamid värvitud juustele\n39 kaunist Ombre juuksevärvi ideed\nImeilusad lillad juuksevärvi ideed ASAP-i proovimiseks\n12 toonikut, mis võitlevad blondide juuste vaskuse vastu\nParimad juuksevärvi ideed aastaks 2021\nJuusteideed aastaks 2021\n6 tavalist viga teevad blondide juustega naised\nSee 'blond võlukepp' väidab sekundites kergemaid juukseid\n'Alasti' juuksed on uus kevadtrend, mis sobib kõigile suurepäraselt\nKuidas saada loomuliku välimusega punaseid juukseid\n12 näpunäidet kodus juuste värvimiseks\nParimad juuksevärvide komplektid kodus 2019. aastaks


Kui palju päevas mängid? Kui pikk üks sess? Mitmel laual? [Arhiiv] - PokkeriProd.com Pokkerifoorum\nPokkeriProd.com Pokkerifoorum > Pokker > Üldiselt Pokkerist > Kui palju päevas mängid? Kui pikk üks sess? Mitmel laual?\nView Full Version : Kui palju päevas mängid? Kui pikk üks sess? Mitmel laual?\nKui mängima hakkan mängin tavaliselt 6-10l laual, enamasti 8l.\nÜritan 1000 handi ära teha ~3 tunniga.\nTavaliselt päevas üle 1 sessi ei tee.\nIse kahjuks ei ole suutnud end harjutada pikemaid sesse tegema. Tavaliselt teen kuskile 1,5-3h kaupa. Kahjuks soft toetab ainult kuni 6 cashi lauda ja et igav ei hakkaks siis ma lausa pean mõne filmi või seriaali kõrvale jooksma panema. Sellepealt loomulikult pikas perspektiivis kaotan raha.\nMina samuti 1,5-3h ja 600-1000 kätt on selline keskmise sessiooni kestvus.\nOleneb päevast. NV-l pikemad sessid, aga nädala sees tavaliselt 1-2 sessi, umbes 1 tunnised.\nproovin kuus piirduda 60h mängimisega, muidu kipub töö tunne peale.\n6max 8 lauda\nFR vastavalt tujule ja laudadele, max 9-17 lauda, enamasti 9-12\n10-12 ja mängin siis kui aega jagub. Viimased 2 nädalat kooli kõrvalt väga vähe aega olnud ja ka käsi vähe. Kui aega on, siis mängin suhteliselt palju. On olnud 4k pikkuseid päevi, samas mõnikord piirdun ka väikse sessi, tunni aja ja 500 käega.\nOlenevalt olukorras siis, mingit kindlat reeglit pole, et üks päev peab täpselt niipalju läbi mängima jne.\nNL10't taon umbes 9'l laual tavaliselt u. 2 sessi päevas 2-4tundi per sess.\nViimaselajal on kõik sassis, vahest mängin 5h jutti, vahest 1h, siis jälle muid tegemisi, ei kujutagi palju päevas h mängin. See kuu olen mänginud kokku 50k käsi. Tavaliselt mängin 12-16 laual korraga.\nUuest aastast katsun elu natuke süstematiseerida ja ajada asja konkreetemaks. On plaanis tegema hakata, lühemaid sesse, umbes 2h pikkusied, siis vahepeal käija trennis, linnas, kus iganes ja jälle teha 2h sess, jälle paus ning õhtuti teeks väheke pikemad sessid 3+ tundi, eks annan teada, kuidas õnnestub. Põhiline eesmärk on mitte mängida pikki sesse järjest.\nKunagi mängisin päevas 4000 kätt (12-nel laual, miski 6-7 tundi). Nüüd keskmiselt 3 tundi, mitte rohkem. Tulemused on paranenud, pole kordagi burned out olnud, pole suurelt tiltanud ega pole downswingid ka nii karmid.\n1-2 lauda ja sellist asja nagu sess mul polegi, sest fishid kas lähevad üsna kiirelt busto või hit'n'runnivad ja regularidega ei mängi. Kuus mängin 15-20K kätt kuskil.\nPole üldse paha ;D\nkuidagi pokkeri keskne elu, tarbida ei jõua niimoodi üldse\nnovembri lõpus ja detsembris on old nii, et kuni 9 (kuigi keskmiselt vähem) laual umbes 2h sessioonid 2-3 korda ööpäevas, vahel harva natuke vähem, kuid päris vahele pole absoluutselt mitte ükski päev veel jäänud.