Eritööd teema ja eesmärk\nGrundidén med denna rapport är att ta reda på, för det första varför privatskolor (friskolor) av många föredras före de kommunala skolorna och, för det andra om privatskolorna utgör ett hot mot de kommunala skolorna. Uppläggningen av undersökningen är att redovisa den aktuella situationen för friskolorna i Sverige och att visa på olika åsikter och argument i debatten om friskolorna. För att göra denna analys konkret och hanterlig har jag valt att utgå från exemplet Franska Skolan. Min frågeställning är alltså: Behövs friskolor? En fallstudie om Franska Skolan.\nSom elev i Franska Skolan fick jag under höstterminen 1996 mycket information om skolminister Ylva Johanssons reformförslag rörande den sk “skolpengen” och friskolorna, dvs möjligheten för en elev att fritt välja skola med skolpeng från kommunen som medföljer oavsett skolans huvudman. Franska Skolans rektor, Véronique Lönnerblad, var en av de mer betydande representanterna för den opinion, som ansåg att skolpengen var nödvändig, främst för att trygga överlevnaden av friskolorna. Jag kommer in på detta närmare i presentationen av debatten om friskolorna, såsom denna har förlöpt under föregående år.\nAllt detta diskuterande fram och tillbaka fick mig intresserad och engagerad av debatten. Så när jag stod inför den utmanande uppgiften att bestämma mig för ett ämne för mitt specialarbete mindes jag med ens min tanke från i höstas att göra en undersökning om alla tankegångar kring ämnet “Friskolor”. Bland annat för att undersöka huruvida friskolor verkligen utgör ett hot mot de kommunala skolornas existens.\nSee eriline töö Mul on suures osas põhineb kaks küsimustikku, mida ma isiklikult mõeldud, intervjuu rektor Véronique Lönnerblad ja mitmed aruanded riikliku agentuuri ja haridusministeeriumi ettepanekul / kõrvaldamise otsuse kooli raha ja kuidas see võib mõjutada sõltumatu koolides. Eesmärk kaks uuringut oli uurida, kas Prantsuse koolis - näiteks sõltumatu kooli - elab kuni oma maine ja oma konkreetsed eesmärgid: viia läbi rohkem inimkeskne hariduse, mis annab head teadmised prantsuse keeles ja France jääb üheks kõige olulisemaks kultuurmaadel.\nKüsimustiku näidis lapsevanemate Prantsuse koolis, kuigi uuringu B adresseeritud proovi õpilased koolis (vt lisa 1).\nNagu öeldud, ma eeldanud prantsuse kooli rolli, et erakooli; peamiselt seetõttu, et ma ise sinna minna, vaid ka kooli peamine on oluline arutelu vaba koolides. Arvan siiski, et järeldused, mida saab tõmmata näiteks prantsuse kooli kehtib ka teiste erakoole.\nSamas on näha mõningaid moonutusi minu materjali valikul. Osalt, et ma ei suutnud saada teavet Kavatsesin kasutada minu (vt allpool). Osalt seetõttu olen otsustanud seda teha subjektiivsus, et osa minu mõtlemine tähenduse minu töö oli mitte ainult toota probleem, vaid ka seda teha otse friskoleelevs seisukohast. See seisukoht on kõige märgatavam minu järeldus, kus ma räägin peaaegu eranditult oma kogemusi ja arvamusi.\nMa mainisin, et ma ei ole alati olnud kuni teabe Kavatsesin mind kasutada oma töös; näide selle kohta on, et amet ei ole suutnud (velat-?) luua sobiva inimese küsitleda. Lisaks minu pärast suureneb sõltumatute koolide Association aadress ja telefoninumber ei ole olnud väga edukas; isegi TELIA uurimise puudus teave Liidus. See on mõnevõrra kummaline, arvestades, et tegemist on "tuntud" ja väljakujunenud organisatsiooni.\nLühiajalugu tasuta koolidele\nOn olnud koolist Rootsis nii kaua, kui on olnud koolid. Ajal 1800 ja 1900-ndate algul olid need alternatiive avaliku täna kohalike omavalitsuste, koolide väga palju (protsent rohkem kui täna). Enamik neist olid tüdrukute koolid.\nSõjajärgsel perioodil ehitati Rootsi koolisüsteemist välja ja nad ei olnud enam sama vajadus erakoolid nagu enne. Aga see oli ikka positiivne koolid, näiteks arenenud keelelised, kultuurilised ja usulised iseloomu. Tegelikult oli see just see eripära, mis kaldus rahvakooli tingimused peavad olema täidetud, et kool on toetuskõlblikud riigieelarvest. Täna need tingimused kõrvaldada.\nMõned kuupäev, mis näitab, kuidas koolis süsteem on välja töötatud Rootsi:\n1842 kasutusele kohustuslikku põhikooli ja algkooli harta, mis tähendab, et iga omavalitsus peab olema koolis vähemalt üks sertifitseeritud õpetaja.\n1858 otsustati, et algkoolis on jagatud osadeks, algkool ja tegelik algkool.\n1878 kehtestatakse standard õppekava algkool.\n1914 asutamist Rahvapartei National Board of Education, kuna\n1920 liideti Gümnaasiumis haldus- ja moodustab Skolöverstyrelsen.\nAastal 1950, ta otsustas parlament kehtestamise kohta üheksa-aastase kohustusliku hariduse - muutus viimase 7 aasta jooksul. Õppekava on koostatud.\n1991 suurendab valla vastutust kooli. National Board of Education ja County Board of Education asendatakse amet.\n1992 tutvustab uut friskolereform (valikut reform)\n1996 parlament otsustab, et eemaldada koolis raha.\nMõned üldandmed erakoolid\nSõltumatu kool on mõeldud enamasti kooli, mis ei ole munitsipaalomandis ning mida seetõttu on erinev peamine, näiteks sihtasutuse, ühenduse või ühistu. Aga muidu on palju variatsioone hulgast sõltumatu koolides.\nNäiteks võite jagada tasuta koolidele nende eesmärk ja "erialade":\n¤ koolide eriharidust (nt. The Waldorf ja Montessori)\n¤ koolide religioosse iseloomuga\n¤ koolide keelelise eriala (nt. Prantsuse School)\n¤ koolide riiklike ja / või kultuuri orientatsioon\n¤ International Schools\n¤ teiste riigikoolid.\nÜks võimalik eristada täiendavaid koolide traditsioonilise kooli juhtimise all Munitsipaalkooli malli "peamine, vice peamine, halduse ja õpetajate ja mittetraditsiooniliste juhtimisel, nagu vanem koostööaldis.\nSuurus erakoolid on väga erinev, alates väga väike koolides ainult kümmekond õpilast, kes kõik etapid, et suuremates koolides üle 500 õpilasega, sealhulgas Prantsuse School.