Korteriühistutest saavad hüpoteegipidajad - Raamatupidaja\nKorteriühistutest saavad hüpoteegipidajad\nUuest aastast on kõik korterid koormatud seadusest tuleneva hüpoteegiga korteriühistu kasuks. Automaatselt, seaduse alusel, ilma kandeta kinnistusraamatusse.\nJaanuaris jõustuv korteriomandi- ja korteriühistu seadus annab korteriühistutele oluliselt suuremad võimalused võlgnikest korteriomanike vastu nõuete maksmapanekuks – korteriühistu on seaduse abiga tõstetud hüpoteegipidaja staatusesse selliselt, et korteriühistul on korteri müügi korral eelisõigus osale müügihinnast.\nNii nagu praegu nii ka uue kehtima hakkava seaduse alusel on korteriühistul õigus nõuda korteriomanikult kommunaalkulude ja kaasnevate kulude tasumist. Seni pidi korteriühistu rahulduma nõuete rahuldamisega üldkorras ehk täitemenetluses ei erinenud korteriühistu mistahes muust võlausaldajast, kelle kasuks ei olnud võlgniku kinnistule seatud hüpoteeki. Jõustuv seadus muudab oluliselt korteriühistu olukorda paremuse poole. Siinkohal on paslik ka meelde tuletada, et uue seaduse alusel tekivad automaatselt korteriühistud igasse korterelamusse, kus seniajani on majandatud näiteks korteriomanike ühisuse vormis.Kõikidele korteriomanditele tekib seaduse alusel pandiõigus, mida käsitletakse sellisena, nagu oleks tegemist esimesele järjekohale sisse kantud hüpoteegiga. Inimkeeli tähendab see, et kui korteriühistu pöördub oma nõude maksmapanemiseks kohtutäituri poole, siis korteri müügist saadud rahast rahuldatakse kõigepealt korteriühistu nõue ning üksnes pärast seda nn tavalise hüpoteegipidaja ehk enamasti panga nõue.Seega paraneb oluliselt korteriühistu võimalus saada korteri müügi arvelt kätte võlgnevus ilma, et kogu müügist saadud raha laekuks hüpoteegipidajale.Tuleb rõhutada, et nagu ka praegu kehtiva seaduse alusel tuleb korteriühistul alustuseks võla sissenõudmiseks pöörduda korteriomaniku vastu hagiga kohtusse. Kui korteriühistu nõue on jõustunud kohtulahendiga rahuldatud, tekib korteriühistul õigus pöörduda kohtutäituri poole ning saada oma nõue rahuldatud seadusega tekkiva pandiõiguse arvelt eelisjärjekorras.Mis summas automaatne pandiõigus nõudeid tagab?\nPandiõigusel kindla summana piiri ei ole, vaid seadus seob pandiõiguse ulatuse võimalikult täpselt iga konkreetse korteriomandi eelmise aasta majandamiskulude suurusega, st aasta kommunaalkulude ja muude kulude ehk korteriühistu arvete kogusummaga.Seega eelisjärjekorras on korteriühistul korteri müügi arvelt õigus summale, mis on võrdne ühe aasta kommunaalarvete summaga. Kui korteriühistu nõue on tegelikult suurem ehk korteriomaniku võlgnevus pikaajalisem, siis ülejäänud osas korteriühistu nõue loomulikult ei lõpe, vaid korteriühistul on õigus selle tasumist nõuda üldkorras ehk nii nagu seda saab teha ka praegu.Mis saab korteritest, mis on 01.01.2018 seisuga hüpoteegiga koormatud?\nKorteriühistu pandiõigus tekib kõikidele korteriomanditele, millised on 01.01.2018 kinnistusraamatusse kantud. Seega tekib pandiõigus ka nendele korteritele, millised on enne 01.01.2018 koormatud hüpoteegiga näiteks panga kasuks.Seadus kitsendab siinkohal osaliselt nn tavaliste hüpoteegipidajate õigusi ning määrab, et osaliselt on seaduse alusel tekkinud pandiõigusel olemasoleva hüpoteegi suhtes prioriteet. Prevaleeriva pandiõiguse suurus sõltub sellisel juhul täite- või pankrotimenetluses korteriomandi müügist saadud summast, moodustades sellest viis protsenti. Siiski ei ole pandiõigus suurem kui aasta kommunaalarvete summa.Näiteks on korteri eelmise aasta arvete kogusumma 2 500 eurot. Panga kasuks koormatud hüpoteegiga korter müüakse täitemenetluses 100 000 euroga. Kuigi 5% müügi tulemist moodustaks 5 000 eurot, on pandiõiguse summa 2 500 eurot, ehk aasta kulude summa.Kui aga sama arvete kogusummaga korter müüakse täitemenetluses 40 000 euroga, on pandiõiguse summaks kõigest 2 000 eurot, olgugi, et aastane arvete summa on suurem.Korteriühistu osalemine muus korteri arvel toimuvas täitemenetluses\nLisaks sellele, et korteriühistul on õigus nõuda ise pandiõiguse realiseerimist ning korteri müüki täitemenetluses, annab pandiõigus korteriühistule eriõigused ka juhul kui korterit müüakse mistahes muu nõude katteks. Kohtutäituril lasub kohustus teatada korteriühistule igast toimuvast täitemenetlusest.Jõustuv seadus sätestab põhimõttelise muudatuse, mille kohaselt majandamiskulude võlgnevus täitemenetluses ostjale üle ei lähe. Seega leiavad kõik korteriühistu nõuded endise korteriomaniku vastu lahenduse täitemenetluse käigus ja ostja saab korteri, mis on võlgadest vaba.Erandkorras on korteriühistul õigus nõuda juba toimuva täitemenetluse raames korterimüügist saadud raha arvelt kuni kolme kuu kommunaalkulude võlgnevuse tasumist ilma kohtuotsuseta, üksnes korteriühistu tõendi alusel. Oluline on siiski silmas pidada, et täitemenetluse algatamiseks sellisest tõendist ei piisa, ehk kui korteriühistu soovib täitemenetluse ise algatada, tuleb eelnevalt võlanõudega pöörduda kohtusse.Mitte vaid klassikalised kortermajad


Avati Baltic Centre for Media Excellence\n11. novembril 2015 avati ametlikult Tallinnas Baltic Centre for Media Excellence (BCME). Keskuse kontor hakkab asuma Riias.\nKeskuse rajamist toetas Taani NB8 eesistumine ning Taani Kultuuri Instituudil Eestis, Lätis ja Leedus on olnud selle loomisel oluline roll. Keskuse käivitamist toetab Põhjamaade Ministrite Nõukogu.\nBCME esmane eesmärk on toetada sõltumatut meediat ja koordineerida koolitusi ja ajakirjanike haridust Baltimaades, kui keskuse põhilises tegevuspiirkonnas.


Aed: Kuidas Overwinter Potted Tuid - 2019 | Et.Interior-Designy.com\nPõhiline > Aed > Kuidas Overwinter Potted Tuid\nKogu maailmas on tuhandeid sõnajalgitüüpe ja ameerika aedades kasvab üle 500 inimese. See muudab raskeks täpselt öelda, kuidas mõnda konkreetset sõnajalgu, mis teil on oma laevatehases või siseõues olevas konteineris, kasvab, üleilmutada. Paljud sõnajalad on troopilised, aga sellised nagu bostoni sõnajalg...\nPotted paprika peal paremini sees talvel.\nKogu maailmas on tuhandeid sõnajalgitüüpe ja Ameerika aedades kasvab üle 500 inimese. See muudab raskeks täpselt öelda, kuidas mõnda konkreetset sõnajalgu, mis teil on oma laevatehases või siseõues olevas konteineris, kasvab, üleilmutada. Paljud sõnajalad on troopilised, aga nagu näiteks Bostoni sõnajalg (Nephrolepis exaltata) ja kasvavad väljaspool Ameerika Ühendriikide Põllumajandusministeeriumi taimede tugevusvahemikku 8 kuni 11. Sordi suurusest hoolimata on kõige olulisem asi, mida tuleb teha, kui sõnajalg üle talvituda luua sisetingimused, mis sobivad taime lemmikvälistingimustega nii tihedalt kui võimalik.\nKärpige sõnajalg, eemaldage võrsed potti välisküljel ja hoidke keskel vaid kõige püstamaid võrseid. Kärbige noori keha pikkusega umbes 10 tolli. Saate ohutult eemaldada umbes ühe kolmandiku taimest.\nPange sõnajalg sees ja asetage see säravas päikesepaistelisse ruumi, kus temperatuur jääb vahemikku 50 kuni 55 kraadi Fahrenheiti kohta. Asetage paprika, mis vajavad päikesepaistelisest lõunapoolsest aknast rohkem valgust ja soojust. Laiendage lehte või vana ajaleht põrandale tehase all, et püüda kukkunud lehti.\nVesi sõnajalg üks kord nädalas. Pakkuda piisavalt vett, et mulla niiskus hoida, kuid mitte kunagi lubada selle märjaks või soolaks saada. Mist troopilises sõnajalad vajavad niiskust iga paari päeva tagant, et taim kuivaks välja.\nTalvisel ajal pidurdage väetist. Veebruaris või märtsis jätkake igakuist söötmist universaalse vees lahustuva väetisega.\nKogu talve vältel pruunistavad pruunistused.\nLeht või vanad ajalehed\nMõned sõnajalad, näiteks Bostoni sõnajalg, ei pruugi alati rippuda. Need sõnajalad elavad talvel siseruumides, kuid ei pruugi õitseda. Ärge pange tähele taime kohta, mis on elus, kuid otse räigult - kui taim ellu jääb, peaks ta taastuma ennast oma endise hiilguse juurde, kui see väljub tagasi.


Innovatsiooni töötoad | Disainivõti - teenusedisain/supervisioon/coaching\n21. sajandi üheks märksõnaks majanduses on pidev vajadus innovatsiooni järele. Innovaatiline mõtlemine on võti, mis annab paljudes sektorites organisatsioonile turueelise konkurentide ees.\nKui soovid oma töötajates loovust ja innovaatilist mõtlemist arendada, siis on meie INNOVATSIOONI TÖÖTUBA just Sinu jaoks.\nInnovatsioon ei teki iseenesest – selleks on vaja inimesi, kes julgevad ja oskavad loovalt ning nö raamist väljas mõtelda. Disainivõti pakub loovkoolitusi töötajate motiveerimiseks, töötajates innovaatilise ja loova mõtlemise arendamiseks, meeskonnatöö edendamiseks, probleemide lahendamise oskuse tõstmiseks, töötajate stressi vähendamiseks ja vaimse tervise parandamiseks.\nStrateegia ja Innovatsiooni töötoad on ettevõtetele ja organisatsioonidele suure lisandväärtusega, kuna aitavad meeskonnal läbi loovmeetodite ja innovatsioonimängude näha oma klientide vajadusi ja oma teenuste võimalusi täiesti uue pilguga.\nKasutame erinevaid loovkoolituse, innovatsiooni, teenusedisaini ja strateegilise koolituse tööriistu ja meetodeid (persoonad, kliendi teekonna kaardistamine, probleemipuu, 5 miksi, 6 mõttemütsi, ämblikuvõrk, puu pügamine, kaater, 20:20 visioon jt).\nKAS SOOVID, ET SINU MEESKONNAS OLEKS ROHKEM “TERAVAID PLIIATSEID”?\nKui soovid oma töötajates loovust ja innovaatilist mõtlemist arendada, siis on meie koolitus just Sinu jaoks.\nKirjuta meile ja küsi hinnapakkumist!


