Vabariigi Valitsuse pressikonverentsi stenogramm, 12. september 2019 | Valitsus.ee\nVabariigi Valitsuse pressikonverentsi stenogramm, 12. september 2019\nValitsuse pressikonverentsil osalesid ja ajakirjanike küsimustele vastasid peaminister Jüri Ratas, rahandusminister Martin Helme ning kultuuriminister Tõnis Lukas.\nPressikonverentsi salvestus on järelvaadatav: https://youtu.be/fN1SbW_IvqE\nHead ajakirjanikud! Alustame valitsuse pressikonverentsi. Teie ees on täna peaminister Jüri Ratas, rahandusminister Martin Helme ning kultuuriminister Tõnis Lukas. Esmalt annan sõna peaminister Jüri Ratasele.\nSuur tänu! Austatud ajakirjanikud, vabandust, et hilinesime!\nMa kõigepealt alustan sellest, et meil oli täna hommikul väga töine ja sisuline kohtumine minister Kert Kingoga koos Eesti Postiga. Nagu te teate, siis Konkurentsiamet tuli välja oma pressiteatega, seal sees oli, kui seda nüüd lõpuni lugeda, selle 30 postkontori või postiasutuse sulgemine. Kui sellesse pressiteatesse süüvida rohkem, mida alati ju tuleb teha, siis seal lõpus oli ka kirjas järgmine: postkontorite avamine või sulgemine jääb ettevõtte otsustada, kuid miinimumarvust vähem kontoreid olla ei tohi. No see läks kaduma vist selles virr-varris.\nTähendab, Eesti Post ütleb täna seda, et neil ei ole mingeid otsuseid tehtud. Nüüd see uus luba, mis, ma saan aru, peaks algama selle aasta oktoobrist, järgnevaks viieks aastaks, tõesti kirjakastid, postiasutused, need tuleb kokku leppida. Nad teevad oma ettepanekud, ma saan aru, üldkoosolekul siis minister Kingole. Ja minul oli palve, et see teema siis tuleks veel enne, kui lõplikke otsuseid teha, ka valitsuskabineti tasandile.\nNüüd, teine teema, mis täna oli minu meelest hästi tähtis ja oluline, on loomulikult selle vähideklaratsiooniga liitumine. Ma sain selleks volitused, et see allkirjastada. See on tähtis. Aga ma tahan öelda, et ma soovin siin selles mõttes ambitsioonitaset ja võib-olla ka kiirust tõsta. Minu meelest see, et meil on sõeluuringuid vähi eri liikide puhul, see on õige ja hea. Aga ma arvan, et neid tuleks teha veel rohkem. Ja see oli ka palve mõni nädal tagasi sotsiaalministrile, et ta tuleks oma ettepanekutega välja siin novembrikuu keskpaigaks hiljemalt, et kas me ei saa rohkem pakkuda meie inimestele erinevaid sõeluuringuid.\nNüüd, täna oli valitsus töisel lainel. 22 päevakorrapunkti oli istungil. Peale seda arutasime riigi eelarvega seonduvaid küsimusi.\nKõigepealt saime ülevaate IT-valdkonna vajadustest, mis Eesti avalike teenuste sektoris on, teiselt poolt rahandusminister tõi arutelu alla võimalikud PPP-projektid, mis võiks olla üheks alternatiiviks minu meelest tulevikus just suurte 2 + 2 taristute rajamisel. Ja selles osas me kindlasti jätkame neid arutelusid täna kell 14.\nNüüd, kui rääkida riigieelarvest, siis riigieelarve peab kindlasti kõige paremal viisil teenima Eesti rahvast ja meie riiki ning edendama meie tänase valitsuskoalitsiooni eesmärke, milleks me oleme siis öelnud välja, et see on peresõbralik Eesti, sidus ühiskond, teadmistepõhine majandus, tõhus valitsemine ning vaba ja kaitstud riik.