\nAga ennekõike on võimalik jagada sõltumatute koolide suhtes kas täielikult või osaliselt rahastatakse riigieelarvest, ehk kui nad küsivad tasu koolides. Tasu küsimus on keskse tähtsusega paljudes erakoolides. Algkoolis tasud varieeruvad 3 000 5 000 õppeaastas. Enamikus koolides siiski kehtestada 4000 kuni 5000 kr. Keskkoolis, tüüpiline tasu on natuke vähem kui 7 000. Keskmine tasu kõik erakoolid oli 1995 2 200 õpilase kohta. Nende arvutuste, üks on arvestatud koolide kohta, mis ei nõua tasusid. Tegelik arv on seega suurem kui tegelik keskmine. Pealegi on see näitaja veidi suurenenud ka lugeda neid koole, mis ei ole õigust omavalitsuste panus (rahvusvahelised kui ka mõne muu erandjuhtudel) ja tänu sellele tasu erakordselt kõrge tasu. Arvestan eemaldage koolid, mis ei ole õigust saada hüvitist ning neile, kes ei võta välja mõne õpilase eest saab keskmine tasu SEK 5 000 üliõpilase kohta aastas.\n206 kooli, mis on maa võtab 144 ei ühtegi lisatasu, st seal on ainult 62, kes teevad. Rootsis on rohkem vaba koolides kui on vaba koolides. Võrreldes ülejäänud Euroopaga, see on ebatavaline. Inglismaal näiteks või USA arv keskkoolides rohkem alternatiivseid nii palju, kui mitu algkoolis. In 20 35 teemaks gümnaasiumid tähendas tasu maksma koolitoidu. Kümme teised võtsid lõive mõeldud maksma õppematerjalide, õppematerjalide ning kõik külastused. Rahvusvahelised koolid ei ole võimeline omavalitsuste panust, sest nad on kõrgeim tasud.\nErinevalt avalik, erakoolid peavad maksma müügimaksu ostmisel. Üldiselt erakoolid madalamad kulud õppemaksu ja ruumide kuid suurem personali suhe, aga väiksema palga ja rohkem tööd, parem õpilane hooldus, jahu, õpikud ja kooli juhtkond. Miks rent on madalam (üldiselt; tegelikult see varieerub suuresti erinevatel osades) on tasuta koolid sihilikult püüdnud hoida need kulud maha, vähendades kontoripinda ühe õpilase tavalisest 15 ruutmeetrit avalikul koolis keskmiselt 11 ruutmeetrit.\nVabatahtlik töö, näiteks seoses hemspråks- ja Parandusõppe, administratiivtöö ja kohtumised vanemad, peetakse umbes 40% rohkem levinud erakoolid kui riigikoolid. Muide, vabatahtliku levinud väikestes koolides kui suurem.\nLisaks eespool punktides, ma tahan rõhutada mõne muu erinevusi tegevuse riigikoolid ja erakoolid, ja kuidas see mõjutab õpilaste, õpetajate kui rektor. Minu intervjuu prantsuse koolidirektor ma küsis, kas ta võib-olla teavad teised koolijuhid teistes koolides. "Jah, ma teen," vastas ta, "koolijuhid sõltumatute koolide ja munitsipaalkoolid, ja ma näen olulist vahet tööd ma teha ja teiste kohalike koolijuhtide. Peamiselt poolest mittetulundusühing, sest minu jaoks, enamasti sisaldab ajutist positsiooni Prantsuse õpetaja, administraator, kui ka väljaspool selle erinevaid koolitusi väljaspool minu teine töökoht. Nüüd, viimasel ajal on muutunud ka palju intervjuusid televisioonile ja ajalehti, kuid see töö võtab, ma olen rohkem kui õnnelik, minu jaoks. "\nEttekanne Prantsuse koolis täna\nPrantsuse School on erakooli Svenk prantsuse profiili. Praktikas tähendab see, et õpilane on 5-7 tundi 40 minuti Prantsuse nädalaleht esimese klassi. Lisaks kooli prantsuse õpetajad teadlikumad sel teemal kui õppeaine õpetaja teistes koolides. Seetõttu peame rohkem õpetajaid, vaid ka õpilased. Prantsuse koolis on palju suurepäraseid prantsuse õpetaja. See tähendab (loodetavasti) Prantsuse kooli võib kõrgema taseme hariduse omandamist võrreldes teiste koolidega.\nSee kehtib peamiselt keskkoolis, kus on kokku ca. 200 õpilast. Võrreldes mõne kohaliku "suur gümnaasiumid" 1500 õpilased on Prantsuse koolis palju rohkem isiklikku ja individuaalset selles mõttes, et kõik on individuaalne ja mitte ainult massi osa. "Sa saad palju rohkem tähelepanu oma identiteedi ja saama mitte ainult katse tulemuse paberile," nagu üks õpilane vastas küsimustikule B küsimusele 7. õpetajad tutvuvad õpilased, mingil määral, et tervitada üksteist koridori puhas ja ei ole häbelik pöörduda õpetaja või isegi peamise võimaliku abi probleemide või midagi muud, mis on seotud kooli. Vahel istume samas lauas on söögituba ja süüa.\nSee tähendab ka, et üks tunneb rohkem austust õpetajate ja tunda rohkem survet teostamiseks paremat tööd mitte ainult enda pärast, vaid ka tõestada, et tema õpetaja, et tema / tema õpetus on hea. Sa ei taha, et õpetaja pettunud. See võib tunduda kummaline, aga õpetajad on alati teatud lootus, et õpilased õnnestub. See on see, mida behaviorists, peamiselt Skinner nimetatakse nii "positiivne tugevdamine". See tähendab, et psühholoogiline mudel, mis vanema kiitust ja preemiaid, alternatiivselt kritiseerida ja karistada oma lapsi mõjutada lapse ja annab õige moraalne arusaam. Ma ei ütleks, et vanemate roll asendatakse õpetaja, absoluutselt mitte, kuid ta / ta saab olulist hariv asutus lapse / teismelise elu.\nTingimusel, et see on tehtud korralikult, siis õpetaja erakooli nagu Prantsuse School on ilmselt rohkem lugupidav seda kui "tavalisi" kooliõpetajad. Pange tähele, et see on ainult oletus. Aga tõendid viitavad, et suhe õpetaja ja õpilane on erinev Prantsuse koolis ja avaliku kooli. See on osaliselt tingitud üliõpilane Prantsuse School on sama õpetaja pikka aega - mõnikord kuni kuus aastat - tänu. Kooli hõlmab kõiki etappe (madal, keskmine ja kõrge) ja ka keskkooli.\nPaljud ütlevad aga, et see pala õpetaja on õpilasele ei tohiks vajati keskkoolis; Et tegelikult on võimalik võtta vastutust. Ilmselt see neetimine tõsi, kuid lõpuks kõik teame, et seal on alati vaja nii "porgand" ja "kinni", et õigustada väljaviimine raamatuid. Siis väiksem õpilaste arv viib õpetajad rohkem aega iga üks on veel positiivne. Rohkem ja paremaid suuniseid paremaid tulemusi. Tööd tuleb teha täpsemalt, et mõlemad osapooled.\nTihti inimesed küsivad, kuidas see on "niimoodi" koolis. Nad tahavad teada, miks nad valisid erakool, mis on samuti Prantsuse orientatsioon. Nad ei tea, kas sa teinud valiku tõttu motivatsiooni parema hariduse, või sellepärast, et nad tahavad veeta aega koos "toredad inimesed". Ja kuidas kernel vastata sellisele küsimusele? Hea, halb, lõbus, igav ...? Ma ei usu, et asjaolu, et Prantsuse kool on sõltumatu kooli mõjutada kas õpilased või nende kooli tööle. Õpilased Prantsuse School on preis nagu kõik teised lapsed, kõik teised koolid.