Ubuntu päivitused põhjustavad ebameeldivaid üllatusi | Larko peegel\n4 kommentaari to "Ubuntu päivitused põhjustavad ebameeldivaid üllatusi"\n25 01 2010 kell 18:05\nHuvitav, mul kyll töötab ka pääle viimaseid uuendusi kõik normilt… Naise läpakas ka.\nJäin mõtisklema, et äkitse, kui Soome pool uuendasid, keeratigi miskit maha. Võin exida, a’ kas säälpool pold mingeid piiranguid vai värke nonde kodekitega seoses?\n25 01 2010 kell 18:15\nMinu jaoks täielik müsteerium. Üks võimalus võiks mõistagi olla et mul Firefox 3.6.1 pre kasutusel ja et see äkki kõiki pluginaid ei toeta aga pakettide eemaldamisest tahaks ikka teada saada. Pealegi töötab ju kõik normaalselt pärast käsitsi uuesti installimist. Ja see mis Fireoxis ei töötanud ei läinud ka Chromes korda. No muidugi mitte kui terved paketid ja koodeksid eemaldet.\nOotan suure huviga Ubuntu 10.4 ilmumist. On kaks võimalust: kas seal on töötavad parandused sees või keerab hoopis endisest hullemini persse.\n30 01 2010 kell 22:56\nMina arvan ka, et tegu on Firefox 3.61 prebetast tingitud probleemiga. Kust ja miks üldse selle installisid, Ubuntu jaoks on viimane stabiilne hetkel 3.57.\n30 01 2010 kell 23:07\nOli vist ammu kui 3.5 veel pre oli, et lisasin vastava hoidla, kust preversiionid ja nende päivitused automaagiliselt lisatakse. Ülemalt tõenäoline, et 3.6. juba Ubuntu 10.4ga kaasneb ehk probleem peaks mõne kuu vältel ise ensest lahenema. Ja nüüd ma vähemalt tean, millised paketid tasub kontrollida kui veel peaks midagi juhtuma.


Uus tüvirakupõhine diabeediravi on iga patsiendi jaoks ainulaadne - 01/09/2020\nUus tüvirakupõhine diabeediravi on iga patsiendi jaoks ainulaadne\nSingapuri teadlastel on tüvirakkude suhtes suured lootused igat tüüpi diabeedi ravis. Nende diferentseerumise ja insuliini tootmise kontrollimiseks on siiski vaja rohkem uuringuid.\nMaailma Terviseorganisatsiooni (WHO) andmetel põeb diabeet iga meie planeedi üheteistkümnes elanik. Värskeimate avalikult kättesaadavate andmete kohaselt oli see haigus 1,6. aastal 2016 miljoni surma otsene põhjus. Sellest ajast alates on WHO nimetanud suhkruhaigust üheks neljast prioriteetsest mittenakkuslikust haigusest (lisaks vähk, hingamisteede ja südame-veresoonkonna haigused), mida peaksid arvestama ülemaailmsed tervishoiuasutused.\nHoolimata asjaolust, et diabeet on lihtne haigus, avaldub see tegelikult mitmel kujul. I tüüpi diabeet ilmneb autoimmuunse reaktsiooni tõttu, mis hävitab kõhunäärmes asuvad insuliini tootvad rakud, mida nimetatakse beetarakkudeks. II tüüpi diabeet tekib seetõttu, et rakud ei reageeri enam insuliinile. Monogeenset suhkruhaigust on vähem teada – harvaesinev diabeedi vorm, mis on põhjustatud ühe geeni mutatsioonidest.\n"Lõppkokkuvõttes muutuvad pankrease beetarakkude vaegus ja surm kõigi diabeeditüüpide ühiseks nimetajaks," ütles Adrian Teo, A * STAR-i molekulaar- ja rakubioloogia instituudi (A * STAR-i molekulaarsete ja Cell Biology, IMCB), ajalehes avaldatud artikli juhtiv autor iScience.\n„Ülekaalulisus on läänes diabeedile peamine soodustav tegur. Aasias on aga peamine tegur kõhunäärme beetarakkude puudus. Ja kuigi tänapäevased diabeediravimid võivad pika aja jooksul aidata kontrollida vere glükoosisisaldust, ei ravi ega paranda need isegi kõhunäärme beetarakkude seisundit. "\nSelle põhjal kavatseb Theo meeskond kasutada tüvirakkude võimsat potentsiaali diabeedi vastu võitlemiseks. Erinevalt enamikust keharakkudest on tüvirakkudel võime ise uueneda ja nad saavad diferentseeruda erinevat tüüpi rakkudeks, sealhulgas pankrease beetarakkudeks. Seetõttu saab tüvirakke potentsiaalselt kasutada mittefunktsioneerivate pankrease beetarakkude asendamiseks diabeediga patsientidel, taastada nende võime toota insuliini ja reguleerida glükoositaset.\nPaljud ülemaailmsed uuringud kasutavad embrüote tüvirakke. Theo lükkas selle allika siiski tagasi, mis oli eetilisest seisukohast vastuoluline. Ta kavatseb diabeediga patsientidelt vastu võtta vererakud ja fibroblastid (teatud tüüpi naharakud) ning seejärel ümber programmeerida indutseeritud pluripotentseteks tüvirakkudeks (iPSC).\nTulevikus plaanib uurimisrühm redigeerida geene, et korrigeerida saadud iPSC-des diabeediga seotud mutatsioone või geenivariante, enne kui need eristuvad pankrease beetarakkudeks ja siirdatakse patsiendile tagasi.\n"Selle meetodi abil on võimalik rakuasendusravis luua peaaegu piiramatu arv kõhunäärme beetarakke," ütles Theo Labi kraadiõppur Blaise Su Jun Low. "Kuna patsientidel siirdatakse oma rakud, on siirdamise äratõukereaktsioon vähem levinud."\nLisaks rakuasendusravile võivad iPSC-d aidata valgustada ka diabeedi molekulaarseid mehhanisme. Näiteks kasutab Teo uurimisrühm iPSC-sid patsientidelt, kellel on diagnoositud MODY diabeet (monogeense diabeedi alamtüüp), et mõista, kuidas teatud geenivõrgud kontrollivad kõhunäärme ja maksa arengut. Mõlemad elundid on kriitilise tähtsusega glükoosi normaalse metabolismi jaoks.\nInsumed - Kaneeli diabeedi eelised\nMODY diabeet (noorte küpsed suhkurtõved või noorte täiskasvanute diabeet) on haiguste rühm, mis on põhjustatud mutatsioonidest ühes glükoosi regulatsioonis osalevas geenis. MODY diabeet on sageli pärilik. Seda diagnoositakse 2–5% juhtudest erinevat tüüpi diabeediga inimeste koguarvust. Erinevat tüüpi MODY diagnoosimine ainult kliinilise pildi põhjal on võimatu.\nTheo rühma väljatöötatud üldine katseskeem on järgmine: algstaadiumis stimuleerivad teadlased MODY-ga patsientidelt saadud iPSC-de diferentseerumist soolestiku eesmise endodermi ja inimese kõhunäärme prekursorite – inimese embrüo lõikude vahel, mis lõpuks arenevad pankreasse ja maksa ja seejärel beeta-sarnastesse pankreaserakkudesse. Seejärel võrdleb meeskond nende geeniekspressioonimustrit tervetelt doonoritelt võetud proovidega.\nSee lähenemisviis võimaldas Teo meeskonnal leida, et HNF4A-nimelise geeni mutatsioonid põhjustavad MODY 1-ga patsientide kõhunäärme ja maksa arengut määravate geenide koguväljenduse vähenemist. Oluline on märkida, Theo sõnul ei oleks see avastus hiire abil võimalik olnud. mudeleid, kuna HNF4A ühe mutantse eksemplariga hiirtel ei teki erinevalt inimestest diabeeti.\n"Praegu on MODY vorme enam kui 14, mis kõik on põhjustatud mutatsioonidest erinevates geenides (näiteks HNF4A, HNF1A, PAX4 ja INS)," selgitab Theo. "Huvitav on see, et paljudes nendes MODY geenides leitud variatsioonid on seotud II tüüpi diabeediga, mis on kõige levinum vorm, mis mõjutab umbes 90 protsenti diabeetikutest."\nSeetõttu võivad MODY-ga patsientidelt saadud tulemused olla seotud II tüüpi diabeedi patofüsioloogiaga, lisas Theo.\nLisaks saavad teadlased, kasutades iPSC-sid geneetilise sõeluuringu platvormina, täpsemini jagada patsiente erinevatesse ravigruppidesse, samuti tuvastada uued ravimite sihtmärgid. See võimaldab teil loobuda universaalsest lahendusest kõigile patsientidele. Ravimid kirjutatakse välja lähtuvalt geneetilistest defektidest, mis on unikaalsed igal diabeetikul.\nInimeste iPSC-sid kasutatakse geneetilises sõeluuringus ja diabeediravimite otsimist juba paljudes laborites üle maailma. Teraapia, mis hõlmab mittefunktsionaalsete pankrease beetarakkude asendamist inimese indutseeritud pluripotentsete tüvirakkudega, peab siiski veel minema, enne kui selle saab kliinikus kasutamiseks heaks kiita.\nTheo ütleb, et iPSC-delt saadud pankrease beetarakkude funktsiooni pole veel täielikult kinnitatud.\n"Need peaksid toimima nagu inimese kõhunäärme päris beetarakud või saarekesed," hoiatas ta. "Vastasel juhul ei reguleerita inimkehas glükoositaset korralikult, mis kujutab endast terviseriski."