\nMul on nii, et ma ei suuda 1-2 tunniseid sesse teha. Ma parem ei mängigi. Selle ajaga tavaliselt ei juhtu mitte midagi märkimisväärset ning saan ainult hamba verele. Mulle põhjustavad lühikesed sessid käte ülemängimist ning liigset tõmblemist. Tavaliselt ikka teen 3-4h sesse ja on olnud juhtumeid, kus sesside pikkus on kuni 12h järjest ja seda siis kui run on eriti kõva ja stackid pea igas lauas 2-10x-sed. Tavaliselt siiski teen 3-6h sesse ja 1-2x päevas. Kõik sõltub enesetundest muidugi. Vahest püüan mõnda fishi mingi 2-3 h ja ei saa laudasid kinni panna vaid tuleb oodata õiget momenti kui poiss tühjaks teha lõpuks. Teinekord jälle tuleb lauda keegi onkel, kes teeb reloadi väga tihti ehk siis jagab kõigile lastele kommi ning ega sellisest peost saa samuti ära öelda ja nii need sessid venivadki pikaks. Mulle üldse need maratonsessid meeldivad. Kui on olnud edukas maratonsess siis tavaliselt järgmine päev ei mängigi ning taastun, kerin eelmise päeva käsi läbi, loen foorumeid, vaatan filme või saab muid toimetusi teha ning üldsegi mitte pokkerile mõelda.\nAhjaa ja laudu 8-10 full ringis. Alla selle on igav.\n9 lauda, ca 2h nädala sees ja nädalvahetusel 4h.\nma teen 3-4 lauda PLO20-t korraga trios. Tavaliselt teen ka 1-2 tundi korraga. eile krt tegin ming 6h, sest reede öösiti on ikka mäng nii soft kui annab olla. esimest korda nägin et vennad raisevad end allinni preflop QQ57- ja sarnaste kätega.\n5-6 laual (SH), keskmiselt tuleb vast sinna 2-3 tunni vahele päevas.\nTrios enamasti 4-6 lauda ja sessid kipuvad kuskil 3h kanti minevat või pikemalt. Pokerstarsis olen 12 lauda ka proovinud, siiamaani pole tulemused veel eriti head olnud ning sessid on ka veic lühemad :) 6-8 lauda olex vist minu puhul hetkel suht optimaalne, aga jällegi kohati kui tekib siuke pausi tunne, siis mõtlen jälle, mix mitte veel laudu avada :D Aga hiljem mõne suurema käe ajal, siis jälle annab tunda, et kiirustan otsuseid.\n9 (fast) x NL100 FR @ PS\nja ülepäeviti paar kahe tunnist sessi\nStandard on, et 2 HU lauda ja 1-2 turniiri samal ajal.\nTurniiride tulemused on alati paremad mul, kui midagi muud samal ajal teen, näiteks HU cash. Sesse ka endal nagu ei ole, sest vastased tulevad ja kaovad vahest väga valikuliselt. Mängin siis, kui tahan ja pikalt tahan.\nPikkused siis niikaua, kui turniirid käivad. Kaugemale jõudes võtan ainult turniirid ette ja cashid kinni. Cashi üle 1,5h ei kannata lasta, kui just mõni Fond ei ole sisse tulnud.\n42 lauda NL400s, 12-14 tundi päevas, iga päev. Olen breakeven mängija, elatun rakebackist.\nMiks fake, komakohad lihtsalt jäid tal panemata.\nKeskmiselt 4,2 lauda NL4,00s, 1,2-1,4 h päevas pidi olema ::)\nMina ei ole ajaliselt keskmist sessi pikkust arvutanud/vaadanud aga Trios keskmiselt 3 lauda korraga, starsis 6-8.\nPoisi komm on obv fake aga antud jutt on paljue meest standard. 42 on tal typo muidugi, see peaks 24 olema:P\nJa samas, kui nii lasta, siis peaks rakebackiga starsis $16k kuus teenima :P\nJõulu naljad jah ;D\nMa vist mängin keskmiselt 1,5 tundi päevas ja 10 lauda. Vahest on olnud ka üle 20 laua. Olen laisk ja ei oska ennast parandada selles osas. Täna oli ka suur plaan teha 6 sessi ja kokku 8 tundi. Praegu on kell pool üheksa ja mänginud olen ühe sessi. Starsis võiks mingi asi olla, et määran hommikul ära, et täna pean 50 turniiri tegama muidu kaotan mingi summa :D\nMiks Starsis? Tee siin foorumis prop-bet ehk kihlvedu. Annad mingid oddsid ja eesmärgi. Kindlasti peab sellistel kihlvedule olema vahendaja, et tillist ei saaks ning vahenda peab olema usaldusväärne ja neutraalne. Näiteks mina ;)\nma sulle teen nalja\nTavaliselt teen päevas umbes 1-3 sessi 1-1.5 tunnised sessid. Laudu tavaliselt 7-9.