\nPaljud arvavad, et sõna "erakool / erakoolis" on vihje snobbighet ja püütakse tunduda peenem ja parem kui teised "tavalised" koolides. Miks Prantsuse kool on see müüt ise on ilmselt peamiselt seetõttu, et varem koosnes peamiselt "fine inimesed", vähemalt põhja jooksul 50ndatel ja 60ndatel, ja see oli siis, et Prantsuse koolis oli "tuntud" - sest on ajakirjanduses konkreetse printsessid Bernadottes kooli. Kui oli pilt, et leidus inimesi, kes suudavad panna oma lapsed seal.\nAga see oli ka peegeldus suhtumise sa siis pidi haridust. Neil päevil, mitte iga õpilane (gümnaasiumi) kui täna. Isegi mitte kõik läks algkool vaatamata kohustuslikule haridusele. Nad hakkasid tihti tööle tehastes juba 15-aastaselt ja oli siis loetakse seetõttu on piisavalt haridust ja küpsust töötada. Kui sa tahad turvalist tulevikku oma lastele, kellel on hea elukutse (mitte tehase) panna neid erakooli. Ja kõik ei olnud majanduslikke võimalusi, mis siis vaja seda teha. See oli lihtsam ja odavam lasta oma lapsel omandada kogemusi läbi töökohti. Sel viisil ülestunnistusi ei ole sama laadi kui täna.\nTäna, peamine asi, mis määrab, kas siis tuleb tunnistada, kui sa elad lähedal või samas vallas kui sõltumatu kooli, sama põhimõte, mis kehtib munitsipaalkoolide (uuringud näitavad, et 95% algklasside õpilased õppida lähimas koolis, sõltumata tema peamine ). Lisaks määrab, millised saidilt saad vastuvõtu järjekorda, ja klassid. Ja muidugi, konkurents on karm vastuvõtu. Põhikoolid võetakse vastu läbi proovi ja õpilaste sissepääs kool on läbi lõpliku hinnetega kevadsemestril üheksanda klassi. Sattuda, milline klass peab olema rohkem kui 4,5 keskmiselt eest Social Studies programm kehtib ca. 3.9. See varieerub aastast aastasse. Nüüd tuleb lisaks uue süsteemi loomiseks. (Sisseastumise junior keskkooli ei ole samal määral kui põhikooli või gümnaasiumi, peamiselt seetõttu, et need klassser enamasti on täis.)\nPrantsuse School on seega väga heal tasemel oma haridus- ja hoolivad õpilased veedavad palju aega koolis, kuid see ütleb muidugi midagi staatus kas õpetajad, õpilased ja lapsevanemad. Sel hetkel, Prantsuse kool ilmselt üks kõige "segatud" koolist Rootsis. Müüt, et see on ainult "juriidilise ja diplomaatilise lapsed, kasvas üles peenemaid osi Stockholm, kelle vanemad ei taha oma rinnad olla" hõõruda põlved "lihtsate inimestega, see kõik on seega vale. Pered on 31 erinevat ümbruse vallad riik ei saa kõik olla "snobs"!\nKuid on ka teisi müüti Prantsuse School. Teised leiavad, et nad teavad, et kool koosneb täielikult sisserändajatest lastel, kelle vanemad on kogutud oma penne panna lapsed erakooli. See on püüda ilmub midagi, mida nad ei ole. Pean esiteks enne kommenteerides seda müüti, märkides, et see on natuke imelik, et kool võib olla nii paradoksaalne seisukohti ise ...!\nTagasi immigrantide perekondi. Muidugi on Prantsuse koolis palju lapsi immigrantide perekondi, ent need ei ole eriti rikkad ega vaesed, aga mida sisserändepoliitika nõuab väleteblerade, hästi kohanenud, tavaline integreeritud peredele, kes sõltuvad sotsiaalabi või muul viisil, on "kurnav koormus ühiskonnale". Ja hoolimata erinevate õpilaste sotsiaalse staatuse, nad kõik on omavahel ühendatud põhjendusel, et neid ühendab ja annab neile tunde ühiste målsträvan. See "link" ei ole õpilaste rahvakooli minu kogemus. Ma ei püüa eespool öelda, et prantsuse koolis ei ole ühe õpilasele üle turvatud tuleviku rahaliselt. Paljud on ilmselge, aga mida ma mõtlen on see, et nad tavaliselt ei lähe sinna, sest nad meelitavad "fine" templi Prantsuse koolis on, kuid kuna nende lähenemine teadmised / õppimine ja motivatsiooni, et olla edukas oma tulevase elukutse. Vähemalt see, mida minu uuringu peamine põhjus neile, kes tulid Prantsuse gümnaasiumis või keskkoolis. Ma ei ütleks, et vanemad laste riigikoolid ei pruugi puudub see motivatsiooni, kuid soovib rõhutada kõrge protsendimäära motivatsiooni õppida lambad põhjus, miks lapsed pannakse Prantsuse School.\nArvamused umbes Prantsuse School\nEt veelgi teada saada ettekujutust kooli sees, ma tegin kaks küsitlust. Sest organisatsiooni kirjeldus uuringu, vt lisa 1.\nUuring oli suunatud vanematele (Survey A), sain järgmised: Et medeltypföräldrarna Prantsuse kool on tema kaks last Prantsuse koolis, siis üks võimalus koolieelsete; nad sisenesid nende lapsed, niipea kui võimalik anti, st kui laps oli neli aastat vanad; Nad valisid Prantsuse kooli soovitusel tuttav / sugulane, et üks vanematest või mõni muu sugulane on prantsuse keelt, ja et pere oli varem pikka viibimist prantsuse keelt kõnelev riik. Heas paljud juhtumid ema oli varem olnud üliõpilane Prantsuse School.\nUuring näitab ka, et enamik vanemaid teadis palju prantsuse kooli enne nende lapsed hakkasid seal. Näited, mida sa teadsid olid: kooli ajalugu ja taust, et on tõsiselt keskenduda keele ja selle tähtsust tulevikus integreeritud Euroopasse, distsipliini ja rõhku moraali ja eetika kogu kooli, kooli tempel "peenem" kui teised.\nKüsimustik Uuring näitab ka teatud rahulolematust õpetajad, rajatised jms, kuid ei pea sel määral, et see andis tohutult negatiivne kuvand. Paljud vanemad vastas ka vastupidine, et kuna nende lapsed läksid kooli hiljuti avastatud veelgi positiivseid asju koos sellega. Muuhulgas uskumatu pühendumine õpetajad ja õpilased nii laste hariduse, vaid ka kooli tegevust. Kokkuvõttes vanemad on rahul oma valik oma laste kooli. Nad andsid 8,5 keskmine hinne 10st 8 kui tüüpilist väärtust. Mitte ükski lapsevanem olid enamasti rahul, et andis reiting 5 või vähem.\nUuring näitab, et vanemad ei usu, et Prantsuse kool on "peenem" kooli, mis tähendab "ainult laste heal järjel peredest sinna minna." Aga nad on teadlikud, et paljud kogukonnas uskuda. Ise nad leiavad, et tempel on kustutatud ja kaovad. Võrreldi üksikute koolis, Sigtuna ja Lundsberg lauses näidata, et seal on palju kaaluda oma kooli "fancy" eespool määratlus kui Prantsuse koolis. Ainuke asi, vastavalt lapsevanem, võib tõlgendada välismaailmaga, kui midagi, mis paneb Prantsuse School on veidi peenem, et see on au olla sponsoriks Wallenberg Foundation, mis on väga huvitatud edasise arengu hariduse. See on suuresti tänu annetustele, et kool suutnud teha lifti, mis toimus 90ndate alguses.