\nNüüd enne järgnevate teemade juurde minekut ma soovin siin teie ees öelda ka seda, mis ikka tuleb mingi hetke tagant üles, et kuidas Eestil läheb sellises välisdimensioonis ja konkurentsis ja välispoliitikas. Ma tahan öelda ka siin auväärt pressikonverentsil, head ajakirjanikud, teie ees: ma arvan, et Eesti järgmine volinik ja tema portfell, energeetikavaldkond, see on oluline, see on tähtis, see on kaalukas portfell. See puudutab kõiki liikmesriike. Nii et soovin siiralt Kadri Simsonile jõudu tema vastutusrikkas töös.\nNüüd, täna oli otsus ka strateegilise juhtimise osas. Meil on olnud siin arutelusid, et kus kohas siis tulevikus strateegiline juhtimine peaks olema. See otsus on see, et ta on Riigikantseleis. Riigikantseleil tekib siis õigus kujundada Eesti pikaajalist arengut toetav riigi strateegiline raamistik. Nii et ma arvan, et see annab sellist, ütleme siis, avaliku sektori ülest lähenemist.\nNüüd see, mis eile ka üles tõstatati. Ütlen ära, et tänase valitsuse soov on jätkuvalt Ukraina tugev toetamine. Loomulikult me alustame sellest, et me toetame nende territoriaalset terviklikkust, suveräänsust. Me näeme seda, kui oluline tegelikult see idapartnerluse programm on olnud just ka Ukraina suunas.\nNii et ma väga loodan, et need jutud, mis käivad avalikkuse ees, jõuavad ikkagi lõpuks tippkohtumisele Normandia protsessi formaadis. Ja eks me ootame sellest töist nõupidamist.\nNüüd viisavabaduse küsimus. See oli ka eile „Esimeses stuudios“. Ütles ju ka siseminister, et loomulikult Eesti on alates 2007. aastast Schengeni ruumiga liitunud. Seetõttu on arusaadav, tegeletakse viisaküsimustega Euroopa Komisjoni tasandil. Aga mina ütlesin seal eile ka, et me peame igal juhul vaatama neid inimesi, kes tulevad Eesti riiki ja ütlevad, et põhjus on see, aga tegelik tegevus neil on hoopis teises valdkonnas. Noh, näiteks õppimine versus töötamine. See on olnud pikaajaline PPA mure. Ja ma arvan, et see on hea, et siin on võetud tugevamini see fookusesse.\nNüüd, meil oli ka kliima- ja energiakomisjon sellel nädalal, väga tõsised arutelud. Säästva Eesti Instituudi raporti analüüsi osas lõplik analüüs, ma saan aru, neil valmib 19. septembril. Samuti edasi, kuidas me arendame põlevkivi. Ja nii põlevkiviõli kui ka rafineerimistehase osas jätkame neid arutelusid 30. septembril.\nJa homme on siis see väga meeldiv päev, kliimakonverents. Olete kõik oodatud! Oleme tänulikud Eesti Teaduste Akadeemiale ja loomulikult Facebookile ja ERR-ile, kust on võimalik otseülekannet jälgida. Aitäh!\nAitäh! Jah, noh, kahtlemata kõige suurem tegevus või kõige suurem fookus minu praegusel perioodil on eelarve ettevalmistused ja eelarveläbirääkimised, nii tulu- kui ka kulupoole täpsustamine. Me tegeleme sellega jooksvalt, iga päev. Selge on see, et eelarve on pingeline.\nSelge on see, et juba tänu sellele või selle tõttu, et meil siin toimus ka SKP revideerimine, on see pilt muutunud. Mingis mõttes võib-olla see pilt ei läinud oluliselt halvemaks, aga mingisugused numbrid liikusid ühest aastast teise ja sellega me peame ka tegelema.\nNoh, hästi lihtsustatult öeldes, kevadel oli öeldud, et me peame järgmisel aastal, 2020. aastal, siin suurusjärgus 85 miljonit kokku hoidma, siis tegelikult umbes pool sellest summast kukkus järsku aastasse 2019. Need suurusjärgud, jah, on niimoodi, et umbes 50 miljonit on meil järgmisel aastal vaja leida kokkuhoiukohta ja umbes sama suurusjärk sellel aastal.