Teistmoodi Tüdruk ✅ - ✴✴Võibolla ma igatsesingi?✴✴ - Wattpad\n1.3K 157 26\n"Kõik korras Barbara?" küsib nüüd Grayson.\nOot Grayson? Kust ta siia sai, kas ta oma vennaga Londonis ei pidanud olema?\nJah Lukas on minu jaoks nüüd vaid Graysoni vend ehk siis täielik võõras. Kõik see aeg on ta minust eemale hoidnud ja ei proovinud isegi enam leppida. Algul oli see raske, kuid ma harjusin sellega...vist. Ei kindlasti harjusin!\n"Ehmm... Jah?" vastan ma veel veidi üllatunult ja lükkan juukse salgu omale kõrva taha.\n"Kes see veel on?" segab äkitselt nüüd ka Romet meile vahele, kusjuures ikka veel vihaselt.\nGrayson ulatab mu poisile käe ja lausub kindlalt oma nime. Romet noogutab vaikselt ning jätab meid siis Graysoniga hetkeks omavahele. Seisime Grayga veel veidike piinlikus vaikuses, kuniks ta lõpuks pakkus välja, et võiks midagi juua võtta.\nOlin sellega koheselt ka nõus. Kogu see draama võttis ikka kurgu kuivaks küll.\n"Niiet sa oled siis tagasi?" küsin kõhklevalt ning toetun mingile letile.\nSee küsimus oli mu peas tegelikult hoopis teine, see oli suunatud pigem nagu Lukasele aga kahjuks või õnneks Gray vist isegi taipas seda.\n"Barbara... Te võiksite ju omavahel rääkida? Praegu oleks selleks võimalus"\n"Mis? Mis ta on siin või?"\nGrayson noogutab korra ja võtab siis oma joogist ühe lonksu.\n"Ma pean minema!"\n"Barbie sa ei pea ju kohe si-"\n"Ei, Grayson, pean küll. Ma lihtsalt pean. Sa ju tead, et Lu... Ta nägemine oleks mulle raske. Sain tast üle vaid tänu Rometile, saad ju minust ka aru eks?" segan ma kiirelt talle vahele.\nSeejärel annan Graysonile veel ühe kalli ja torman sealt juba minema.\nOtsustasin Rometile hiljem kirjutada, et mul hakkas halb või midagi. Ma ei tahaks teda veel selle asjaga koormata.\nHaarasin nagist ka oma jaki ja tõmbasin selle ruttu endale peale. Seejärel trügisin rahvast läbi, et uksest ometikord ka välja pääseda. Jess see vähemalt õnnestus.\nKurat. Nüüd tuli mul meelde, et olen ju joonud ja ei saa ise autoga sõitagi. Lõin oma jalga vihast vastu Rommi autot, kuniks selle alarm lõpuks tööle hakkas. Ups. Panen siit parem minema.\nVudisin kiiruga teisele tänavale ja istusin siis seal nurgal olevale pingile maha. Koju ma küll kõmpida ei viitsi kutsun pigem takso.\n10 min. hiljem\n"Tere!" tervitan ma taksojuhti, kui ta taksosse sisse prantsatan. Viskasin oma koti keskele ja jään ootama, millal me ükskord ometi sõitma hakkame.\n"Miks me veel seisame?" küsin ma seepeale uudishimust.\n"Mu sõber tuleb ka siit peale"\n"A, nojah" noogutan vaikselt ja otsin välja oma telefoni. Kolasin veidi instas ja käisin isegi snapis aga äkitselt avanes uks ja sisse istus üks mees. Oeh...se parfüüüüüüm! See on lihtsalt imeline.\n"Tere!" lausub mees oma üli maheda häälega, mis tungib mu aju kõige sügavamatesse soppidesse tuletades meelde mulle Lukast. Suur tänu sulle mees, see vaid puudu oligi.\nVaatasin arglikult nüüd mehe pool, et teda vastu tervitada, kuid teda nähes pidin vist infarkti saama.\nÄkki ma saingi? Näpistage mind!\n"Aii! Mida sa teed ometi?" kriiskan ma valust ja hõõrun vaikselt oma kätt.\n"Ise sa ütlesid, et näpista"\nOih...kas ma ütlesin selle välja? Issand milline lammas ma ikka olen.\n"Kuidas sul siis läinud on?" proovib Lukas nüüd teemat muuta, kuid ta hääles oli selline teatud kõhklus või midagi sellist.\n"Ehm, mul? Hästi."\nLukas noogutab ja jääb mind hetkeks veel silmitsema. Aghh...ta silmad. Olen ma kunagi öelnud, et nendesse võib uppuda? Vist mitte, sest ta pole kunagi veel nii atraktiivne paistnud, kui nüüd.\nTal oli seljas mustad lõhkised teksad, valge särk ja teksatagi, peas oli tal bandana. See outfit sobis talle täielikult.\nTeda vaadates tekkis minus mingi kahetsus. Kahetsus, et lasin tal minna ja teadmine, et ei saa teda enam kunagi tagasi. See teeb haiget.\n"Ja sul?" küsin ma lõpuks peale pikka vaikust, kui olen oma rännakutelt tagasi maale jõudnud.\n"Ei saa sama väita"\n"Mitte seda aga igatsus. Igatsus sinu järele on hoidnud mind masenduses. Ära saa valesti aru, ma lihtsalt. Ah ei midagi" seletab ta kurvalt ja pöörab siis pilgu aknasse.\n"Lukas ma. Seda, et mul on nüüd Ro... mul on keegi u-"\n"Jah. Ma tean. Me peamegi ju edasi liikuma, ma pole seda lihtsalt veel suutnud. Aga ütle, ütle kas igatsesid mind veidigi? Kasvõi vaid algul?"\nKas igatsesin? Loomulikult, et igatsesin... kuid kas see igatsus on veel alles? Loodan, et mitte. See teeks mulle jälle haiget ja seda ma ei tahaks.\nVaatasin hetkeks veel aknast välja ja silmitsesin tänavaid, millest möödusime. Need olid tuttavad. Tuttavamad, kui igateine siin linnas. See tähendab, et oleme mu kodule lähedal. Varsti takso peatuski ja ma haarasin istmelt veel oma koti.\n"Võibolla ma igatsesingi? Kuid nüüd enam mitte" lausun ma peale pikka mõtlemist ja astun siis taksost välja.\nTuppa jõudes prantsatasin ma end voodile pikali ja puhkesin lihtalt nutma. Ausalt ma ei tea isegi, miks aga need lollakad pisarad lihtsalt tulid ja tulid. Nagu oleks neid keegi kutsund või midagi.\nÄrkasin üles tugeva iiveldusega ja tormasin oma hommikuse kiirusega vetsu.\nVarsti tundsin ma oma seljal üht sooja kätt, mis seal vaikselt ringe tegi.\n"Kõik hästi? Jõid palju?" küsib Romet murelikult ja seob mu juuksed kuidagi kinni.\n"Ei joonud. Ma ei tea, paha on olla lihtsalt"\nLükkan seejärel potile kaane peale ja lasen vett peale, pesen ära ka oma hambad ja kobin tagasi voodisse.\n"Tahad teen sulle midagi süüa?" mõmiseb Romet uuesti ja poeb siis ka ise teki alla.\nSulgesin just oma silmad, kui äkitselt kostus alt korruselt mingi pauk.\n"Mis see oli?" küsin ma paaniliselt ja haaran toolilt juba oma hommikumantlit.\n"Ole sa siin. Ma lähen vaatan ise"\n"Ma võin ju kah t-"\n"Ole siin!" lausub Romet kindlalt ning lükkab mind õrnalt voodile tagasi. See oli veider. Nagu ta varjaks midagi või nii.\nVarsti sai minust uudishimu aga võitu ning hiilisin ikkagi uksest välja. Vaatasin uurivalt ringi, kui kuulsin äkitselt alt mingeid sosinaid. Kas keegi on siin või räägib see totakas iseendaga? Noh ma küll vahel räägin...\nLõpuks, kui olin jõudnud koridorini silmasin uksel Rometit.\n"Kellega sa räägid?"\n"Eh...ma-" proovib ta mulle vastama hakata, kuid äkitselt astub sisse...\nUhh...üle pika aja nüüd ka uus osa. See tuli kuidagi veider, ärge küsige miks\nUus osa tuleb jälle 65 vote'ga!


Meie ujujatele edukas MM Ricciones | Eesti Ujumisliit\nMeie ujujatele edukas MM Ricciones\nTäna lõppes 3 kilmomeetrise avaveeujumsega meisterujumise MM-i ujumisprogramm.\n3 kilomeetrit läbisid Toomas Haggi ja Aksel Luige. Lõplikud kohad ei ole veel selgunud kuna kõik võistlejad pole finishijoont veel ületanud.\nMeie ujujatel oli tänavune MM edukas. Lisaks Raiko Pacheli kolmele maailmameistritiitlile võitis Toni Meijel (25-29. a.)hõbemedali 100 meetri vabaujumises ajaga 54,23 ja pronksmedali 50 meetri liblikujumises 26,48-ga. Kolme pronksmedaliga tuleb koju eelmise aasta kahekordne Euroopa meister Aleksandr Batishtshev. Pronksised medalid teenis ta kõigil rinnuliujumise distantsidel aegadega 33,18, 1.14,98 ja 2.48,51.\nKolmekordne maailmameister Raiko Pachel ja medalimees Toni Meijel saabuvad Tallinna kell 15:40 lunnuga Frankfurtist.\nAleksandr Batishtshev jätkab veel veepalliturniiril, kus Kalevi võitskond alistas eile õhtul Bitterfelderi meeskonna tulemusega 6:1. Täna peaks toimuma edasipääsu suhtes otsustav lahing tugeva Szentesi võistkonnaga Ungarist.\n10. juuni 2004 in Uudised\t0 kommentaari\nRaiko Pachel võitis MM-il kolmanda kulla


24 Mai 2011, 18:25\nTeema: M: Binokkel\nRe: M: Binokkel\njätkuvalt alles. on kellegil huvi?\n14 Mai 2011, 16:10\nigastahes andmetes oli kirjas, et 60x suurendus.\n12 Mai 2011, 08:39\npaistab, et tumedamaks see küll ei võta, vähemalt silmaga ma ei suuda eristada seda.\nmingi aasta tagasi nägin seda vist Vanas Kaubamajas, hinnaks oli siis veel üle 600 krooni. Väärt binokkel, tasub oma hinna ära.\nMüüa siis kvaliteetne Arboro binokkel. Kasutatud on seda kuskil paar korda, jäi autosse, arvasin, et on kadunud ja ostsin uue. Paar nädalat tagasi avastasin selle seal, polnud sellega midagi teha, omal uus juba olemas. 90m/1000m suurendus: 60 kordne. http://www.upload.ee/image/1215167/IMGP4300.JPG h...\nTeema: M: Magneesiumpulgad\nRe: M: Magneesiumpulgad\notsas. kellel veel huvi saatke sõnum, äkki saab midagi veel teha.\n06 Mai 2011, 14:59\nAsendamatu abivahend matkajale tule süütamiseks! Töötab nii tuulise- kui ka märja ilmaga, tekitades 3000 kraadise kuumusega sädet. Kasutamine: Kraapida magneesiumpulga küljest vaikselt puru kergesti süttivale materjalile. Seejärel umbes 2,5 cm kauguselt tõmmata kaasasoleva metallist abivahendiga kii...