\nNädalavahetustel teen ka pikemaid sesse, siis aega rohkem.\nkurat kus inimesed ikka mängivad palju. ma olen praeguseks R-P 1700 kätt ilmselt max mänginud ehk miski 2-3h\nJep, kõrgema limiidi mehed naudivad elu juba ;D\nHmm.. pikemad sessid on olnud 12-14 h. A viimasel ajal normaalsuse piirides. 1-2 sessi päevas ja 1 sess tavaliselt 2-5h.\nMinul läheb päevas keskmiselt 2h ja mängin 6 laual korraga. Päeva norm on täita 500 kätt.\nSa oled ka siis kõvem grindija, palju käsi tuleb kuus keskeltläbi.\nOlexin ma kuskil 15-16 aastaselt pokkeri avastanud, kui Live For Speedis hotlappisin hommikust õhtuni. Või õigemini ärkamishetkest magamamineku hetkeni, sest hommikud ja ööd, nendel asjadel ei teinud ma enam vahet , väljas oli nagunii pime enamuse ajast kui ärkvel olin :D\noli mul vaja bnt-d taguda omal ajal ööd ja päevad...\nSama siin, raiskasin nii palju aega Wolf:Et peale. Kunagi sai seal isegi eestis 3 koha peale tuldud oma klanniga. Sain kah päevas 4-5h vabalt mängitud ja niisama muid mänge mängitud. Ülikooli esimestel aastatel samamoodi. Oleks avastanud pokkeri siis oleks praegu highroller - toona oli aega nii palju\nMul on viimasel ajal kujunenud normiks 2k kätt ja seda 8 laual. Võtab aega vast mngi 5 tundi?\nma ikka poisike. Sess kuskil 2-4 h ning seda 4-l laual (1-2 nendest turniirid). Mitte iga õhtu.\nGrindiks rohkem, kuid kallis abikaasa ja armas laps (6aastane) panevad piirid ette.\nJa 6 aastat tagasi oleks võinud Diablo asemel tõesti pokkeri avastada.\najad muutunud. lasen ainult cashi 6-l laual. sess kuskil 1k kätt. nüüd 6-max.\nViimasel ajal 0-4h päevas, sest üritan kogu aeg oma A game mängida ja kasumeid mitte ära tiltida. Neid on pärast nii raske tagasi grindida.\n1.5h max .. rohkem ei viidsi ... (tavaliselt lõpetan +3BI peal) .. vahel tene ka 1.5k kätt ... eriline sõltlane ei ole tundub\n+3BI ;D ;D ;D ;D MIINUS 3 peal ikka\nrežiim on jaanuariga vägagi muutunud. põhiliselt olen rämedalt multitablinud (kuigi pool aega ainult neljal laual) super turbo sngsid, kokku on lauad lahti olnud 98h (keskmiselt 7,5h ööpäevas) ja täna täitus 50K kätt. silmadel on vahel valus, muidu meeldib.\nSa ära seleta, ma olen sinu -5BI päevi ka näinud :D\nUuh hetkels 50k kätt, see on suht sicko ... Motivatsioon on järelikult hea ..\nmul 34k kätt ja arvestades et kuu esimesed päevad magasin maha ning et parasjagu sess käimas, siis suht eeskujulik.\nmotivatsioon on meeleteu, ainuke jama, et kui skill ja emotsionaalne tasakaal pole vastaval tasemel, siis vähe kasu\njah, nende argumentide ja sinu kohta ülimalt kõva, ausalt ka\nainuke erinevus on, et mina mängin 17 lauda, sina aga 4-8\nma ei kujuta ette, kust su info pärineb :D - igatahes esimese osa lasin pidevalt ainult 4-l laual ja viimase osa minimaalselt 9-l ja kuni 14-l laual.\nIsegi 17 laua põhjal võib öelda, et oled uuel aastal tahtmist täis.\nNiigi hästi läks teil, ma mängisin RuneScapet ;D\nnope 2/3 kuni 3/4 200nl ja ülejäänud 400nl, pole veel sajaga kohanenud ja olen seal minimaalselt plussis, mis on uuele limiidile liikudes suht standard mul, aga kuna 200nl olen 3PT/100+ , siis tuleb kuskilt kuu kasum ka saada.