\nNüüd, eks ma olen seda ka juba öelnud ja ütlen uuesti üle, et me ei räägi mingisugustest koondamistest, mingisugustest palgakärbetest, aga samal ajal me peame tunnistama, et ega me siin väga optimistlikku signaali välja ei saa anda avaliku sektori palgatõusu kohta, olgu nad siis õpetajad, tervishoid, kultuur või sotsiaalvaldkond või ka siseturvalisuse valdkond.\nAga ega me lõplikult maha matnud seda soovi ei ole. Siin käib tõesti intensiivne töö. Ja kõikvõimalikud sedasorti eelarve lisakulud eeldavad seda, et meil on ministeeriumid võimelised pakkuma välja ka kuskilt siis kokkuhoiukohti.\nNagu ka peaminister mainis, täna hommikul rääkisin, tõin kabinetti averuse-teema (toim. avaliku ja erasektori koostöö) ehk siis sellesama PPP, avaliku ja erasektori koostöö. Ma olen väga rõõmus, et kabinet oli väga konstruktiivselt kaasamõtlev ja vähemalt kuidagi sõrmeotsaga tunnetasin sellist positiivset tagasisidet sealt.\nÜldine hoiak minu meelest on, et Eestis on vaja infrastruktuuri ja teedeehitusega jõuliselt edasi minna. Puhtalt eelarvevahenditega seda teha võimalik ei ole. Kui me ei saa kasutada laenuraha ja ei soovi kasutada averust, siis me sisuliselt peame tunnistama, et meil jäävad need neljarealised maanteed välja ehitamata. Noh, ma ei tea, kas meie eluajal, aga lähitulevikus kindlasti.\nJa selge soov neil tegelikult seda infrastruktuuri arendada on minu meelest olemas. Siin on hästi palju detaile, aga selline tööplaan on meil olemas, seda tööplaani ma esitlesin valitsusele. Ja me jätkame nüüd kella kahest veel omakorda, siis hakkame otsuste juurde liikuma.\nNüüd, võib-olla ma omalt poolt kommenteeriks ka seda kliimakomisjoni tööd. Seal oli mitu suurt teemat ja kuna need teemad olid väga suured ja meie ajaraam oli paika pandud, siis me ei jõudnud kõikide nende teemadega otsustusteni.\nMa lugesin – vist täna hommikul Postimehes – lugu sellest, kuidas kliimakomisjonile esitletud materjali tõttu ei ole enam valitsusel vabandusi mitte minna üle täielikule kliimaneutraalsusele. Ma siiski ütleks, et hoogu maha! Kui meil on toodud lauale paber, mis ütleb, et jaa-jaa, loomulikult on meil võimalik minna kliimaneutraalsusele, selle hinnasilt on 16,7 miljardit, aga ärge muretsege, sellest ainult 4 miljardit on avaliku sektori mure ja siis 12 miljardit on erasektori mure. Siis mina ütleksin, et vastupidi, meile just kerkis ette müür, mille kõrgus on umbes pool kogu Eesti SKP-st, mis on umbes poolteist korda Eesti riigieelarvet. See ei ole lihtsalt niisama number paberi peal.\nNeli miljardit kulutada avalikul sektoril siin lähiaastakümnetel saab olla võimalik ainult juhul, kui meil toimub raju maksutõus, erasektoril ainult juhul, kui meil toimub raju hinnatõus. Neid asju me ikkagi peaksime rahulikult hindama, et mida on võimalik või realistlik üldse teha. Seda, et me soovime, et meil oleks puhas keskkond, et me soovime, et meil oleks säästlik majandus, nutikas ja säästlik majandus, ei sea keegi kahtluse alla. Kas seda saavutatakse liha söömisest loobumisega, vaat, selle ma sean kahtluse alla. Aga need arutelud jätkuvad. Aitäh!\nJah, head ajakirjanikud, tervitan rõõmuga. Me näeme, et riigikogu hoones on sügisest elevust. Tere tulemast riigikogule aktiivsesse tegevusse. Seda aktiivset tegevust oli suvi läbi, aga nüüd kohe rõõmustavalt hing hõiskab.\nEsimene algatus, mis riigikogus tehti, on valitsusele ülesande tegemine eesti keele arengukava koostamiseks, detailse arengukava koostamiseks. Ja mina omalt poolt seda väga tervitan. Eesti keele õppeolukord on olnud viimastel nädalatel peale Riigikontrolli vastava auditi avaldamist väga tähelepanu all. Ja sellele ma pisut pööraksin ka siis omalt poolt tähelepanu.