Eksperiment: mis juhtub, kui laadida kerghaagisesse lubatust kaks korda suurem koorem? - Autogeenius\nLubatust raskema koorma all ei vaju kerghaagis muidugi kokku kohe, kuid lõpuks metall väsib ning hakkab pragunema ja läbi painduma. Lisaks kuluvad oodatust kiiremini nii rehvid, rattalaagrid kui ka amortisaatorid. Suurema kandevõimega O2-haagis talub valu paremini. Fotod: Alo Soolo\nSõiduauto haagise kandevõimet pole piiratud niisama nalja pärast. Mis juhtub, kui laadida kerghaagisesse lubatust kaks korda suurem koorem ning kuidas sellist lasti peaks vedama seaduskuulekas juht?\n25. jaan. 2022 kell&nbsp09:22\nMillal te viimati 10–15-kesi kuhugi sõites ronisite kogu seltskonnaga ühte sõiduautosse? Enamikul ei tuleks selline mõte pähegi, kuid kerghaagise 2–3-kordne ülekoormamine pole enamiku arust midagi ebanormaalset, taunitavat ega ohtlikku.\nPidurita kerghaagise (O1-kategooria) täismassi piir on 750 kg ning paljudele autodele on ka seda juba liiast (lubatud võib olla ka kõigest 350 või 500 kg kaaluv käru), kuid sellele vaatamata laaditakse haagisesse ikka nii palju, kui vähegi mahub.\n„1–1,5 tonni liiva, mitu pakki 6-meetriseid laudu-prusse, hunnik maakive, 1,5–2-tonnine väike ekskavaator,“ loetleb kaalubussi politseinik Toomas Korenev kahjuks üsna tavaliseks saanud veoseid. Selle põhjal tundub, et autojuhil pole aimugi, et 750 kg haagise kandevõime on 500 kg või vähemgi ning koorem saab liivast või kividest kokku väga ruttu.\nTonn peale, ja pidurit!\nAga mis ikkagi juhtub, kui tõsta kerghaagisesse lubatust kaks korda raskem laadung? Tegime katse liikluseks suletud alal. Brentexi 488 kg kandevõimega haagisel Bren-3215 vajuvad rehvid tonnise „bigbag’i“ pealelaadimisel üsna lössi, kuid lehtvedrud pole veel sugugi töövõimetult tagurpidi ega rehvid vastu porilaudu. Veduk-Škoda tagaosa vajub aga juba üsna madalale, kuigi koorem on paigutatud täpselt veokasti keskele.\nKas selline autorong ka pidama saab? Muidugi saab! Linnakiiruselt (50 km/h) kulub selleks asfaldil keskmiselt 24 meetrit. „Arvestades sekundi pikkust reageerimisaega (Selle jooksul läbitakse 14 meetrit.) saab haagisega auto seisma 38 meetriga,“ arvutab politsei sõidukoolitaja Allan Annus peatumisteekonna pikkuse, toonitades, et libedal kuluks kolme tonni kanti kaaluva killavoori peatamiseks palju rohkem meetreid, rääkimata maanteekiirusest.\nTegelikult peaks sellist koormat muidugi vedama piduriga haagisega (O2). Näiteks Brentexi Bren-325P15H kandevõime on 1185 ja täismass 1500 kg. Tonnine tsemendisegukott ei vajuta sel kärul rehvegi lössi ehk kandevõimet on samuti varuga.\nKui 50 km/h pealt vajutada piduripedaal põrandasse, peatub autorong kärurehvide suitsedes 15 meetriga ehk peatumisteekond on 29 m. Vahe on üheksa meetrit ehk kaks autopikkust! „Pidurita haagisega auto põrkaks vastu takistust kiirusega 20–30 km/h, kui piduriga haagise vedaja juba seisaks,“ piltlikustab Annus kokkupõrke tagajärgi. Ja seda tühise linnakiiruse juures.\nTeeme hädapidurduskatse võrdluseks ka haagiseta autoga, sest selliseid on ju liikluses kõige rohkem. Michelini lamellrehvidega Superbi peatumisteekond on 24 meetrit (10 pidurduseks, 14 reageerimiseks).\n„Pidama saamisega on asi enam kui selge, aga see pole kõik,“ ütleb Annus ülekaalulise haagise vedamisega seotud ohtude kohta. Lubatust raskem koorem on sageli laaditud peale nii, et haagis kergitab kas auto taga- või esirattaid maast lahti ning muudab autorongi käitumise ohuolukorras ettearvamatuks.\n„Vahel piisab ülekoormatud haagise taganurgale ühe sõrmega vajutamisest, et auto tagarattad kerkiksid õhku,“ nendib ka Korenev, et sellise koosluse kraavi paiskumiseks pole palju vaja. Piisab väikesest teelohuõõtsatusest või äkilisemast liigutusest rooliga. Rääkimata sellest, et kerghaagise veos on sõltumata kaalust üsna sageli ka korralikult kinnitamata.\nLibedal teel on kerghaagis varmas libisema nii koormaga kui ka ilma, sest talverehvikohustust sel pole ning rehvid on reeglina keskpärased, mis ei haardu teega hästi ühegi ilmaga. Kui osav juht võib autost kergema haagise juhitavuse kadumisest isegi võitu saada näiteks kiirendamisega autorongi n-ö sirgeks tõmmates, siis autost raskema käru omavoli vastu pole reeglina mõtet võitlust alustadagi ehk haagis viib kraavi või laupkokkupõrkesse terve autorongi, nendib Annus.\nMitte ainult trahvihirm\nKoormaga liialdades ise kurja välja kutsunud autoomanik riskib lisaks politseilt saadavale trahvile ka kaskohüvitiseta jäämisega, kui ülekaalus käruga põhjustati avarii. „Iga sellist õnnetust vaadeldakse eraldiseisvalt ning tehakse selgeks, miks avarii aset leidis. Kui toimub selge ohutusnõuete rikkumine, siis ei tähenda see automaatselt hüvitisest keeldumist, kuid annab küll võimaluse hüvitise vähendamiseks rikkumise raskust arvestades,“ kinnitab If Kindlustuse sõidukikahjude grupijuht Taavi Kruus.\nSuur ülekoormus hakkab esmalt lõhkuma kerghaagise haakeseadet ja puruks väntsutama tiislit. Ekstreemsel juhul vajub lõpuks kõveraks isegi sillatala, kuid see nõuab omanikult juba erakordset hoolimatust.\n„Näiteks Skandinaavias on iseenesestmõistetav, et raskema koorma vedamiseks ostetakse ka vastav haagis,“ nendib Brentexi turundusjuht Kristjan Lember. „Õnneks, kuigi tasapisi on muutumas ka Eesti inimeste mõttemaailm, esialgu küll kahjuks pigem trahvihirmu kui liiklusohutusest hoolimise tõukel.“\n800 eurot?! Mille eest?\nPidurita ja piduriga sõiduautohaagise hinnavahe on päris suur, artiklis mainitud Brentexi 3,25 × 1,5 m suuruse ja kallutatava veokastiga kärumudelite 3215 ja 325P15H puhul umbes 800 eurot. Kas tõesti maksavad kaks mehaanilise ajamiga trummelpidurit nii palju? Muidugi mitte, sest haagise kogu konstruktsioon on erinev, ütleb firma müügijuht Maarek Valg.\nO2: tiisli tugevdustalad, seisupidur, toekam tugiratas.\nSellest annab aimu juba tühimassi erinevus, 262 vs. 315 kg. Esiteks on piduriga haagisel tagurdamist võimaldava amortisaatoriga piduriajam, mis rakendab trumlite klotsid tõukurvarda ja trosside abil siis, kui haagis nii-öelda hakkab autole selga sõitma ehk auto aeglustab rohkem kui käru. Haagisel on ka seisupidur ja toekam tugiratas (kandevõime 150 vs. 250 kg).\nPiduritega kaasnevad tugevamad rattarummud (4 asemel 5 polti, kandevõime 675 asemel 750 kg rummu kohta), 14-tollised rattad, 900 kg kandevõimega rehvid (O1-haagisel vastavalt 13” ja 500 kg), tugevam haakeseadis (800 vs. 1500 kg), sarnase 3 mm seinapaksusega nelikanttorust, aga lisatugevdustega tiisel ning 4-leheliste ja 500 kg kandevõimega vedrupakkide asemel 2-lehelised paraboollehtvedrud (2 × 750 kg).\nLisaks on nelikanttoruga tugevdatud veokasti küljed, kuid esi- ja tagaluuk kannatavad mõlemal haagisel 250-kilogrammist pealesõitjat ning põhigi on mõlemal juhul 12 mm paksusest vineerist.\nKäru pidur tõmbab ka tonnise koormaga rattad lohisema.\nPiduriga ehk O2-haagise puhul ei tohi peale autorongi 3,5-tonnise täismassipiiri järgimise (Seda B-loaga. B96 lubab 4,25 t.) unustada talverehvikohustust, kusjuures rehvid peavad olema sama tüüpi kui vedukil ehk kas lamellid või naastud ning mustri jääksügavus olgu vähemalt 3 mm. Loomulikult paneb ohutusest hooliv omanik talverehvid ka O1-haagisele, kuigi seadus seda ei nõua.


Nunnu kontrollija « Hiiu Leht\n11.aprill, 2014 Juhtkiri\nTänase Hiiu Lehe kaanepilt lükkab nunnumeetri põhja – nii armsalt asjalikud on need Saksa lambakoera kutsikad.\nSuureks saades kasvavad neist tublid töötegijad, kes hakkavad ohjama noorte inimeste tervise arvelt kasu teenivaid kurikaelu.\nÜks koer tuleb veel aprilli lõpus ka Hiiumaale ja siis pole siia enam sugugi nii turvaline tuua meelemürke, mille ohvriks langevad eelkõige noored.\nMullu oli suureks ohumärgiks, et üks teolt tabatud diiler avaldas paarsada nime, kellele ta Hiiumaal keelatud narkoainet müünud. Narkootikumide proovijad on peamiselt noored, selles nimekirjas leidus isegi kuuenda klassi õpilasi.\nPolitsei soovis saarele koera, sest Hiiumaal kasvas mullu narkosüütegude arv. Nüüd saabki Kärdla kordon endale abilise, kes koolitatakse narkokoeraks. Ehk see koeraga koos patrullis käimine heidutab diilereid ja tarvitajad. Ehk on koerast niipalju kasu, et enam ei pakuta keelatud kraami julgelt, sest tuntav ja tuvastatav jälg lõhna näol jääb järele.\nJa loota võib, et narkokotikesed ei jõuagi enam Hiiumaale, kui on teada, et koer võib ükskõik millisel laeval või lennukil ootamatult vastas olla. Kui seni levis info saarele saabuvast narkokoerast vastavates ringkondades kiiremini, kui koer kohale jõudis, siis nüüdsest on ta siin ju kogu aeg.


Miks käite jõusaalis? - Page 4 - Külastajate Küsimused - Fitness.ee foorum\nMiks käite jõusaalis?\nBy Guest stiivo, November 9, 2005 in Külastajate Küsimused\nHoiab psüühika korras.\nSelleks ikka et minna USA'se, kuskile näitlejaks, ja pärast äkki saab veel California kubernäriks\nHoiab ps[[hika korras\nHea enesetunne, kellele see ei meeldiks.\nJõusaal tõstab enesekindlust ja muidugi hea enesetunne\nsain kunagi sugulastelt pisiku külge ja nüüd ongi p*****\nEt enesetunnet parandada, füüsilist vormi hoida ja parandada ning lihtsalt kuidagi hea on, kui teed midagi sellist, mille tulemused ka näha ja käega katsutavad on.\nmina käin ntx selleks et se maandab pingeid, samas ka sellepärast, et korraliku mehe välimusega välja näha\nhea enesetunde pärast, vormi pärast ja kunagi tahaks jõuda võistlustele\nnoo ma olen käind poolteist aastat tagasi ja 1sõber, kes tegeleb vääääga aktiivselt jõusaaliga, vedas mind ka kaasa, kuna kaalusin siis mingi 76 kg ja olin 17 ja 191 cm pikk ja siis ta ütles et kaua sa siuke supinoku olid ja mulle hakkas jõusaal väga meeldima, nüüd olen käinud 15 kuud ja kaalun 89 kg ja olen 192 pikk:) olen arenguga väga rahul ja algsest plaanist et käia saalis 3 korda nädalas ja kasvatada nats lihast on kujunenud tõsine harrastus, millega teglen 5 korda nädalas ja loodan võistlustelegi jõuda, kuid selleks peab veel kõvastui vaeva nägema:)ja olen nõus seda nägema:)\nMUIDUGI ON NENDEST KES JÕUSAALIS KÄIVAD VÄGA PALJUD SIUKSED KES KÄIVAD SP ET RÄÄKIDA Palju nad rinnalt suruvad\nja olen palju kohanunud inimesi, kes on kondid ja käinud 2 nädalat saalis ja rääkind et nad suruvad 100 või ma ei tea kui palju rinnalt aga nähes neid saalis vaatad kuidas 50 kg rinnalt kuidagi ära upitatakse ja vaatan kuidas tehakse 1seeria ära ja räägitakse pool h juttu ja siis mõeldakse et ostame pulbrit ja homme kaalun 14 kg rohkem\nIlu, jõud, tervis!\nJõud+mass, uued tutvused ja ka teema, millest rääkida.\nkäin kuna kossus vaja ning et rannas julgeks särgi ikka ära võtta\n*Et jõudu oleks\n*See on tekitanud minus sõltuvuse\n*Tänu sellel olen saanud suitsetamisest lahti ja alkoholist kah enamvähem:D\n*Ja hea tervise nimel\nma sain tnu jõusaalile suitsetamissest lahti ja alkoholist peaagu täielikult\nütleme nii et võibolla kuus 2 õlut maks ära\nennem kui ma 17 ja 16 olin jõin ikka meeletult aga saal tegi must eise inimese\n1sõnaga jõusaal rokib saja ja kümnega:\nMhh enda heaolu nimel Parandab enesetunnet ja loomulikult tuleb sellega kaasa ka lihased ja jõud\nSuht suitsetamisest sain lahti jh enam ei mõtlegi sellele aga jh alkohooliga on teineasi kui ikka nädalavahetus tuleb siis võiks mõned joogid teha aga selle piiramine on kh käsile võetud\nTahan lihaseid suuremaks treenida. Suur jõud pole konkreetselt eesmärgiks, kuid kahtlemata tuleb ka seda juurde.\nÜks märkimisväärne positiivne külg seoses jõusaalis käimisega on see, et õlu on asendunud proteiini/süsivesikute/glutamiiniga. Samuti on üldine enesetunne paranenud ja tundub et ka vastupanuvõime haigustele on parem.