\nproovin päevas vähemalt 1000 kätt teha\ntavaliselt 8-9 lauda\nKlamber oled päris tõsiselt mängima hakanud, sellise tempoga tuleks juba kuu peale midagi kokku.\nMängin 9-l laual juba pikemat aega(monitor ei lubagi rohkem). Sessi pikkus tavaliselt 2h, tuleb ette ka 1h ja kõige kauem 2,5h vist. Kauem pole lihtsalt tuju mängida järjest. Nädalavahestustel kuskil 2-3 sessi päevas, muidu 1 sess päevas, aga alati ei saa sedagi.\nalustasin just pokerstarsis, täna juba 7 lauda korraga ja ei mingit hangumist. Imeline soft, fulltildi piir oli 6 minu arvutiga.\nKui oli BR millega mängida, siis Trios 6 lauda, 6-max ja miski 2h-4h\nLimiit oli NL10, NL20 suutsin tildistada nulli end, nüüd vaja oodata kuni raha, et alustada uuesti ja seekord targemini\nhea oli lugeda siin paljude postitusi a la "Oleksin arvutimängu asemel juba siis pokkeri avastand..!" ise küll ühestki teisest mängust peale pokkeri pole nii vaimustuses/sõltuvuses:D peale pokkeri olnud, aga pokkeri oleksin võind tõesti avastada umb. 4 a. tagasi..\nsiis kui iga teine reklaam oli umbes, et "888.com tule ja mängi for real money" arvasin , et tegu on mingi hullu pettusega või spywarega vms:D..nagu praegu endiselt arvavad inimesed, kes ei tea pokrist midagi...\nE: a ja teemasse ka siis.. et mängin max 4-5 lauda.. turniire või multiSnG-sid. cashi mitte, sest satun seal liiga kergelt tilti.\nproovin teha mingi 2-3 h , neli lauda 6max ja 1000 kätt nv rohkem, töölt kell 5 koju 3 h mängu ja 3h õppimist(ülikool()\nSamasugune elu, ainult et õppimisel peaks veits rohkem rõhku pöörama\nKas meil siis 100k käe mehi kuus ka clubis on ;D\nÜlikooli kõrvalt olete mehed eriti tublid.\n:o :o Nii kaua õpite. Fuck ma olen asja ikka liiga käest ära lasknud. Peab ka hakkama tõsisemalt võtma. Mingi korraliku päevaplaani tegema ning mitte jokutama.\nLõpetasin just 11 tunnise sessi 6 tablemist. kuul on koos.\nbreake tuli ka ikka mingi 3-4 tükki, max 5 min each\nRegulaarselt netipokkeri mängimist alustasin kusagil 2007 a. augustis. Sellest ajast alates tuleb meelde 5 päeva , kus ma pole pokkerile ligipääsenud, kõik ülejäänud vaba aeg põhitööst on praktiliselt kulunud pokkerile. Keskmiselt 4-5 tundi päevas. Nädalavahetustel pikemaltki.\nTavaline näide möödunud pühapäevast, ärkasin pool kümme (hommikul ikka), võtsin Pokerstarsis 6 lauda NL 25 ette ja non-stop session kuni keskööni: ligi 5000 kätt. Vahelduseks vaatasin kõrval aknas vähemalt kolm filmi ära ja mõned pokertube'i videod ja muud huvitavat. Selles ka põhjus miks vaid 6 lauda.\nPäeva tulemuseks 17 BB/100.\nwtf... Lihtsalt viimase peal! edu sulle! trio turnades näeme.\nAusalt ma ei saa aru kuidas te saate üle 2-3 tunni järjest mängida ilma, et mängukvaliteet kannatama hakkaks. Minul on maksimum 3 tundi ja siis tunnen kuidas hakkab sisse viskama igasugust jama.\nsama siin... peale kolme-nelja tundi laudadest välja.. käin poes või teen midagi konkreetselt muud.. ja siis tagasi laudadesse... aju vajab maha laadimist..\nMul võin teha suht pikki sesse ehk tingitud sellest, et arvutiga eluaeg tööd teinud. Samuti vahepeal sai malet mängitud x tunde järjest jne. Milestone viimasel päeval tegin 12h sessi 24 laual näiteks, mille sees oli üks 30 minutiline paus.\nKuidas sul see milestone päev läks üldse, mäletan et nägin sind samades lauadades ?