\nMa arvan, et eesti keele õppes on üks edulugu. Seni. Üks suur edulugu, see on keelekümblusklasside töö 2000. aastast alates. Nendes klassides õppivad põhiliselt venekeelsetest perekondadest noored on edukalt omandanud eesti keele ja olnud ka teistes ainetes edukad. Nii et see on igal juhul edulugu.\nJa ma võin öelda, et kui praegu õpib venekeelsetes koolides 22 300 õpilast põhikoolides ja nendest 7400 keelekümblusklassides. Siis, kui mõelda nüüd teistpidi, kui me räägime, kuidas muukeelsetest peredest lapsed eesti keelt omandavad või millised eeldused neil on ja missuguse taseme nad saavutavad põhikoolis, siis tavalistes venekeelsetes klassides põhikoolis õpib kuskil 15 000 noort praegu.\nKui nüüd keelekümblusklassidele, kus on suur osa õpikeskkonnast eestikeelne, lisada ka eestikeelsetes koolides õppivad vene perekondadest või muudest perekondadest lapsed, muu kodukeelega lapsed, siis on kusagil 11 000 last sellised, kes sisuliselt on eestikeelses koolikeskkonnas igapäevaselt. See on juba, ütleme, tegelikult 40% kanti. Ja sealt saab ainult edasi minna. Nii et see on üks edulugu, keelekümblus on üks edulugu.\nNüüd, teine edulugu on praegu sündimas. See puudutab Riigikontrolli auditit otseselt, sest Riigikontroll auditeeris, kuidas täiskasvanu keeleõppega on. Ja see on siis Integratsiooni Sihtasutuse rüpes tegutsevate keelemajade käivitumine. Kutsun teid kõiki 1. oktoobril Narva keelemaja avamisele.\nNeed keelemajad ja Integratsiooni Sihtasutus üldse on nüüd läbilööki saavutamas keeleõppes. Sellega on keeleõpe muutunud populaarsemaks, on registreerunud väga palju huvilisi, sest me saame välja kuulutada, et keeleõpe, eesti keele õpe soovijatele on Eesti riigis tasuta. Nüüd, huvilisi on väga palju. Selleks, et neid teenendada, on Integratsiooni Sihtasutus käivitanud õpetajate väljaõppe. Selleks on tegevustoetusleping Tartu Ülikooliga, kellega koos siis koolitatakse välja keeleõpetajaid täiskasvanutele. Ja lisaks sellele, keeleõpe ei toimu ainult kursustel, vaid – rõhutan veel kord – eesti keele majad Tallinnas ja nüüd ka Narvas annavad võimaluse luua keelekeskkond klubilisel moel- kas keeleklubis, kohvikus sellistel moodustel. Nii et ka keelekeskkonda on võimalik n-ö imiteerida, kui seda tänaval iga kord ei ole ja kodus, siis põhimõtteliselt on see laiemalt kui ainult keelekursustel.\nNeed metoodilised muudatused minu hinnangul viivad täiskasvanutes keeleõppe edukusele lähiajal oluliselt suuremal määral, kui see seni on olnud. Ja me võime lugeda täiskasvanu keeleõppes uue perioodi või uue etapi, eduka etapi alanuks viimastel aastatel. Loodan, et see jätkub.\nTänasel valitsuse istungil oli üks rahvastikuministri toodud päevakorrapunkt, kus lülitati kolm uut liiget juunikuus loodud ülemaailmse eestluse koostöökomisjoni. Need uued liikmed on Eesti Instituudi esindaja, Eesti Kultuuriseltside Ühenduse esindaja ning ühenduse Soome ja Eesti Noored esinaine Tuuli-Emily Liivat. Tema on siin nimeliselt välja toodud – väga aktiivne inimene, kelle eestvedamisel soome-eesti noored selle aasta Esto korraldamisel Helsingis, Tallinnas ja Tartus väga aktiivselt osa võtsid.