\nVanem rõhutas, et nõudmised õppe ja kõrge vastuvõtmise kriteeriumid mõjutada koosseisu õpilaste klassid, mida olen varem arutatud. Kuna klassid määrab õpilased erinevatest sotsiaalse keskkonna. Paljud vanemad rääkisid väga vanemate kaasamist ja palju traditsioone Prantsuse koolis on, mis suurendab kvaliteeti koolis ja muuta see, kui ei peenema nii parem. Üks vanem kirjutas: "Vanemad Prantsuse School on töödeldud rohkem austust nii õpetaja kui peamine (iseloomulik Prantsuse viisakalt) kui riigikoolid. See annab lastele stiimuli, et ma ei ole kogenud kusagil mujal. "\nEt täielikult kinnitada mulle, et vanemate positiivne suhtumine Prantsuse koolis võiks olla jõudu, ma isegi tehtud uuringu B oli suunatud õpilastele. Eesmärgiks oli võrrelda vanemate vastuseid ja näha, kui palju nad olid kooskõlas. Enamasti ei sobinud vastuseid, kuid elverna ei andnud kooli kui terviku sama kõrge reitingu vanemad. See võib olla tingitud õpilaste kooli väsimus, mis muidugi annab mõned vale suhtumine kooli. 35 õpilased vastas 22, et nad olid rahul oma valik kooli. Neist 75% oli antud selle valiku teinud oma vanemaid, kui nad olid väikesed. Seega, 1/4 ja 1/3 läksin kooli, siis üks, ja see ei ole neile andnud valdav rahulolematus kooliga (rohkem kui üldhariduskooli väsimus).\nNagu plug tempos, nagu ta on üks prantsuse kooli peamine iseloomuomadusi, et pean õpilaste Aasta 9 osaliselt on raske sammu pidada, kuid see ei too kaasa suuri komplikatsioone. Mõned õpilased (ilmselt umbes sama) ka vastas, et nad ei ole alati aru, mida õpetaja üritab õpetada, kuid see on siis nagu ma ütlesin ei mõjutanud nende kooli töö niivõrd, et ta tuleb vaadelda probleemi. Isegi küsimused 3c ja 6b (vt lisa küsimustiku 1) illustreerib probleemi raske koolis määra. Nendel oli keskmine hinnang 5,2 või 4,7 võimaliku 10, mis muidugi on lihtsalt ümber keskmine väärtus skaalal, mis on enam kui "okei".\nVõib ette kujutada, et raske pistikud määr viiks kaotus meeskonnavaimu ja klassammnhållning võrreldes klassid teistest koolidest. Kuid küsimus 6D sai täis 7.0 keskmine (palju parem kui teised punktid.). Võime järeldada, et see ei ole nii; plug tempos lõheneb pole klassi. Julgen isegi öelda, kui õpilane koolis, äge tempo on pigem ühenduslüli; nad on veidi hullem, ja need, kes on seda vähe lihtsam end koolis tunnevad afiinsus ju tänu sellele. "See viib sama ike," nagu endine õpilane Prantsuse koolis rääkis mulle.\nKüsimused 4 ja 6, olen koostanud nii, et nad annavad ühise pildi, kas õpilane tunneb ta / ta on "võim", et mõjutada nende olukorda, st võime suhelda õpetajatele. Keskmine hinne küsimuses 6a oli 5,4 ja režiim oli 5. ja 7. See tõestab seega üks põhilisi kvaliteedi küsimusi, et kooli "kõik-teab-kõik sündroom", mis on öelnud, et esineda, et see on väiksem number õpilaste kooli, mis viib lähemale kontakti õpilaste ja õpetajate vahel. Vaatamata sellele, ütles 24 üliõpilast 35 vastanutest kontakti õpilase ja õpetaja, ei olnud piisav ning seega tuleb parandada ja viia suurema võimaluse mõjutada kooli töö struktuur jms\nTervikuna koolis sai 5 kuni 8 reitingud keskmine hinnang 6,9, ja režiim 8 (vt joonis X). Üksteist fondid on seetõttu rahul kooli ja nende saavutamisele. Ta / Ta arvab, et ta / ta on õnnelik, et saan minna ühes vaiksemas ja distsiplineeritud koolid Stockholm, mis rõhutavad ja mõista, kui tähtis on kvaliteetne haridus.\nOn küsimus 7 küsimustikku B (õpilased) vastas, 4 et nad nägid Prantsuse Koolis "peenem" kooli, sest üliõpilased, kes sinna minna. Nende teiste vastuseid hinnata, võin tõlgendada, et mõiste "peenem" See on snobbigare ja noorem põhikooli õpilastele. Viis teised, kes vastas "jah" küsimusele 7 rõhutas, et see tähendas paremat haridust ja rohkem.\nMuide näinud prantsuse koolis üldiselt kui koolis hea töö kiirus, palju proove, kui teistes koolides, rahulikum ja rohkem distsiplineeritud õppijad, parem toit ja kenamaks rajatised. Aga vaated olid väga erinevad inimeste vahel. Rektor Véronique Lönnerblad lugeda, et näiteks "Kool ei ole" fancy ", kuid see on parem ja on hea maine. Kahjuks Prantsuse School vana tempel peal on snoob koolis ja see tempel on raske eemaldada. Aga see ei ole tegelikult kunagi olnud rättigad. Ennekõike on täna rohkem levinud jaotus gruppide vahel ühiskonnas, isegi rohkem kui avalikus koolides. "Teine kommentaar oli:" Kas te olete siin olnud, sest on näha, et see on vaid müüt ja fassaad, nagu kool püüab hoida väliselt, kuid tegelikult on see lihtsalt nagu iga teise kooli igal ajal sama liiki probleeme: vargus, okamratskap ja keskendumisraskused. Mõlemal pool arutelu on inimesi, kes pole sellest aru saanud. "\nAga seal olid ka mõned, kes arvasid, et Prantsuse kooli rahuliku oli oht, et see kujutab endast suletud ja kaitstud maailma, et need õpilased ei tea, mida reaalsus on, kiusamine, varguse ja vandalismi.\nArutelu tasuta koolidele\n1992. aasta reform\nVastavalt nn "valikuvabadust reform" tutvustas tagajärjel valitsus Bill 1991-1992: 95 sai kõik kinnitatud erakoolid anna õigust õpilaste kodus omavalitsused - on kujul "õppemaksu" õpilase kohta. Suurus need sissemaksed põhinevad valla arvutused, kui palju üks kulutab keskmiselt õpilase kohta oma, munitsipaalkoolide. Kohalik omavalitsus võib nõuda maha kuni 15% "Munitsipaalkooli õpilane" kulud. Seda seetõttu, et ta on öelnud, et arvasin, et erakoolid ei ole nii suur kulu, et riigikoolid, et nad peavad pakkuma oma õpilastele sama suur hulk koolis transport, valikained, kodune keel, parandav hariduse ja tervishoiu munitsipaalkoolid. Lisaks, nagu ma varem mainisin, erakoolid maksavad madalama üüri ruumides, et nende pind ühe õpilase kohta vähem kui riigikoolid (keskmiselt). Vaba koolid ei pea seega olema sama suuruse toetuse ühe õpilase kohta, et valla.\nValikuvabadus Reformi eesmärk oli anda nii valikuid koolisüsteemi ja luua rohkem võimalusi, sest ta ise on soovitav kaasaegne ja pluralistlikus ühiskonnas ja hariduse kvaliteedi parandamiseks ja parema kulude kokkuhoidu. Tulemuseks oli, kui on teada, kui palju on erakoolid vaid paar aastat aega.