\nNägin Sind samuti mõnes lauas. Päev jäi üle 400$ plussi aga tõesti oleks saanud paremini ja luckbox mängis ka mäkra, näiteks KK vs AA 200BB deep läks ilusti minema jne. Muidu päris tore Starsis mängida saan kohe selle platinium stari 1500 punni veel vaja.\nca 4h. nv rohkem 6-8, oleneb.\nsessi pikkus 1k kätt , 10 lauda.\nTigrano sa oled pokkerirobot ;D\nja põis on suur kui poksikinnas... ;D\nTigrano täna jälle? Ma pean boonused vabastama, et tuleb vist sarnane 12k käeline motoorne grind.\nTahakas aga ei saa, sest seljaga või kuskil mingi jama, närvipõletiku taoline asi või ei teagi, võtab pool keha tuimaks ;D Peale massaazi läks asi päris hulluks >:(\nStarsis vaja teha kuu lõpuni 1000VPP veel, siis eesmärk täis ja platinium, Toweris oleks vaja kõvasti mängida aga plaani täitmine jääb tänu sellele tervise jamale vist katki. Kuigi kuu kasum on juba täis, sest pole vist ühtegi miinus päeva olnud see kuu ;D\nLuckbox peab :) Palju sul standard päev on. 2-3 BI + või alla 5 ei lepi?\nVäga palju see kuu, eile näiteks oli 11BI ja päevad kõik kuskil 300+$ nl50 on tulnud. Mõni päev ehk on tõesti vähem aga ei mäleta.\nPalju käsi keskmiselt tunnis ja kuus tuleb?\nPolegi vaadanud, viimane pool aastat olen olnud ajaga jännis (foorum, haigused, pere jne) ja üle 100k käe kuus enam ei ole teinud pool aastat arvan, kuskil sinna 75k käe kanti iga kuu. Nüüd sellest aastast olen pannud eesmärgiks 100k käsi miinimum kuus.\nU SIR R SICK\nMiks üles ei liigu? ;D\nSaladus=cashout, tegelt selle aasta plaanides on ka ülesse liikuda järjest, järgmise kuul mingi aeg on plaanitud rollid kindlasti olemas starsi ja ongame nl100 jaoks.\noleks aeg, kaua sa ikka kopikaid teenid\nJah, kopikad päris pole aga vaeva peab kindlasti rohkem nägema, eks oma viga. Kuskil 5k$ mäng + boonused seal roti limiidis on ikka standart kuu peale.\n100NL on väga lihtne, seega teeniksid seal 10k\nEks olen nl100 ka mänginud natuke, ei ole väga hullu, cbette callitakse rohkem, muud vahet ei ole märganud.\nKõige suurem vahe on, et blindide pärast käib juba päris kõva võitlemine paremate regularidega. NL50's veel eriti ei 3 betita blindidest.\nMul omal ajal tundus, et ma olen ainuke NL100 mees (starsis), kes 3-betib lightilt late pos vs blindid. Alati oli mingi QQ või AA vastas :(, kusjuures 3-bettisin neid vendi, kellel open raise from late pos. on mingi 30++\nnl100 on see veel väga passiivne, seal saab suht kiirelt meelde jätta kes võitleb ja kes mitte nende pärast rohkem ja vastavalt kohaneda\n4-6 lauda. 6 max. 2-3 korda 1-1,5 tundi. 500 kätt per sess umbes.\nKui läpparis siis 4 laual(no lihtsalt füüsiliselt ei mahu juba rohkem 12dollisele :) ), kui lauaarvutis siis kuni 6. Mängin S&G ja päevas tuleb keskmiselt u. 15-20, tundides vb 2-3.\nMängin päevas täpselt nii palju kui tunnen et isu on. Sessi pikkus samamoodi. Kui ikka badbeadid lendavad siis lähevad lauad kinni muidu tuleb tilt ja hakkan lolliusi tegema. Aga kui hea run võin 4h kah järiest lasta.\nKuna pärast tööd aega palju ja raha vähe, siis pm-lt mängin iga päev. Ära pole tüüdanud veel :P. Eile sai siis Absolute'i NL10-sse kolitud. Loodan, et hakkab minema. Eile sess 1400 kätt 6-l laual ja -3BB siiski.\nVähe, vähe mängin raisk. 4 lauda ja 500 kätt korraga tavaliselt. Aega nagu isegi oleks rohkem teha. Aga ma parandan ennast.