Sakslaste He-111 pommitaja Londoni kohal.\nHitleri plaanid Inglismaa ja NSVL-iga\nHitleril ei olnud plaanis hävitada Briti Impeeriumit. Ta pidas seda impeeriumit vajalikuks maailma poliitilise tasakaalu hoidmiseks ning lootis, et inglased kaitsevad oma impeeriumiga Aasiat bolševiseerumise eest.\nKüsimus, miks ei saatnud Hitler peale inglaste krahhi Dunkirkes Inglismaale dessanti ega vallutanud Inglismaad on alati olnud aktuaalne II maailmasõja uurijate seas. Inglased olid mandrile saatnud oma viimased tankiüksused – kergetankibrigaadi. Võitlus Prantsusmaa pärast oli kaotatud ja inglastel oli oma saarel järel vaid mõni rügement. Hitler ei kasutanud seda võimalust ega rünnanud inglasi dessandiga. Tegelikult ei kavatsenud Hitler inglastega üldse sõdida. Kuni 1940. aasta juunini polnud tal sõda inglastega mõtetes olnudki.\nHitler unistas Lõuna-Ameerika vallutamisest ning Põhja-Ameerika uuest kodusõjast, kus Saksamaa toetaks Ameerikas saksa koloniste. Inglismaaga sõdida ei tahtnud ta aga mitte kunagi.\nEsimene põhjus selleks oli Hitleri arvamus inglastest kui eeskujulikust ja korralikust rahvast. Teiseks oli Hitler kindel, et inglasi võib võita ka kontinendil edukalt asju ajades. Hitler arvas, et peale Prantsusmaa purustamist on inglased nõus Saksamaaga kokkuleppele minema. 20. mail 1940 ütles Hitler Alfred Jodl`ile: „Inglismaa saab rahulepingu, kui ta seda soovib.ˮ\nHitleril ei olnud plaanis hävitada Briti Impeeriumit. Ta pidas seda impeeriumit vajalikuks maailma poliitilise tasakaalu hoidmiseks ning lootis, et inglased kaitsevad oma impeeriumiga Aasiat bolševiseerumise eest. Hitler lootis jätkuvalt, et Saksamaa ja Briti Impeeriumi liit on võimalik. Inglased oleksid olnud lääneliitlastena Saksamaa idaekspansiooni kindlustajad. Vallutades Inglismaa ning hõivates Londoni, andes inglastele sellega maitsta kaotuse kibedust, oleks Hitleri arvates hävinud Inglise-Saksa liidu võimalus.\nHitler oli kindel, et Inglismaa on haavatav õhust ja merelt. Saksa vägede viimine Inglise saartele ei olnud tema arvates hädavajalik.\nOma kõnes 23. mail 1939. aastal ütles Hitler: „Kui meil oleks I maailmasõja ajal kaks liinilaeva ja kaks ristlejat rohkem, kui Jüütimaa lahing oleks alanud hommikul, oleks inglaste laevastik hävitatud ning inglased surutud põlvili. See oleks tähendanud sõja lõppu. Vanadel aegadel ei oleks piisanud inglaste laevastiku hävitamisest – vajalik oli ka maabumine nende maal. Inglased olid võimelised ise ennast ära toitma. Nüüd on teised ajad. Hetkel, kui nende kommunikatsioonid läbi lõigatakse, on Inglismaa sunnitud kapituleeruma.ˮ\nKui Hitleril oleks olnud pisut rohkem aega, oleks ta valmistunud Inglismaa mõjutamiseks põhjalikumalt ning ehitanud Saksamaale võimsa laevastiku. Aega tal selleks ei olnud. Ta oli sunnitud asendama laevastiku teiste vahenditega – miinide, allveelaevade ja lennuväega. 23. novembril 1939 ütles Hitler nende vahendite kohta: „Need mõjutusvahendid on piisavad selleks, et kahjustada Inglismaad küllaltki olulisel määral. Juhul, kui meil õnnestuks kindlustada endale parim baas sõjaliste operatsioonide läbiviimiseks. Uut tüüpi miinide (magnetmiinide) leiutamine omab tohutut tähtsust. Inglismaa ranniku süstemaatilise mineerimisega surume inglased põlvili. Nüüdsest hakkavad miinid paigaldatud saama lennukitelt. Lennuvägi vajab lennubaase Inglismaa vahetus läheduses. Selleks peame me okupeerima Belgia ja Hollandi.ˮ\nDirektiiv 10. oktoobrist 1939 räägib Saksamaa sõjalistest sihtidest lääne suunal ning muu hulgas vajadusest hõivata baasid tulevasteks Inglismaa vastasteks mere- ja õhuvägede operatsioonideks. Dessandi sooritamisest Inglismaale polnud direktiivis sõnagi. Rünnates Prantsusmaad pidas Hitler silmas tulevast operatsiooni Inglismaa vastu.\nPeale Prantsusmaa sõjalist purustamist mõistis Hitler, et Inglismaa ei kavatse temaga rahulepingut sõlmida. Dessandi sooritamine oli siiski väga mahukas ja kulukas operatsioon. Isegi suhteliselt tagasihoidlik operatsioon – dessant Norrasse nõudis Saksamaa kindralstaabilt mitu nädalat eeltööd. Inglismaa dessant oleks nõudnud ettevalmistust mitme kuu vältel.\nPõhiline probleem seisnes selles, et Saksamaal ei olnud ülekaalu merel ning sakslased pidid kindlustama oma ülekaalu õhus. See nõudis Inglismaa õhujõudude hävitamist. 1940. aasta septembris alanud õhuoperatsioonid Inglismaa vastu näitasid, et inglaste õhujõudude täielik hävitamine ei ole teostatav. Inglise hävitajad said oma tööga nii hästi hakkama, et sakslaste õhuväed olid sunnitud katkestama päevased õhurünnakud Londoni vastu. Sellest hetkest oli dessandi võimalus Inglismaale päevakorrast maha võetud. Ei saa sooritada dessanti kui vastasel on ülekaal õhus ja merel.\n1941. aasta kevadised Inglismaa pommitamised ei olnud kuigi resultatiivsed. 21. jaanuaril 1941. aastal toimus Saksamaa-Itaalia sõjaline nõupidamine. Seal ütles Hitler: „Inglismaa suhtes olen ma inimese olukorras, kelle püssitorus on vaid üks padrun ning kui ma lasen mööda, muutub olukord tõsiseks. Ebaõnnestunud dessant tähendaks tohutut tehnilise ressursi ja inimeste kaotust, mis võimaldaks inglastel paisata need jõud, mida nad dessandihirmus oma saarel hoiavad, teistesse sõjategevuse piirkondadesse. Näiteks Vahemerele. Hoides inglasi dessandiohu hirmus, seon ma nende sõjalisi jõudusid, mida nad oma kodusaarel hoiavad.ˮ\nInglased suutsid pealetungiva sakslase eest Dunkirke´i all evakueerida enam kui 300 000 sõjameest.\nInglased ei olnud seega kunagi ohustatud dessandist sakslaste poolt.\n1940. aasta suvel oleks dessant võinud isegi õnnestuda. Dunkirke tohutu katastroof võimaldas seda. Hitleril ei olnud aga koostatud dessandi läbiviimiseks konkreetset plaani. Talve jooksul oleks võinud selle plaaniga muretult maha saada, aga Hitler alustas hoopis Norra okupeerimist. Seda tegi ta selleks, et saada endale vajaliku baasi Inglismaaga õhu- ja meresõja pidamiseks. 12. novembril 1940 jättis Hitler mõtted dessandist Inglismaale. Nürnbergi protsessil andis Alfred Jodl tunnistusi (dokument 444) Hitleri direktiivist nr 18.\nSelle esimene punkt puudutas Prantsusmaad: „Minu Prantsusmaa suunalise poliitika sihiks on kõige tihedam koostöö selle maaga Inglismaa vastu peetava sõja jätkamiseks. Käesoleval hetkel on Prantsusmaa mittesõdiva riigi rollis. Prantsusmaa peab leppima Saksamaa vägede viibimisega oma territooriumil ning samuti oma Aafrika kolooniates, peab toetama Saksamaa vägesid igal võimalikul moel. Pole välistatud prantslaste sõjaliste jõudude kasutamine Saksamaa toetuseks. Prantsusmaa peamiseks ülesandeks saab olema oma territooriumi passiivne ja aktiivne kaitse (lääne- ja ekvatoriaal-Aafrikas) inglaste vastu. Alates sellest põhiülesandest võib Prantsusmaa sõjaline tegevus Inglismaa vastu areneda laiemaks tegevuseks. Hetkel on läbirääkimised Prantsusmaaga seotud minu kohtumisega marssal Petain`iga. Peale vaherahuläbirääkimistega seotud jooksvate küsimuste arutamisega saab Prantsusmaa uued direktiivid tegutsemiseks Inglismaa vastu.ˮ Selline oli Hitleri lähtekoht läänesuunalises poliitikas – tõmmata Prantsusmaa Inglismaa vastasesse sõtta.\nTeised 12. novembri direktiivi punktid puudutasid Venemaad, Liibüat ja Balkanit. Samuti oli direktiivis käsitletud küsimusi, mis seotud Hispaania ja Gibraltariga.\nDirektiivis on kirjas: „On astutud poliitilise samme selleks, et kaasata tulevasse sõtta Hispaania. Sõja siht on suruda inglased välja Vahemerest ja sooritada sissetung Püreneedele.\nSelleks on vajalik: a) Vallutada Gibraltar ja sulgeda Gibraltari väin. b) Mitte lubada inglastel kinnistuda Atlandi ookeani saartel.ˮ\nGibraltari vallutamiseks koostas Hitler plaani. Selle esimene etapp pidi seisnema luureandmete kogumises ning töötlemises. Saksa spetsialistid pidid salaja uurima Gibraltari olustikku. Eeldati koostööd Hispaania kolleegidega.\nTeine etapp seisnes õhuvägede äkklöögis. Saksa õhujõud pidid ootamatult ründama oma Prantsusmaal asuvatest lennubaasidest Inglise laevastikku, mis baseerus Gibraltaril. Samal ajal pidid Saksamaa maavägede üksused, mis olid koondatud Lõuna-Prantsusmaale, ületama Püreneed.\nKolmas etapp seisnes Gibraltari vallutamises ning juhul kui inglased oleksid liikunud Portugali, tuli okupeerida see riik.\nNeljas etapp nägi ette tungimise Hispaania Marokosse, mille tulemusel oleks Gibraltari väin inglastele suletud.\nKuna Hispaania raudtee läbilaskevõime oli väike, pidi Saksamaa kasutama maksimaalselt ära oma motoriseeritud üksuseid. Samuti käskis Hitler koondada Saksamaa allveelaevastiku Vahemerre, et anda purustav löök Gibraltarilt välja surutud inglaste laevastiku pihta. Saksa maaväed pidid vallutama Gibraltaril inglaste kindlustatud baasid. Hispaania pidi selles operatsioonis sõdima sakslaste poolel. Gibraltari okupeerimise tulemusel pidid Atlandi ookeani saared muutuma tähtsateks objektideks inglaste ja sakslaste jaoks algavas meresõjas. Õhu- ja merevägede juhatus pidi esitama oma plaanid Kanaari saarte kaitse korraldamisel abistamaks liitlasi hispaanlasi. Samuti tuli valmistuda Rohelise Neeme hõivamiseks. Selle hõivamine oli üks Hitleri lemmikideedest. Saksa lennuvägede ja merevägede juhid ei kiitnud seda plaani. Saarte kauge asukoht Saksamaast ja inglaste laevastiku ülemvõim merel tegid Saksa positsiooni selles regioonis haavatavaks.\nGöring omalt poolt toetas Gibraltari vallutamise plaani. Ta andis tunnistusi Nürnbergis ja rääkis, et Gibraltari vallutamine oleks võimaldanud Saksamaal kinnistuda Aafrikas ning vastased ei oleks saanud Aafrikas maabuda oma vägedega.\nMiks see plaan aga sinnapaika jäi, sellest rääkis Jodl. Tema tunnistused antud küsimuses olid sellised: „Me ei teostanud Gibraltari vallutamist ainult sellel põhjusel, et meie liitlased, hispaanlased, sellega nõus ei olnud. Meie siht kallutada hispaanlased meie poolele ja vallutada nende toetusel Gibraltar, ei õnnestunud. Nad ei olnud nõus.“\nPõhjus, miks hispaanlased vedu ei võtnud, oli lihtne – nad pidasid Hitleri selja taga läbirääkimisi nii inglastega kui ka ameeriklastega, ja ilmselt said garantii mõlemalt. Kodusõjast räsitud Hispaania ei tahtnud kuidagi söösta II maailmasõja keerisesse. Hitler kohtus Frankoga isiklikult, kuid kokkulepe kahe riigi sõjalise koostöö suhtes Gibraltaril jäigi sõlmimata. Kuna Gibraltari plaan kukkus läbi, pühendus Hitler täie jõuga idasuunale. Kavandamisel oli peagi algav sõjategevus Saksamaa peamise vaenlase, NSVL-iga.\nHitleri plaanid NSVL-iga peale selle vallutamist\nHitler kaalus ülima põhjalikkusega, mida ta teeb Venemaaga peale selle vallutamist. Vallutatud alade plaan sündis tal koos vallutamise plaani ja kavaga. Nürnbergi arhiivides on rohkesti dokumente, millest osa on koostatud 1941. aastal. Need dokumendid avavad Hitleri projekte, mida ta kavatses ellu viia tohutul maa-alal Vislast kuni Uuraliteni.\nEelkõige kavatses ta kasutada maksimaalselt uute alade loodusvarasid ning kõiki vallutatud alade rikkusi Suure Saksamaa hüvanguks. Selle grandioosse plaani teostamise usaldas ta Riigimarssal Göringile. Kogu operatsioon sai koondnime „Oldenburgˮ.\nDokumendis 1317 P.S. On kirjas, et kõik organisatoorsed küsimused on alates 1. märtsist 1941 allutatud Hermann Göringile. Riigimarssal vastutas kõikide uute allutatud alade tootmisharude eest, välja arvatud toiduainetööstus. Toiduainetega pidi tegelema eraldi loodud komisjon riigisekretär (Reichs-Sekretär) Herbert Backe`ga eesotsas. Göring vastutas toormevarude ja suurtööstusettevõtete töö eest.\nKahe kuu jooksul töötati välja plaan Oldenburg kuni pisemate detailideni. Dokument 1157 P. S. 29. aprillist 1941 sisaldab jaotuskava. Selle kava alusel jagati Venemaa nelja suure majandusinspektuuri vahel. Leningrad, Moskva, Kiiev ja Bakuu inspektuurid. Viies inspektuur oli reservis ning ootas, millal Saksamaa vallutatud veel alasid.\nLoodi 23 majanduskomandantuuri ja 12 bürood. Bürood pidid välja töötama vahendid ja meetmed selleks, et ellu viia komandantuuride ja inspektorite poolt püstitatud ülesanded. Üks komandotuur pidi tööle hakkama Stalingradis.\nMinister Backe pidi hakkama tegelema toiduainetööstusega. Dokument 2718 P. S. sisaldab materjale, kus on välja toodud põhimõtted Backe ametkonna tööks. Sõja neljanda aasta jooksul (1942) pidid Saksamaa relvajõud olema varustatud toiduainetega, mis saadud ainult Venemaalt. See on tarvilik sõja jätkamiseks.\nVenemaaga pidi hakkama tegelema peale Göringi ja Backe ka Himmler – SS juht ning Gestapo pealik. 13. märtsi 1941. aastal välja antud direktiivis oli kirjas, et füüreri käsuga saab SS juht erilise ülesande, mille tingib kahe võitleva poliitilise süsteemi vastasseis. Selle võitluse käigus pidi SS juht Himmler tegutsema iseseisvalt ja sõltumatult teistest ametkondadest omal initsiatiivil.\nPeale nimetatud meeste tegeles Venemaaga ka Alfred Rosenbrg (ida-alade minister). Kaks päeva enne sõja algust NSVL-iga avaldas Rosenberg oma mõtteid Venemaa kohta. See on kirjas Nürnbergi dokumendis 1058 P. S. „Ida-alade peamiseks ülesandeks sel aastal saab olema Saksa sõdurite varustamine toiduainetega. Venemaa lõunaosad peavad tasakaalustama Saksamaa toiduvarustamist. Me ei näe mingit alust toita venelasi sellest piirkonnast saadud toiduga. Tuleb läbi viia kohaliku elanikkonna laialdast ekspluateerimist. On kindel, et venelasi saab ootama rida väga raskeid aastaid.ˮ\nSaksamaa ees on hiiglaslik ülesanne, kuid see ülesanne ei ole kaugeltki ainult negatiivne, kui mitte arvesse võtta karmi vajadust evakuatsiooni järele. Vene dünamismi suunamine itta – see on ülesanne, mida tuleb täita täie rangusega. Võib-olla kiidab tulevane Venemaa selle isegi heaks, kui mitte 30 aasta, siis 100 aasta pärast. Kui me sulgeme venelastele tee läände, võivad nad tunnetada oma tõelist geeniust ja tõelist jõudu ning mõista oma geograafilist kuuluvust. Meie otsuseid hinnatakse ajaloolaste poolt sadade aastate pärast teisiti, erinevalt sellest, kuidas hindavad venelased seda täna.ˮ\nGaulaiter’id, kes pidid hakkama administreerima vallutatud aladel, valis Hitler välja ise. Baltimaade gauleiter – Heinrich Lohse (1896–1964), Moskva gauleiter Siegfrid Kasche (1893–1947), Ukraina gauleiter Erich Koch (1903–1986), Krimmi gauleiter Alfred Frauenfeld (1898–1977) ja Koola poolsaare gauleiter Josef Terboven (1898–1945) olid Hitleri enda valitud mehed.\nNürnbergi protokollid 1017 P. S. sisaldavad dokumente aastast 1941. 2. aprilli memorandumis on kirjas nimetatud meeste ülesanded vallutatud ida-aladel. Venemaa pidi saama jagatuks seitsmeks riigiks. Esiteks Kesk-Venemaa Moskvaga eesotsas pidi saama nõrgestatuks. See nõrgestamine taheti saavutada kolmel viisil.\nEsiteks tuli hävitada bolševistlik võimustruktuur. Teiseks nõrgestada Venemaad majanduslikult konfiskeerides tootmisvahendid ning transpordivahendid ja kolmandaks liita Venemaalt äravõetud alad naaberriikide – Ukrainaga. Valgevenega ja Donetski kraiga. Valgevene pidi saama Kalinini oblasti ja Saraatovi oblasti.\nUkraina pidi saama Venemaa arvelt Musta mere riikide liidu koosseisu rahvusautonoomia õigustes. Kaukaasia pidi saama samuti jagatud väikesteks administratiivüksusteks.\nKesk-Aasia ja Turkestan pidid hakkama moodustama islamiriiki.\nEraldi käsitleti Baltimaid. Memorandumis on juttu sellest, et Läti ja Leedu linnadest tuleb viia Venemaa aladele ümberasukatena oluline kogus elanikkonda. Nende asemele pidid Läti ja Leedu linnadesse tulema uued inimesed – volgasakslased, norrakad, taanlased, ühesõnaga germaani rahvaste esindajad. Suur-Saksamaaga täielik liitumine oli plaanitud läbi viia ühe kuni kahe põlvkonna jooksul.\nSaksamaa võit sõjas nägi ette slaavlaste poliitilise võimsuse hävitamist.\n16. juulil 1941. aastal toimus nõupidamine Ida-alade reorganiseerimise küsimustes. Dokument 221 L. Sisaldab materjale sellest, kuidas Hitler pidas vajalikuks liita igaveseks Saksa mõjuruumiga sõjas vallutatavad alad. Nendeks olid Krimm, kuhu pidi elama asuma vaid sakslastest elanikkond. Edasi tuli Galiitsia. Järgnesid Baltimaad, mis pidid saama liidetud Suur-Saksamaaga. Volgaäärsed maad tuli samuti asustada ainult sakslastest ümberasujatega. Bakuust pidi saama sakslaste sõjaline koloonia. Sama saatus ootas ka Koola poolsaart. Seal oli vajaliku sõjalist toormaterjali. Kõik nimetatud alad oli kavas liita Kolmanda Reich`iga. Kõik ülejäänud Venemaa ja Aasia alad pidid muutuma Saksamaa vasallriikideks. Asumaad pidid muutuma Saksamaa tugipunktideks. Dakkar, Kanaari saared, Püha Helena saar, Seishellid, Sansibar ja Püha Mauritiuse saared pidid jääma igaveseks ajaks Saksamaa sõjasadamateks.