\nAastal 1995, valitsus hakkab kahtlema õppetoetuse süsteemi, eriti seetõttu, et paljud kohalikud ametiasutused, et uus rahastamise reeglid suurendasid kulusid kooli tervikuna, kuna see tekitas teatud "liigse võimsuse" koolisüsteemis rohkem koole, vähemalt lühiajalises perspektiivis. Seal lisati friskolekommitté mis uurib, kuidas koolis raha mõjutab erakoolid, nende kulud ja üliõpilaste õppemaksud. Oma ettekandes komitee ettepaneku kaotada kooli raha ja selle asemel, et kehtestada toetussüsteemi loomist igas koolis oli läbirääkimisi mõjutada valla mootorid. Ettepanek täidetud selge kaotuse sõltumatu koolides üle kogu riigi. Pärast konsulteerimist riikliku agentuuri, Konkurentsiamet, sõltumatu koolide Association ja mitmed teised asutused ja institutsioonid, tehti teatavaid muudatusi, kuid üldiselt tulid ettepaneku saada valitsuse seaduseelnõu Riigikogu poolt vastu võetud 1996. aasta detsembris.\nSee omakorda tähendab, et kool raha kaob alates 1. juulist 1997 ja otsustada, et kodus valla panus sõltumatu koolides peab olema teatud protsent valla enda keskmine kulu eemaldamist. Otsus ka, et koolid peaksid olema kõigile avatud ja seetõttu üldhariduskoolide ei tasu õppemaksu.\n28. august 1996 kogunesid inimesed erinevatest koolidest ning paljude eri osades kohta Sergelstorg kus üks näitaks ühehäälne miss nautida reformi skolpengens eemaldamist. Vabandus kooli raha ja muid ilminguid endast kuulnud. See oli meeleavaldus säilimise erakoole. Õpilased, kes osalevad oli enne saanud head infot, mis toimub parlamendis ja kuidas võimalik koolis tervikuna ja ka õpilaste endi isikud võivad mõjutada. Paljud soovisid, et see meeleavaldus oleks oluline arutelu, see oleks mitte ainult kui esitlus ühtse seisukoha / arvamuse, kuid ka põhjustada löövet. Meeleavaldus oli - kes ilmselt planeeritud - rahulikum lahing, ilma kisa ja laulud või midagi muud, mida üliõpilane möödas ja loota. See oli rohkem nagu kollektiivne kõndida osa sooja suve päike. Me Prantsuse koolis oli mõned bännerid lugemine Liberté, Võrdsus, Vendlus - vaimukas valik, mis näitas ka, mida koolis oleme esindatud, kuid muidu ei plakateid vms, mis näitasid meie tugev soov säästa sõltumatu koolides (välja arvatud mütsid ja prossid müüa text "säästmine tasuta koolidele"). Kui ma koolidirektor Véronique Lönnerblad küsis, kas see oli planeeritud, oli vastus "jah"; et kooli juhtkond arvas, et plakatid, laulu ja cheers kuuleb 1. mai ja ei ole vaja esitada oma arvamusi.\nKahjuks saime meeleavaldus ei ole meedia tähelepanu, kui nad soovisid. Ainult üks hommikul paberid olid koos märkusega, samas kui TV näitas väike segment ABC. Rektor Véronique Lönnerblad ütleb, et ta siiski ei kahetse, et see meeleavaldus toimus.\nKuid mis põhjustas plahvatus avaliku arvamuse poole (erakoolid) oli iseloomulik "Õhtud" TV2, kus muu hulgas Prantsuse kooli direktor Véronique Lönnerblad palutud luua. Ta oli nimelt arvasin palju pabereid jooksul aega seostatud terve OLED arutelu, artikleid nii ennast ja oma võitlust oma kooli püsimajäämiseks.\nNad arutasid, kuidas panust tulevikus tuleks kohaldada konkurentsi riigikoolid ja kuidas see toob kaasa sõltuvuse kohalikud poliitikud isiklikud ja poliitilised vaated. Sotsiaaldemokraat Municipal tähendas muidugi, et uus süsteem oli hea, et edendada võrdse hariduse riigis ja võidelda segregatsiooni koolides. Ja MP alates valitseva partei ütles, et sõltumatu koolides oli nüüd saanud, mida nad alati tahtnud, võrdse kohtlemise riigikoolid, ning tegelikult võivad nad loota samas ulatuses (vähemalt 75%) oma kulutusi. See kool Prantsuse koolis saaks absurdne olukord, kus läbirääkimised 30 erinevat omavalitsused, mis kõik võivad teha erinevaid otsuseid ja kohutav paberimajandust mõistis parlamendi kuid arvasin, et see oli midagi, et valitsus võiks kaaluda.\n“The private school aid controversy raises the problem of autonomy and control, posing basic questions about the proper relationships between the state, the church and the family. It also reveals the inherent tensions among democratic values of freedom, equality and solidarity. Moreover, it touches upon such sensitive subjects as children, religion, ideology, race, social classes and cultural identity. In short, it touches things that are central to what it means to be human.”\nFriskolor , 1.8 out of 5 based on 11 ratings\nNedanstående är skolarbeten som handlar om Friskolor eller som på något sätt är relaterade med Friskolor .\n« Ernest Hemingway | Big Ben »


Kuidas installida ja kasutada Photoshopi pintslit 3 minutiga\nPhotoshopi pintslid võivad avada täiesti uue loovuse maailma. Pintslid võimaldavad teil joonistada ja maalida mis tahes viisil - luues midagi lihtsatest tekstuuridest ja mustritest ükskõik millises kujuteldavas elemendis (lihtsatest lehtedest kuni ilusa öötaevani!)\nKui te pole varem Photoshopi pintslit kasutanud, võib see pisut hirmutada. Kuid kui hakkate pintslitega katsetama, ei vaata te kunagi tagasi.\nSiit leiate ülevaate Photoshopi pintslite kasutamise ja paigaldamise kohta ning kümme tasuta Photoshopi pintslit oma kollektsiooni käivitamiseks. Parim osa? Ainult kolme minuti pärast saate täieliku vihje!\nTutvuge Photoshopi pintslitega\nMis on Photoshopi pintsel?\nAdobe Photoshopi pintsel on eelseade, mis reguleerib pintslitööriista kasutamisel joonte lööki ja joonte kuju. Pintslitööriist on Photoshopi maalimisriist ja mõeldud reprodutseerima lõuendil olevat tinditunnet.\nPintsleid saab kasutada paljude asjade jaoks, sealhulgas kohandatud käsitsi joonistatud kujunduse lisamiseks pildile, digitaalkunsti või maalide loomiseks, palettide või muude kunstielementide loomiseks, kaubamärgi või graafika jaoks kohandatud kujunduse loomiseks või peaaegu kõigi muude kujuteldavate rakenduste loomiseks.\nPintsliga saate hõlpsalt elementi luua, lisada teatud kuju või tüüpi jooni. Adobe'il on käputäis eelhäälestatud pintsleid - üldised stiilid (ümmargused), kuivkandjad, märgkandjad ja eriefektid -, kuid võite leida ka mitmesuguseid muid allalaaditavaid pintslistiile.