Toimumiskoht: Goldenbecki maja, Kullamaa, Läänemaa\nInfopäevale on oodatud nii LEADER meetme toetuse taotlejad, kui ka toetuse saajad, MTÜd, sihtasutused, ettevõtjad ja kohalikud omavalitsused. Piirkondlikult on eelkõige oodatud Läänemaa- ja Raplamaa huvilised, kuid ka teised piirkonnad on teretulnud.\nLEADER meetme näited tutvustavad Kodukant Läänemaa ja Raplamaa Partnerluskogu tegevjuhid ja meetmespetsialistid.\nInfopäev toimub Goldenbecki majas Kullamaal, Läänemaal KAART: goo.gl/maps/DPFS5vezbhC2\nREGISTREERIMINE kuni 25.veebruarini 2019\nKaja Karlson Kodukant Läänemaa kogemustest\nIris Haiba Raplamaa Partnerluskogu kogemustest\n26. veebruar 2019 - Goldenbecki maja, Kullamaa, Läänemaa


  Naistele\n  Kellad\n  Rahakotid\n  Rihmad\n  Päikeseprillid\n  Viimase hetke kingitused\nKuni 50 €\n51 – 150 €\nÜle 150 €\n  Kohvrid\n- Kaua tellimusega aega läheb?\nKauba, mille juurde on märgitud 'laos', saadame välja hiljemalt järgmisel tööpäeval ja saate kätte üldjuhul järgmisel päeval peale saatmist. Kaubal, mida ei ole laos, on juurde märgitud tellimisaeg. See on aeg, millal hiljemalt saate tellimuse kätte.\n- Vajan toodet kingituseks kindlaks kuupäevaks. Kuidas toimida?\nSoovitame valida laosolevatest kaupadest. Kui laost ei leidnud ja vajate kiiremini, kui tellimuse maksimumaeg, siis võtke ühendust, kindlasti palume märkida toode (kas tootekood või www-aadress) ja aeg, millal vaja on. Vastame esimesel võimalusel ja anname teada, kas on võimalik ja mis ajaks jõuab.\n- Kas tellimuse aeg on kalendri- või tööpäevades?\nKalendripäevades. Nt kui tellimisaeg on 11-14 päeva, siis 1. juunil tellides saaksite tellimuse kätte hiljemalt 15. juunil. Kui maksate kättesaamisel, siis tellimuse täitmise aeg algab ettemaksu laekumisest meie arvele.\n- Kas hinnale lisandub veel mingeid makse?\nKõik hinnad on lõplikud ja sisaldavad kõiki makse, samuti on saatmine tasuta.\n- Miks on mõnedel asjadel tellimisaeg nii kaua?\nKuna tahame pakkuda soodsaid ja konkurentsivõimelisi hindu, siis tellimisel oleva kauba toome maale kõik korraga kindla aja tagant - iga tellimust eraldi transportides saaksime küll tellimuse kiiremini täita, kuid sellega kaasneksid kallimad hinnad.\n- Kas võin ka ise vaatama tulla/järgi tulla?\nMeil ei ole nn. füüsilist poodi ja kahjuks ei ole võimalik ise vaatama või järgi tulla. Soovitame tellimuse ära teha ja kui ei sobi, saate tasuta tagastada 14 päeva jooksul alates saamisest.\n- Kas tellimus tuuakse koju või pean minema postkontorisse järgi?\nEestis saadame kõik tellimused kulleriga või post24 pakiautomaati. Kuller helistab ette ja lepib kokku, millal tuleb tooma. Võite kulleriga ka kokku leppida, et jäetaks postkontorisse ja lähete ise järgi (kindlasti täpsustada kullerile, mis postkontorisse soovite). Kindlasti palume tellimisel lisada ka töötav telefoninumber, et kuller saaks ette helistada ja kokku leppida. Samuti on mobiilinumber vajalik, kui soovite tellimust kätte saada pakiautomaadist - kui tellimus on automaati jõudnud, saate selle kohta kohe SMSi.