Aleksandra Tšoba on haruldus meie kõigi keskel – VLND\nAjal, mil nutimaailm on võtmas võimust meie kõigi üle, on luuletaja haruldus. Veel enam noor luuletaja, kes annab välja oma teist luulekogu ning seda kõike vaid oma lugejate vahetu toetusega.\nAleksandra Tšoba on luuletaja. Luuletaja, kelle sõnul ei ole armastus värsside vastu teda muutnud, vaid need värsid on hoopis süvendanud naisesse usku, et just selline on ta alati olnud. „Minu sisemus on alati olnud samasugune,“ ütleb Tšoba. „Olla luuletaja, kuid pürgida edasi, olemaks ise luuletus.“ Naise sõnu kinnitab tema esimese luulekogu „Armastus vaikib mind maha“ sügavmõttelisus ja emotsionaalsus, mis ka siinkirjutaja korduvalt tundideks selle kogu taha on aheldanud.\nNüüd aga on Tšoba välja andmas oma teist luulekogu „Armastusest kell kaks öösel,“ mida on autor sepistanud kaks kuud ning mis esimesega võrreldes mõnevõrra teistsugune „Tunnen, et teine luulekogu on küpsem, teadlikum, arvamusega,“ kirjeldab Tšoba, kelle värsid on enamasti läbi põimunud armastusest ja valust, sest need on just need kõige tugevamad tunded, mida autor on eales tundnud. „Olen alati kas pööraselt armunud või murtud südamega,“ räägib poeet, kes on loomult alati olnud kõik-või-mitte-midagi-inimene. „Nii napakalt kui see ka ei kõlaks, on see siiski etem, kui tunda tundetust,“ lisab Aleksandra.\nja olla aksepteeritud\nja ikkagi tahetud\ntoa nurgast vilistades\nkas sa ise tead ka\nkui väga paned sa\n„Kui ma sain teada, et olen nominent, siis valdas mind tunne, et näete nüüd, ma tegin selle ära,“ räägib Tšoba hetkest, mil sai teada, et on 2014. aasta Betti Alveri kirjandusauhinna nominent. „Mis mind eriti uhkeks tegi, oli minu enda järjepidevus ja pealehakkamine,“ kirjeldab ta, sest oli ju seda kõike saavutanud ilma suurte kirjastuste ja kontaktideta.\nKüsimusele, et mis oli see, mis viis ta luuletamiseni vastab Tšoba, et sellele polegi otsest vastust. „Ma ei tea, mis mind luuletamise juurde tõi, kuid ma tean, et siin ma nüüd olen,“ ütleb ta. Ta lisab, et sellel teekonnal on hindamatu väärtusega tema kirjandusõpetajate Eini Ilvese ja Sirje Pärni sõnad. „Ja ma ei saa vist oma loomingu kaasaaitamisel mitte kunagi mainimata jätta Alvar Loogi, kes on minu luulementor.“\nLuuletaja hoiab kätt pulsil ka teistel noortel tegijatel. „Jälgin sotsiaalmeedias erinevaid noori luuletajaid, kes pole veel jõudnud oma stiilini, kuid kellelt leidub ägedaid pärle,“ ütleb Aleksandra. Eesti luuletamise kohta üldiselt ütleb ta, et luuletajad figureerivad üha enam ka meediaväljaannetes ning, et luuletajaks olemine ei tähenda Eestis enam seda, et inimene istub pimedas toas ja kirjutab filosoofilisi ja sügavaid värsse. „Sul peab olema arvamus. Sa pead olema kasulik. Ükskõik, kes sa oled,“ lisas Tšoba.\nSarnaselt esimese luulekogu väljaandmisele kogub ka sel korral Aleksandra toetuseid Hooandjas, sest ta leiab, et oma loomingu jagamiseks peab ta olema lugejaga vahetu ning, et luule on midagi sellist, mida luuletaja kingib oma lugejale otse. „Minu taga pole organisatsiooni, minu taga on inimesed ning mind toetanud inimene annab tegelikult väärtuse minu loomingule ja kokkuvõttes mulle endale,“ leiab ta.\nJa küsimusele, et miks on Viljandi parim linn maailmas vastab Aleksandra endale omase poeetilisusega: “Sest Viljandi on linn, kus kohtusin Rim’iga. Oma eluarmastusega.“\n*maailm pole sulle võlgu\nsiis kui mina\ntahan sind lihtsalt suudelda\notsid sa viise\nkuidas maailm saaks\nsulle oma võlga tasuda\nja kuulnud on ka maailm\nkuidas ebaõiglusest saab norm\nkuidas ebavõrdsusest saab tava\nkuidas üksindusest massikommunikatsioon\nma tean seda kõik\nja ka maailm on sellest kuulnud\nkuidas keegi teine roojab\nja keegi teine sööb\nkuidas keegi teine teab\nja teine teadmiseks võtab\nkuidas keegi teine on\nja keegi teine kopib\nja sellest kuulnud on ka maailm\nkuidas lasnamäe korteriaknad\nsäravad erksamalt kui tähed augustis\nkuidas vahel voodisse tulla\non raskem kui hommikul minna\nkuidas elada nii\net olla inimlik\nja olla ikkagi inimene\nsest kui üldse keegi\nsulle võlgu on\nsiis olen see mina\nmu võlg sind suudelda\nRebeca Lotta Aasmäe sukeldus Lõuna-Koreas modellindusse