\nKuidas installida Photoshopi pintslit\nPhotoshopi pintslid asuvad eelhalduris ja on .abr- failidena. Pintsli saate alla laadida ja installida vähem kui minutiga. (Tõsiselt!) Photoshop-pintsli installimiseks toimige järgmiselt.\nValige fail, mille soovite installida ja lahti pakkida.\nPange fail teiste pintslitega ühte kohta. Vaikimisi asuvad need failid kaustas Photoshop, siis Presets, seejärel Brushes. Teate, et olete õiges kohas, kui failid lõppevad .abr-iga.\nAvage Adobe Photoshop ja lisage harjad menüü Redigeerimine abil, seejärel klõpsake nuppu Presets ja Preset Manager.\nKlõpsake nuppu „Laadi”, liikuge uute harjade juurde ja avage.\nEelseadete importimise funktsiooni saate kasutada ka kogu eelhäälestuste kausta installimiseks korraga. Kui olete selle teinud, olete valmis uut Photoshopi pintslit kasutama.\nKuidas kasutada Photoshopi pintslit\nHarja kasutamine on samuti lihtne. Avage harjapaneel ja olete nende jooniste järgi valmis joonistama. Photoshop-pintsli kasutamiseks tehke järgmist.\nAvage harjapaneel menüüst Aken ja klõpsake siis nuppu Harjad.\nValige pintsli stiil ja rakendage lõuendile. Peate kasutama pintsli tööriista.\nReguleerige pintslite suurust ja kuju pintslite sätete paneelil (avaneb automaatselt, kui avate pintslite paneeli) või ekraani ülaservas asuvas menüüs, kui kindel pintsel on valitud.\nHarjade osas on palju võimalusi. Enamik kasutajaid on harja läbimõõdu muutmisega kõige tuttavam ja mugavam (suuremad väärtused põhjustavad suurema pintslitõmbe). Kuid siin on veel mõned olulised mõisted, mis käsitlevad Photoshopi pintslite kasutamist:\nKõvadus (ümmarguste ja ruudukujuliste harjade korral): muudab anti-pikseldamise (servade hägusus) kogust; 100 protsenti on kõige raskem.\nSuurus: kui paks / õhuke või suur / väike on harja löök.\nKasuta proovi suurust: lähtestab harja algseadetele.\nFlip: Pöörab harja kuju x- või y-telje ümber.\nVahed: dikteerib löögi märkide vahelise ruumi, näiteks kui kaugel asuvad punktid punktiirjoonel.\nHarjased: realistlikke lööke loovad löögid, näiteks rohi.\nParandatavad näpunäited: löögid, mis toimivad nagu kombatavad joonistamisvahendid, näiteks pliiatsid või värvipliiatsid, muudavad neid rohkem.\nÕhupintsli näpunäited: maalimisstiil, mis näeb välja nagu pihustusvärvi purk. Muutke välimust, muutes pliiatsi rõhku.\nPintsli poseerimine: saate pintslitööriista abil pliiatsilaadsed efektid.\nLöögi silumine: muudab löögid tasakaalukamaks ja sihikindlamaks, ilma plekide ja karedate servadeta. Väärtused jäävad vahemikku 0–100 (100 on sujuvam).\nHajumine: lisab juhuslikkuse elemendi, muutes pintslilöökide arvu ja asetust.\n10 pintslit allalaadimiseks ja proovimiseks\nPhotoshopi pintslitega on väga lõbus mängida ja need võivad olla töövoo säästjad. Need on täiuslik lisandmoodul, mida teistega jagada (ja võimalus kasutada teiste inimeste loovust!). Siin on kümme tasuta võimalust saada sina alustasid!\nTõeline Griti proovipakk\nÖise taeva pintslid\nTasuta Grunge pintslite komplekt\nRäpane stiiliga pintsel maalib elemendi\nKas Adobe Photoshopi pintslid on osa teie disaini tööriistakomplektist? Kõigile, kes loovad kohandatud kujunduselemente, saavad harjad hõlbustada töövooge ja aidata teil väikestes elementides joonistada tavalisse fototöötlus- ja joonestustarkvara. Lisaks on pintslitega väga lõbus mängida. Leidke endale meelepärane komplekt ja viige need proovisõidule!\nKuidas saate Excelis lahtri värviga täita? Kuidas muuta iPhone'i helisignaalirakenduses tagasikerimise ja kiire edastamise intervalle 40+ parimat tasuta Keynote'i malli Sorteeri kontakte eesnime järgi iPhone 5-s\nArt Deco graafiline kujundus: klassikaline trend\n7 macOS Mojave aeglase jõudluse probleemi (ja kuidas neid parandada)\nKuidas eemaldada Twitteri hoiatusi oma iPhone 5 lukuekraanilt\nKuidas iPhone 5 ekraani heledust vähendada


4 võimsat näpunäidet perepuhkuseõnnetuse ärahoidmiseks 2019 | lifeforaforest\n4 võimsat näpunäidet perepuhkuseõnnetuse ärahoidmiseks\nKanadas Briti Columbia siseruumides kasvanud lapsena ei jõudnud ma lennukisse kunagi enne teismelisena. Mul polnud maailma uurimist täielikult ära võetud. Mul on võimatu unustada reise, mille võtsin koos perega Kaljumäestikku uurides, telkima minnes ja eriti meie universaaliga Kanadast mööda Mehhiko poolsaare Baja California otsa sõites. Minu jaoks olid need määratlevad hetked meie perekonna ajal.\nKüsin inimestelt sageli: „Milliseid elamusi mäletate koos perega suureks kasvades.“ Enamasti hõlmab vastus mingisugust sündmust, mis viis nad unustamatu kogemuse saamiseks kodust ära meeldejäävasse kohta. Need kogemused ei pea olema ekstravagantsed ega kaugel, kuid nad võtavad ettevalmistamise, kavandamise ja mõnikord ka töö, kooli või aia eest aja ohverdamise.\nAastate jooksul on mul olnud palju võimalusi maailma näha. 7 lapse isana lisan oma reiside hulka oma pere ja arvan, et olen oma lapsed reisivigaga edukalt nakatanud. Ma pole kindel, kuidas mu naine või lapsed vastaksid küsimusele nende kõige meeldejäävamate perekogemuste kohta. Kahe mu lapse jaoks võib juhtuda, kui nad olid 12- ja 13-aastased ning lendasid ise, et kohtuda Islandil, et ühineda minuga tööreisi teisel poolel. Või siis, kui mu 14 ja 15-aastane mees bussis Guatemala ümbruses minuga vabatahtlikuna lastekodus. Kas see oleks aeg, mille veetsime oma autoelamus 2 kuud mööda Kanadat sõites? Või ütleksid nad, et kui lahkusime koolist ja töölt, ostsime purjeka ja purjetasime Californias ühe aasta pikkuseks reisiks läbi Vaikse ookeani lõunaosa saarte Austraaliasse.\nPole kogemust, ma ei usu, et see on sihtpunkt, millel tegelikult tähtsust on. Minu jaoks on oluline kõik koos veedetud aeg ja kuidas me seda aega veedame. Siin on mõned näpunäited, kuidas perereisielamusi maksimaalselt ära kasutada.\nEhitage ootusi ja rääkige sellest varakult. Laste üllatamine ootamatu reisi korral on lahe, kuid enamasti on reisi ootamine see, mis tegelikult teie peret vestlus- ja planeerimisprotsessi käigus üles ehitama hakkab.