\n- Kuidas ma tean, et kaup minuni jõuab?\nTegustseme alates 2007. aastast laitmatu reputatsiooniga.\n- Miks pean maksma ettemaksu, kui soovin maksta kauba saamisel?\nVarem, kui me ettemaksu ei küsinud, saime tihti tellimusi võõraste või olematute inimeste nimelt. Ettemaks on tellimuse ja tellija isiku kinnitamiseks. Olenemata maksmise viisist jääb ostajele siiski õigus tagastada tellimus 14 päeva jooksul ja kogu raha tagasi saada.\n- Miks te ei saada kohe, vaid ootate 14 päeva?\nMeil ei ole kogu kaup laos. Tellimuse saamisel ma tellime selle kõigepealt lattu ja siis saadame esimesel võimalusel tellimused ära.\n- Sain maili, et tellimus on saadetud ja koos jälgimisnumbriga, aga midagi ei näita?\nPosti lehel võib minna kuni 24 tundi, enne kui saadetise info uueneb.\n- Kui tellisin, oli kauba juures kirjas, et see kaup on laos, aga nüüd ütleb, et tellimisaeg on 11-16 päeva?\nLaoseis väheneb iga tellimusega automaatselt. Nt. kui laos oli 1 toode ja Te tellisite selle, siis peale tellimuse esitamist on laoseis 0 ja kui nüüd keegi teine tellib, siis läheb aega 11-16 päeva.\n- Kas pean registreerima kliendiks, kui soovin tellida?\nEi, registreerimine ei ole kohustuslik. Kui registreerite kasutajaks, on tellimuse jälgimine lihtsam ja edaspidi tellides ei ole vaja uuesti aadressi täita.\n- Kui mulle ei peaks tellitud kaup sobima, kas saan vahetada/tagastada?\nJah, 14 päeva jooksul alates tellimuse kättesaamisest võite tagastada või vahetada muu kauba vastu. Võite öelda tagastamise põhjuse, aga põhjuse mitteütlemine ei ole takistuseks tagastamisel.\n- Soovin tellimuse tagastada, kes maksab postikulud?\nTasuta tagastamise eelduseks on ostja võimalus printida. Kui soovite tagastada, siis palume võtta ühendust, saadame Teile paberid, mis on vaja välja printida ja pakile panna, seejärel pakk postkontorisse viia. Postkontoris sellisel juhul midagi maksta ei ole vaja.\n- Kas kellad/rahakotid on karbis?\nKõik kellad on karbiga, mõned mudelid on kotiga (nt Guess ja D&G mõned mudelid, vaata pilti siit). Kõik meesterahakotid on karbis. Kui karpi ei ole, on see toote kirjelduses märgitud. Osadel brändidel on võimalik ka valida, kas soovite karbiga või ilma. Naisterahakotid on karbita.\n- Kas kaup on originaal ja kuidas ma tean, et on?\nKõikidel kelladel on garantii ja kui kell ei ole originaal, mis on tavaliselt olenevalt brändist 2 - 11 aastat, me ei julgeks mingil juhul lubada sellist garantiid, kui kell ei oleks originaal. Soovitame pöörduda kellassepea või garantiiremondifirma poole, kes pakub vastavale brandile garantiid.\n- Mul on kellarihm vana/katki ja Teie poes on täpselt sama kell müügil. Kas on võimalik tellida rihma?\nJah, see on võimalik. Aega läheb umbes 3 nädalat ja hinnad jäävad 15-30 euro vahemikku. Täpsema hinna saamiseks saatke päring, kus palume kindlasti märkida kella mudel (tavaliselt leiate selle kella tagaküljelt) või siis tootekood meie poe lehelt.