Uue ehitusseadustikuga kehtestatavad nõuded väikeehitistele\nSuvel kehtima hakkava ehitusseadustiku alusel muutub suurel määral väikeehitiste mõiste ning ehitusteatise ja kasutusteatise menetlus. Eesmärk on vähendada kohaliku omavalitsuse halduskoormust hoonete püstitamisel, mille puhul pole vaja väljastada ehitus- ja kasutusluba.\nEhitusseadustikus kaotatakse väikeehitise mõiste. Selle asemel on seaduses esitatud tabelid, mis eristavad ehitiste liigid ehitisealuse pinna ja kõrguse alusel. Lisaks eristatakse elamu ja selle teenindamiseks vajaliku hoone ning mitteelamu.\nElamu on hoone, mille üldpinnast vähemalt 20% on ette nähtud alaliseks elamiseks.\nSiinkohal tuleb märkida, et ehitisealuse pinnaga kuni 20 ruutmeetrit ja kuni 5 m kõrge, elamu teenindamiseks vajaliku hoone (nt sauna) ehitamiseks pole vaja esitada ei ehitus- ega ka kasutusteatist. Kummalisel kombel säilib teatiste esitamise kohustus sama suure mitteelamu puhul.\nMitteelamu on hoone, mille kasulikust pinnast alla poole moodustavad eluruumid.\nEhitisealuse pinnaga 20–60 ruutmeetrit ja kuni 5 m kõrge hoone rajajal tuleb aga alati arvestada nii ehitus- kui ka kasutusteatise esitamise kohustusega ning sellise ehitise puhul nõutakse uue seaduse kohaselt alati ka ehitusprojekti. Küll aga piisab teatistest nimetatud suurusega ehitise ümberehituse ja laiendamise korral.\nMis on ehitus- ja kasutusteatis?\nEhitusteatis on ehitustegevusest teavitamine veebis. See dokument hakkab asendama praegu kehtiva ehitusseaduse järgset kohaliku omavalitsuse kirjalikku nõusolekut väikeehitise püstitamiseks.\nEhitusteatis hakkab kajastama sama infot, mis praegu tuleb esitada kohaliku omavalitsuse kirjaliku nõusoleku taotluses.\nOmavalitsus peab ehitusteatise menetlema 10 tööpäeva jooksul alates esitamisest. Kui selle aja jooksul ei ole kohalik omavalitsus lisanõudeid esitanud, võib teatise esitaja asuda hoonet püstitama. Tõsi, kui haldusorgan esitab selle aja jooksul teatise esitajale lisatingimusi, pikeneb menetlus 30 päeva võrra.\nKasutusteatis on veebipõhine teavitus ehitise kasutuselevõtuks, mis hakkab asendama väikeehitise kasutusluba.\nKasutusteatis hakkab kajastama üldist infot ehitise ja ehitaja kohta. Ehitusseadustik näeb ka kasutusteatisele ette 10 päevase menetlustähtaja, mille jooksul võib kohalik omavalitsus esitada lisatingimusi. Kui neid ei esitata, võib ehitise kasutusele võtta.\nEhitus- ja kasutusteatist saab hakata esitama ehitusregistri kaudu: https://www.ehr.ee\nVõrreldes kehtiva ehitusseadusega tuleb ehitusseadustiku puhul nentida, et väikeehitise puhul, mille ehitamiseks tuleb praegu ehitusseaduse kohaselt taotleda kohaliku omavalitsuse kirjalikku nõusolekut, tuleb uue seaduse jõustumisel koos ehitusteatisega esitada ka hoone ehitusprojekt. Samuti tuleb ehitise kasutuselevõtu puhul arvestada kasutusteatise esitamise kohustusega.\nSeadusandjate seisukoht on, et muudatused suurendavad kohalike omavalitsuste informeeritust ehitustegevusest ning ehitajatele peaksid muudatused tagama senisest kiirema ja mugavama menetluse. Kas see ka praktikas nii on, näeme hiljem.


Lily Allen sattus masendusega haiglasse! | Buduaar\nLily Allen sattus masendusega haiglasse!\n2009. aasta 25. jaanuar 12:18\nLauljatar Lily Allen oli 2008. aasta lõpul nii masendunud ja laastatud, et pidi veetma mõne aja psühhiaatriakliinikus. Sügav masendus ja depressioon oli tingitud Lily esimese lapse kaotus nurisünnituse läbi.\nLauljatar Lily Allen oli 2008. aasta lõpul nii masendunud ja laastatud, et pidi veetma mõne aja psühhiaatriakliinikus. Sügav masendus ja depressioon olid tingitud Lily esimese lapse kaotusest nurisünnituse läbi.\nPopstaar jäi rasedaks 2007. aastal oma endisest kutist, Chemical Brothersi DJ-st Ed Simmonsist. Pärast nurisünnitust langes Lily aga nii sügavasse masendusse, et otsustas aasta lõpus veeta pea kuu aega psühhiaatriahaigla hoole all.\nLauljatari enda sõnul oli haiglas viibitud aeg päris tore ja kosutav: „Keegi ei saanud mind tülitada, keegi ei teadnudki, et ma haiglas olen – seega sain oma elu üle järele mõelda ja puhata.”\nSiiski pole Allen lapsesaamise lootusi maha matnud. Oma uue kallima miljonärist kunstiärimehe Jay Jopliniga unistatakse ikka laste saamisest.\n„Ma tahan neid kooli viia, teha neile hommikusööki ja pakkida lõunaid kaasa,” jutustab popstaar Lily Allen.