\nPlaneerige, mida teete sinna jõudes. Kuigi liiga suur ülesehitus võib olla piirav, võib liiga vähene planeerimine suunata inimesi oma elektrooniliste seadmete juurde. Planeerige mõned võtmemängud või tegevused, mille abil kõik saavad omavahel suhelda. Zipline'i elementide pargis puudes ringi ronides on raske olla telefonis.\nEnne lahkumist määrake elektroonika põhireeglid. Kui teie või teie lapsed kulutavad palju aega nutitelefonidele või mängudele, otsustage, kas soovite jätta seadmed koju või leppida eelnevalt kokku, millal neid kasutatakse. Olge eeskujuks ja mõistke, et telefon ei lülita telefoni välja, isegi kui peate tükid hiljem üles võtma.\nLaske juuksed alla ja nautige. Tehke midagi pisut pöörast, hirmutavat ja ebatavalist. Teie lapsed armastavad teid selle pärast ega unusta seda kunagi. Mu teismelised lapsed tunnevad endiselt rõõmu teadmisest, et nad veenvad mu naist karjuma, kui ta kiikus köiest ja rakmest 300 jala kõrguse püstjasilla all.\nPole tähtis, mida teete või kuhu lähete - looge oma pere ja lastega mälestusi. Te ei kahetse kunagi koos reisimälestuste loomist. Ma pole veel kunagi kuulnud, et keegi mõtleks oma elu üle ja ütleks: "Ma soovin, et oleksin rohkem aega tööl veetnud"\nRohtangi passi täielik juhendTeekond Souli parimatesse ilupoodidesseKuidas ma panin kohalikud giidid oma puhkusereisile võistlema2018. aasta 21 parima reisirakenduse purustamineIisraeli reisimine - indiaanlaste viisa- ja turvanõuanded


Tallinnasse loodi 2015. aastal preestriseminar Redemptoris Mater! Hetkel õpib seal 6 seminaristi, kes kõik on saabunud Maarjamaale erinevatest maailma riikidest - Portugalist, Valgevenest, Brasiiliast, Tšiilist, Poolast, Hispaaniast. Seminari juhib rektorina isa Severino Pizzanelli, kes on Eestis 1997. aastast. Samuti aitab seminariste nende vaimse kasvamise teel meie Pühade Peetruse ja Pauluse koguduse preester isa Alfonso di Giovanni.\nSeminar on otseselt seotud Šveitsis asuva Lugano ülikooli teoloogiateaduskonnaga. Seega toimub suur osa õppest interneti vahendusel. Enamasti kuulatakse loenguid Skype teel ning see on tänapäeva noortele väga sobiv viis teadmisi omandada. Kuid ka Tallinnas kohapeal toimuvad erinevad seminarid ja loengud.\nKogu seminari pere – nii õppurid, juhendajad, kui lihtsalt oma abi pakkuvad head inimesed kinnitavad, et seminar on loodud Jumalariigi heaks ja kogu tegevus on kiitus Jumalale ning nad on selle eest väga tänulikud. “See on Jumala looming, tema töö, tema sära peegeldus, et saame siin olla.” “See on üks viis avastada Jumala imepärast tööd,” ütleb seminaristide “parem käsi” Livio. Kõik, kes töötavad seminari heaks, tegutsevad vabatahtlikkuse põhimõttel ja teevad seda igapäevaselt suure rõõmu ja pühendumisega.\nÜks esimesi seminariste Eestis oli Kiril. Ta on 23 aastane noormees Valgevenest ning ristiti alles 3 aastat tagasi. Kiril jutustab: “Ma teen siin bakalauruse kraadi filosoofias-teoloogias. Aitan tihti katedraalis Püha Missa teenistuse juures. Ma olen siin väga rahul ning mulle meeldib õppesüsteem, mis võimaldab õppida interneti vahendusel. Mulle meeldib ka meie kogukond ja omavahelised suhted.”\nKõik seminaristid õpivad aktiivselt ka eesti keelt. Üheskoos tunnistakse, et see ei ole kerge. Õppekeeleks seminaris on siiski itaalia keel. Kiril väidab, et “eesti keel on väga keeruline. Teie, eestlased, räägite kõik väga kiiresti. Kui aga loen mõnda teksti rahulikult, siis saan kõigest hästi aru.”.\nTšiilist pärit Emanuel jutustab enese kohta järgmist: “Olen sündinud katoliiklikus perekonnas. Alguses ma ei käinud eriti palju kirikus, kuid ükskord kuulsin Jumala kutset... Ja sellepärast olen siin. Üks mu vendadest on Lissabonis seminaris... ja onu on Australias preester. Mind on Issand kutsunud Eestisse ja ma olen sellega rahul. Kas ma jään siia pikemaks ajaks, seda ma täpselt veel ei tea. Eestis on rahulik. Esialgu soovin küll siin olla ja keelt õppida.”\nHubert-David on 30-aastane poolakas, kes õpib suure innuga eesti ja itaalia keelt. Ta osales ka 2016. aastal vabatahtlikuna Noortepäevadel Poolas. Tema ülesandeks oli seal telkide ehitamine, mida tuli mitu korda uuesti teha, kuna torm lõhkus juba püstipandud katusealuseid. Hubert-David tunnistab naerdes, et eks seminaris õppimisega on samuti - tuleb olla kannatlik, kuuletuda ja tunda oma kutsumust.\nKa Daniel on pärit Poolast. Ta on juba varem õppinud 3 aastat prestriseminaris Hispaanias. Daniel arvab, et katoliku kirik Eestis on väga erinev kirikust Poolas või Hispaanias.\nSeminaris õpivad veel Manuel Portugalist ja Breno Brasiiliast, kes on teistest veidi nooremad. Mõlemad on pärit suurtest katoliiklikest perekondadest. Brenole meeldib väga sportida. Loomulikult on tema lemmikuks brasiillasele omaselt jalgpall ja seda mängib ta igal võimalusel.\nLaupäev on seminaris vaba päev, mil seminaristid saavad teha sporti ja tegeleda teiste huvipakkuvate asjadega. Eestis seminaristidele meeldib, kuigi probleemiks on siinne ilm. Aga pikad valged ööd ja õiterohke maikuu on ka nende südamed võitnud.\nNB! Tänaseks on seminaristid kolinud Kadriorgu endisesse nuntsiantuuri majja. Loe lähemalt: Seminar Redemptoris Mater.\nPalun tehke võimalusel annetus seminarile Redemtoris Mater ja andke oma panus tulevaste preestrite heaks. Igal nädalal pühitsetakse Püha Missa kõikide heade annetajate eest!\nPangakonto: MTÜ REDEMPTORIS MATER EE281700017004066198 LUMINOR PANK/ NDEAEE2X.


GREENFRIEND OÜ: Tegevuslugu\nGREENFRIEND OÜ alustas peaaegu 9 aastat tagasi, mil juhatuse liige Malle K. selle asutas, omades selleks ajaks ettevõtluskogemust ligikaudu 16 aastat. GREENFRIEND OÜ valdkond on metsavarumine. Samas valdkonnas (EMTAK 0220) on tegutsevaid ettevõtteid 2022 aasta seisuga kokku 117 tükki, kes annavad tööd kokku 255-le inimesele ja kogu valdkon ...\nMALLE KALA FIE alustas peaaegu 11 aastat tagasi, mil juhatuse liige Malle K. selle asutas, omades selleks ajaks ettevõtluskogemust ligikaudu 14 aastat. MALLE KALA FIE valdkond on metsakasvatus ja muud metsamajanduse tegevusalad. Samas valdkonnas (EMTAK 02101) on tegutsevaid ettevõtteid 2022 aasta seisuga kokku 794 tükki, kes annavad tööd k ...