\n- Sain tellitud kella kätte, aga patarei on tühi?\nKellapaterei kestab tavaliselt 1 - 1.5 aastat. Peale valmistamist võib kell olla transpordil, seista laos jne ja ei ole võimalik täpselt ette arvata, millal patarei tühjaks saab. Me ei saada kunagi välja kella, mille patarei on tühi, kuid võib juhtuda, et patarei saab tühjaks siiski enne, kui tellimuse kätte saate. Sellisel juhul maksame patarei vahetuse eest raha tagasi.\n- Kas kelladel on ehtsus-sertifikaat?\nSertifikaati ei eksisteeri kelladel, mille hind on alla 1000 €. Sertifikaati (Certificate of Authenticity, COA) ei anna tavaliselt tootjad, mille kellade hind on alla 1000 € (mitte ainult meie müüdavatel, aga vastavatel brändidel üldiselt).\n- Kus asjad tehtud on?\nKäekellad jagunevad kaheks peamiseks grupiks: nn. fashion-kellad ka šveitsi kellad. Viimaste puhul kehtib nõue, et vähemalt 51% kella osadest ja kella kokkupanemine peavad olema šveitsi päritolu. Fashion-kellade hinnatase on šveitši kellade omast madalam ja neid üldiselt ei tehta šveitšis. Olenevalt brändist võivad need olla tehtud Jaapanis, Hiinas ja teistes riikides. Sageli on ka kella eri osad valmistatud eri riikides, nt mehhanism nt Jaapani pärotolu ja rihm nt. Hiinast. Olenemata valmistamise riigist on kõik meie müüdav kaup 100% originaal. 'Valmistatud Hiinas' tähendab, et vastav bränd on viinud oma tootmise Hiinasse, kus tootmisele seatud standardid on täpselt samad, mis sama brändi muudes tehastes igas teises riigis.\n- Kell ei tööta?\nKronograaf-tüüpi kelladel on tihti stopperi- või taimerifunktsioon ja võib juhtuda, et kell on just sellel funktsioonil ja stopper peatatud jne. Sellisel juhul soovitame vaadata kaasasolevas raamatus instruktsioone, kust leiate täpsed juhised, kuidas seda kasutada (või kronograafi välja lülitada).\n- Kas on võimalik maksta kättesaamisel?\nJah. Soovitame seda kasutada nt siis, kui tellite meilt esimest korda. Kui tellimuse summa on 100 € või rohkem, palume teha ettemaksu 20% tellimuse summast. Ülejäänud 80% maksate kauba saamisel ilma eraldi tasuta. Peale maksmist on ostjal õigus kaup ümber vahetada või tagastada ja saada 100% makstud raha tagasi. Ettemaksu ootame 7 päeva jooksul alates tellimuse esitamisest - kui ettemaks ei ole laekunud 7 päeva jooksul, tellimus tühistatakse. Tellimustel, mille summa on alla 100 €, me ettemaksu ei küsi, kuid 'Maksan kauba saamisel' tasu on 2 €.\n- Maksin ettemaksu ära, aga staatus näitab ikka 'ootame ettemaksu'?\nKontrollime ettemaksude laekumist 1 korra tööpäeva jooksul. Kui valisite 'maksan saamisel' ja maksite ettemaksu meie arvele, siis uuendame tellimuse staatust hiljemalt järgmisel tööpäeval, kui makse on laekunud. Kui maksite läbi pangalingi kogu tellimuse korraga, siis peale maksmist pangas tuleks kindlasti vajutada 'tagasi kaupmehe juurde', siis uueneb tellimuse staatus automaatselt. Vastasel juhul me ei saa kohe teada, et makse on laekunud.\n- Kas on võimalik maksta järelmaksuga?\nKahjuks järelmaksuvõimalust me ei paku.