Mina Olengi Naine > Blogi > Uncategorized @et > Raskustunne alakõhus ja allavaje – kuidas nendega toime tulla?\nRaskustunne alakõhus ja allavaje – kuidas nendega toime tulla?\nMida teha, kui märkad alakõhtu tekkinud raskustunnet või pelgad, et „sealt alt“ kukub miskit kohe välja?\nPõhjuseid on mitmeid alates pikaleveninud köhast, valedest liikumis/tõstmis/istumis-asenditest, liigsest treenimisest või treeningu puudumisest, elustiiliharjumustest, sünnitusest, haigusest ja paljust muust.\nVaagna elunditeks on põis, emakas, soolestik ja anus. Neid organeid hoiavad paigal erinevad sidekoed ja alt toetab meie keha vaagnapõhi. Pikka aega kestev köha tekitab järjepideva surve vaagnapõhjale ning justkui venitab nii sidekoed kui vaagnapõhjalihased välja. Selle tagajärjel võib naine kogeda erinevaid ebameeldivusi ning halvemal juhul võivad ilma vaagnapõhja toeta jäänud elundid ka tuppe või selle kaudu välja vajuda.\nAllavaje tekitab nii emotsionaalset kui füüsilist ebamugavust ning võib mõjutada elu kõige ootamatumatest külgedest. Esimeseks märgiks on enamasti raskustunne alakõhus. See tekib esialgu õhtuti või pärastlõunal mil keha on juba väsinud ja gravitatsioon oma töö teinud. Seda võib märgata ka tsükli erinevatel perioodidel, kuid ajapikku muutub raskustunne pidevaks. On tõenäoline, et suguühe on ebamugav ja valulik, tampooni sisestamine võimatu. Kindlasti tunneb naine ebamugavust joostes või sportides, samuti võib olla raskusi põie tühjendamisega. Siit edasi võivad tekkida põiepõletik või üliaktiivse põie sündroom.\nNaine saab ennast ise „diagnoosida“, katsudes 1-2 sõrmega tuppe seestpoolt. Kui sõrmedele jääb ette takistus – on see siis emakakael või mõni muu arusaamatu mügarik – soovitan käia günekoloogi vastuvõtul, et saaksid oma olukorrale professionaalse hinnangu. Seejärel aga soovitan kindlasti käia füsioterapeudi juures, et korrigeerivad harjutused selgeks õppida.\nVõib täie kindlusega öelda, et teadlikkus oma kehast, rühist ja hingamisest + spetsiaalsed harjutused leevendavad olukorda oluliselt või korrigeerivad selle täielikult.\nAllavajesümptomite leevendamiseks ja korrigeerimiseks on mitmeid võimalusi. Enamasti soovitatakse teha vaagnapõhjaharjutusi ning igal vabal hetkel pingutada. Siinkohal tuleb siiski meeles pidada, et allavaje (või selle kahtluse) korral on harjutused ja ennekõike harjutuste sooritamise asendid traditsioonilisest erinevad. Kui tavaliselt võiks vaagnapõhja pingutada nii süüa valmistades kui koosolekulaua taga istudes, siis allavaje korral ei pruugi traditsioonilistest pingutustest kasu olla, mõnel juhul võib see olukorra hoopis halvemaks teha.\nKui allavaje on juba väga tõsises faasis, siis harjutustest enam kasu ei ole ning aitab vaid kirurgiline sekkumine. See on üks üsnagi traumeeriv kogemus nii füüsiliselt kui emotsionaalselt. Kuid ka sellisel juhul tuleb asuda harjutusi tegema, sest kahjuks näitab statistika, et 36% (mõne uuringu kohaselt koguni 50%) juhtudest taastub operatsioonieelne olukord 1-2 aasta jooksul.\nAllavajet korrigeerivaid harjutusi ei sooritata püsti ega istudes, vaid pikali. Need on üsnagi spetsiifilised, kuid jõukohased erinevas vanuses ja kaalukategoorias naistele. Minu praktikas on nii 20ndates kui 70ndates naisi, kes on oma probleemile edukat leevendust leidnud. Optimistliku näitena saan rääkida kahest erinevas vanuses naisest, kelle keha taastus paari kuuga sedavõrd, et operatsiooniks enam näidustust ei olnud.\nKas see olukord paraneb iseenesest?\nKui allavaje on tekkinud, siis üldjuhul see iseenesest ära ei lähe. Õnneks on allavaje korrigeerimiseks olemas spetsiaalsed harjutused ja asendid, mis aitavad olukorra kenasti kontrolli alla saada. Allavaje ja raskustunde leevendamiseks võib kasutada ka merekäsnatampoone.\nMida sa KOHE saad enda heaks teha?\nKoos spetsiaalsete harjutustega on paar olulist asja, millele võiksid tähelepanu pöörata. Sest pole mingit mõtet teha harjutusi, kui Sa teisalt oma elustiili ja harjumustega harjutuste mõju koheselt olematuks muudad. Samuti on järgmised punktid olulised selleks, et igasuguseid ebamugavusi juba eos vältida:\nHinga ja lõdvestu! Hingamine on üldiselt automaatne tegevus, kuid teadlik hingamine on oluline selleks, et saaksid vaagnapõhja tõeliselt lõdvestada. Võib ju tunduda kummaline, et miks rääkida lõdvestamisest kui tegelikult on vaja pingutada?! Aga seetõttu, et enne ei saa pingutada kui oled vaagnapõhja lõdvestanud! Vaata lisatud fotolt asendeid, tõsta jalad kõrgemale ning lõdvestu ja hinga! Sa tunned juba samal hetkel, kuidas ebamugavustunne järgi annab.\nKehahoid! Jah, Su emal oli õigus nagu alati – jälgi oma kehahoidu nii seistes, istudes kui erinevate tegevuste juures. Seistes jälgi, et vaagen asub ülakeha all ega vaju ette (a la lõngus) ega taha (a la iluvõimleja). Istudes jälgi, et sa ei lösuta ristluul, vaid tunne läbi tuharate istmikuluid ning hoia selg sirge.\nJälgi keha erinevate liigutuste ja liikumiste ajal. Raskusi tõstes (laps, poekott, korv ahjupuudega jmt) jälgi, et keha jääb keskjoonele ega vaju ühele küljele ära. Saad selleks rakendada nii vaagnapõhja- kui kerelihaseid ja lihtsalt teadlikult oma keha liikumist märgata. Või ka väiksemaid raskusi tõsta või tõstmisest mõneks ajaks sootuks loobuda.\nSeedimine korda! Kui kõht on sageli või enamasti kinni või just lahti, annab see vaagnapõhjale liigse koormuse. See võib nii probleemide tekkimisele kaasa aidata kui ollagi üheks peamiseks põhjuseks. Lisaks mõjutavad seedeprobleemid hormonaalset tasakaalu ja see omakorda hakkab mõjutama paljusid muid protsesse meie kehas.\nÄra nuuska ega köhi potil istudes! Sest siis on su vaagnapõhi eriti kaitsetus olekus. Samuti ära jää potil istudes telefoni näppima või raamatut lugema.\nJälgi oma kehakaalu! Liigne kehakaal annab vaagnapõhjale pikaajalise surve ning koos köhaga mõjub topelt kurnavalt. Proovi jõuda jälile, kas ülekaal on tingitud stressist, veresuhkru kõikumisest või muust ning tee oma elustiilis sobilikud korrektuurid.\nVäldi valesid harjutusi! Allavaje korral tuleb vältida raskuste tõstmist, on selleks raskuseks kang, laps või poekott. Samuti väldi harjutusi mis tekitavad kõhule tugevat survet (plank, traditsioonilised jala- või keretõsted, hüpped). Kui vaagnapõhi on nõrk ning sa ei oska seda hoida, võid sa tekitada nii oma vaagnapõhjale liigse surve. Samuti ole ettevaatlik jadeiitmuna või kuulidega treenimisel – valed pingutused muudavad olukorra halvemaks.\nÜks pisut alternatiivsem soovitus siia lõppu ka – seitse orgasmi nädalas! Miks küll? Sest kui muidu lamab emakas kõhuga paralleelselt ja on “lõtv”, siis orgasmi ajal tõuseb ta “püsti”, vibreerib ning haarab endaga kaasa kõik end ümbritseva, tõstes nii vaagnaorganeid kõrgemale.\nKui soovid õppida selgeks harjutused mis juba pärast esmakordset sooritamist naiste näole rõõmsa üllatuse toovad – sest raskustunne tõepoolest kaob hetkega ning 2-6 kuu pärast on Su elukvaliteet täiesti muutunud – võta ühendust katri.ristal @ gmail.com või saada kiri siit kodulehelt


Kõrb – Vikitsitaadid\nAdolf von Meckel (?). Siinai maastik (1893)\nKõrb on ala, kus aastane sademete hulk jääb alla 200 mm. Kõrbete elustik on suhteliselt vaene ning inimasustus reeglina hõre.\nNeljas Moosese raamat, peatükk 21, salm 5\n2 "Parandage meelt, sest taevariik on lähedal!"\n"Hüüdja hääl on kõrbes:\nMatteuse evangeelium, peatükk 3, salmid 1-3\nSiis viis Vaim Jeesuse kõrbesse kuradi kiusata.\n2 Ja kui ta oli nelikümmend päeva ja nelikümmend ööd paastunud, siis tuli talle viimaks nälg kätte.\nMatteuse evangeelium, peatükk 4, salmid 1-3\nBolesław Prus, "Vaarao". Tõlkinud Paul Viiding. Tallinn: Kunst, 1997, lk 7\nHerman Melville, "Moby Dick". Tõlkinud Juhan Lohk ja Ülo Poots. Eesti Raamat 1974, lk 25\nKõrbe teeb ilusaks see, et kusagil varjab ta kaevu.\nAntoine de Saint-Exupéry, "Väike prints". Tõlkinud Ott Ojamaa. Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus, 1960, lk 58\nHaruki Murakami, "Lõuna pool piiri, lääne pool päikest" (1992)\nKaelkirjak on periskoop kõrbe silmapiiride vaatamiseks. (lk 19)\nLiivapaber on kõrbe kaart. (lk 25)\nRamón Gómez de la Serna, "Gregeriiad". Tõlkinud Jüri Talvet. LR 1974/2,\nÕieti olen ma veendunud, et Kristus õppis enda kohta palju kasulikku, kui ta kõrbes Saatanat kohtas. Loomulikult oli see vendade kohtumine... inimesed kipuvad liiga kärmesti unustama, et Kurat on Kristuse vanem vend ja vaidlustes kuulub talle kui vanemale teatud eeliseid.\nRobertson Davies, "Viies osaline". Tõlkinud Mati Soomre. Tallinn: Eesti Raamat 1990, lk 250\nNüüdsest tean, et Loodus eal\nei hülga seda, kes on tark ja puhas;\nkui tahes kitsas paik, kus leidub loodust,\nkui tahes tühi kõrb võib köita meeli\nning hoida südant ärkvel Armastuse\nja Ilu jaoks!\nSamuel Taylor Coleridge, "Pärnalehtla, mu vangla", (1797). Tõlkinud Märt Väljataga, Vikerkaar 7-8/2004, lk 25-28\nLas hälin jääb argade hooleks,\nJa kui me ka nälga kooleks –\nEgiptuse leib ja humal –\nHeiti Talvik, "Orjade koor" kogust "Kohtupäev" (1937)\nÄsja siin kallastel mets talle sahistas,\nvees oli elu ja hoogu,\nnüüd aga kuumus ja liiv teda ahistab,\nUued luited kanduvad tuultega,\nei ole jõudu, mis keelab,\nkas siis kõrb oma januste huultega\nteda kord lõplikult neelab?\nHeljo Mänd, "Kõrbejõgi", rmt: "Rada viib maanteele", 1960, lk 24\nKõrbes pole pärlitel väärtust.\nPärit leheküljelt "https://et.wikiquote.org/w/index.php?title=Kõrb&oldid=85940"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 00:06, 17. juuni 2022.