Tasuta veebiseminar 16.06 "NOORED SUVEKS TÖÖLE. Kuidas toetada noorte ettevõtlikkust ja algatusvõimet?" - Uudised ja teated - Toila Vallavalitsus\nTasuta veebiseminar 16.06 "NOORED SUVEKS TÖÖLE. Kuidas toetada noorte ettevõtlikkust ja algatusvõimet?"\nVäga paljude noorte jaoks on just suvi see periood, mis annab võimaluse eneseteostamiseks, teadmiste täiendamiseks ning uute väljakutsete proovimiseks. Hetkel on väga palju noored just suvise töö otsingul.\nKuidas üldse märgata lapse nähtavaid ja varjatud huvisid-tugevusi, neid toetada ja julgustada ideid ellu viima? Mida ootab tööandja noorelt ja noor tööandjalt? TASUTA veebiseminaril räägitakse noorte ettevõtlikkusest ja algatusvõimest.\nVeebiseminaril saad vastuse küsimustele:\nMEID ÜMBRITESEVA ÜHISKONNA MÕJU LASTE/ NOORTE ETTEVÕTLIKKUSE EDENDAMISELE\nMida toob endaga kaasa eeldamine?\nKuidas luua rohkem mõistmist?\nKas on olemas "õige" või „vale" tegevuse viis?\nMilline on haridussüsteemi ja kooli roll ning võimalused ettevõtlikkuse arendamisel?\nKuidas kogukond ja ühiskond saavad laste/noorte ettevõtlikkust toetada?\nLAPSEVANEM - LAPSE POTENTSIAAL JA SELLE VÕIMESTAMINE\nRäägime sellest, kuidas vanemate enda kogemused ja hirmud mõjutavad lapse ettevõtlikkust?\nKuidas märgata lapse nähtavaid ja varjatud huvisid-tugevusi, neid toetada ja julgustada ideid ellu viima?\nKuidas edendada algatusvõimet?\nKuidas toetada potentsiaali esile toomist?\nKas jonnakad ja kangekaelsed löövad elus paremini läbi?\nSUVETÖÖ, NOOR JA TÖÖANDJA\nMida ootab tööandja noorelt?\nMida noor ootab tööandjalt?\nMilline on vanema roll lapse/noore töösuhte hoidmisel ja toetamisel?\nMilline on raha roll suvetöös, ettevõtluses ja ettevõtlikkuses?\nErialased oskused vs pädevused ehk kuidas arendada meeskonnatööd ja suhtlusoskust?\nKuidas ideid leida, teostada ja lõpuni viia ning miks seda vaja on?\nVeebiseminarile tulevad esinema:\nErika Veide - Haridus- ja Noorteameti ettevõtlus- ja karjääriõppe programmi Edu ja Tegu üldhariduse koordinaator.\nOtt Väli - Sihtasutuse Õpilasmalev juhataja.\nErika Tafenau - Tallinna Rahumäe Põhikooli klassiõpetaja ja ettevõtlusõppe huviringi juhendaja.\nKaido Kubri - DISC koolitaja ja coach\nNB! Kui sa seda veebiseminari vaatad, siis pane kõrvale ka paber ja pliiats, et head mõtted kirja panna. Võta aega ja ole PÄRISELT kohal. Nii jõuad teemadesse süvendeda ja luua väärtust ülejäänud eluks.


Ott Sarapuu | Reformierakond\nRae vald on Eesti üks kõige kiiremini kasvavatest valdadest. Meie omapära on see, et kasvavad nii tööstus kui ka elamupiirkonnad. Nõnda on peamiseks väljakutseks nende kahe, üsnagi erinevate vajaduste ja huvide kokkusobitamine.\nKui mõelda avalikule ruumile, meie igapäevasele toimetamisruumile, siis tundub, et see läheb inimestele üha enam korda. Seetõttu on oluline panustada hea avaliku ruumi loomisele. Hea avaliku ruumi Rae valla puhul sõnastaksin eeskätt lastesõbraliku ruumina. Konkreetsemalt. Rae vallas pean oluliseks esiteks roheluse ja parkide rajamist ja värskes õhus sportimisvõimaluste loomist (matka-, jalutamis-, jooksurajad). Istutame Rae valda kõik koos miljon puud! Teiseks, meelelahutusvõimaluste ja -tegevuste loomine. Seejuures mõeldes lastele. Korralik kino, teemapark, mängukeskus või vähemalt üks neist võiks olla lähima viie aasta ambitsioon. Rääkimata põnevatest ja teistmoodi mänguväljakutest, mis peavad olema igas külas. Kolmandaks, kindlasti on Rae vallas ruumi mõnele heale söögikohale, mis oma olemuselt kohalik, toiduvalikult värske ning meeleolult õdus. Ja neljandaks – kui Jüri keskus on saanud juba planeeringu, siis Peetri puhul on vaja see hoolikalt läbi mõelda. Aga Rae vald ei piirdu ainult nende kahega – kus on iga küla keskus, nn kiigeplats, mille ümber on majad tänavatega. Olgu tinglikult platsi nime kandva maa-ala keskmes mõni kunstiteos-skulptuur, purskkaev, suurem lilleala, põnevad maastikuvormid või atraktiivne laste mänguala. Kaasates maastikuarhitektid, kunstnikud ja arhitektid on küllap igasse külla võimalik luua just seda paikkonda iseloomustav moodne väike keskus. Rae valla suurimatel küladel – Lagedi, Patika, Rae jne – võiks need järgmise viie aasta jooksul olemas olla. Niisiis, hea elukeskkonna loomine, mis mõtleb just lastele, peab olema peamine siht.\nRae vald asub logistiliselt suurepärases asukohas, mis muudab selle atraktiivseks logistika- ja tootmisettevõtetele. Neid tuleb siia meelitada ja neid tuleb ka hoida. Hea koostöö, olgu selleks siis bussiliinid, läbimõeldud transpordikoridorid vms on kindlasti oluline. Usun, et Rae vald võiks läbi mõelda ja teha suurepärase pakkumise suurtele välisinvestoritele, et meelitada neid koos riiklike partneritega Eestisse. Huvi Eesti vastu on, kuid häid pakkumisi napib.\nViimased aastad on vald keskendunud koolide ja lasteaedade rajamisele. See on ainuõige. Aga pelgalt hoone ja kinnisvaraga edu ei saavuta. Hea hariduse määravad head õpetajad ning tugev kultuur. Siinkohal peaksime paistma silma ülejäänud valdade ja koolide ees oma pakkumiste ja aktiivsusega õpetajate seas. Keskpärasusega või pelgalt \_"kool olgu kodu lähedal\_" ettekäändega piirduda ei tohi. Mõtleme koos ja tuleme välja mõne uue ettepanekuga, et meelitada Rae valda Eesti parimad õpetajad.\nPean oluliseks ka kaasava juhtimise põhimõtet. Osa investeeringuotsuseid tuleb anda kohalike elanike teha (nn kaasav eelarve). Külavanemate kaasamine ja inforuumis hoidmine peab olema regulaarne.