\nJa ma juhin tähelepanu … See pole päris dimensionaalne erinevus või muutus, aga siiski, see võib kaasa tulla ka meie suhtumises paradigmaatilise muutuse, kui me oleme kasutanud ja meil on olnud aastaid rahvuskaaslaste programm. Kui rahvuskaaslaste eest võitlevad siin teised riigid ka, kes teevad seda tihti sellisel jõu- ja hirmuähvardusel või kujutavad ette, et nad peavad oma rahvuskaaslasi väga kaitsma, siis meie meetod on rahvuskaaslasi mobiliseerida. Ja me kasutame mõistet „eestlus“ mitte enam rahvuskaaslased, vaid eestlus. Ülemaailmne globaalne eestlus on märksõna, mille all nüüd ka valitsus tegutseb nende vastavate organisatsioonidega, kes meil partnerid on.\nOn ka MTÜ Globaalsed Eestlased, kes väga aktiivselt tegutsevad tagasipöördumisprogrammi raames. Ametlikult Eesti riigis tagasipöördujate toetusprogrammi hoiab jällegi seesama Integratsiooni Sihtasutus, kellel on käed-jalad tööd täis ja kes teeb väga tublit tööd Kultuuriministeeriumi haldusalas.\nJa võib öelda, et need numbrid, n-ö tagasipöördujate numbrid iga-aastaselt ja vastavalt ka toetused, mis Eesti riik tagasipöördujatele välja maksab, suurenevad järjest. Ja kui arvestada, et sellest aastast startis ka Integratsiooni Sihtasutuse raames n-ö nõustamissüsteem, metoodiline nõustamine konkreetselt neile, kes on huvitatud tagasipöördumisest, kas lahendada tagasipöördumisel tekkinud probleeme juba siin kohapeal, mis on tekkinud, või saada eelinformatsiooni – need, kes veel ei ole tulnud, aga soovivad tulla –, siis kindlasti selle aasta lõpptulemused on veel paremad kui eelmistel aastatel Eestisse tagasipöördumise numbrites. Siin on ka kindlasti edulugu.\nJa kolmandana lühidalt mainiksin seda, et Muinsuskaitseamet on välja kuulutanud uue vooru ehitusmälestiste restaureerimis-konserveerimistoetuste taotlemiseks. Selleks on aluse andnud valitsuse otsus ja nüüd lähiajal kantakse üle ka raha Muinsuskaitseametile omandireformi reservfondist, täiendavad üks miljon eurot aastas. Ja selle aasta ühe miljoni ulatuses uus voor välja kuulutatakse, mis annab võimaluse muinsuskaitse all olevatel objektidel, mis on eravalduses, munitsipaalvalduses, riigi valduses või ka kirikute valdustes, saada palju rohkem toetust, kui see seni on olnud.\nMe peame oma muinsusi hoidma, et nad ei hävineks, ja riik on siin pika sammu astunud. Nii et kõigil huvilistel, kellel on selliseid objekte, saavad toetust taotleda. Taotluste esitamise tähtaeg on 31. oktoobril 2019. aastast. See on siis täiendav käik muinsuskaitses. Aitäh tähelepanu eest!\nNüüd on ajakirjanikel võimalus küsida. Öelge palun oma nimi, väljaanne, kellele küsimus on suunatud.\nKüsimus kultuuriministrile ja eelarveteemadel. Te olete kultuuritöötajatele palgatõusu lubanud, tahtnud. Nüüd rahandusminister ütles, et see tõus saab tulla siis, kui te kuskilt mujalt kokku hoiate. Millised on teie ideed, et mujalt kokku hoida, et seda palgatõusu muuseumitöötajatele saada?\nMina oma oma praegusest eelarve koostamise perioodist küll ei tea, et ma oleksin julgenud lubada palgatõusu. Ma kohtumistel asutuste juhtidele ja ka avalikult räägin sellest, et ma näen praegu positiivseid märke eelarveprotsessis, et me ei pea rääkima palkade vähendamisest, palgakärbetest. Kui need jutud on lahti läinud, siis ma olen selle kohta alati öelnud, et rahu, säilitame rahu, valitsus otsib ka praeguses keerulises eelarveolukorras lahendusi.\nNii et praegu käib ikkagi eelarve tasakaalustamine, nagu juba minister ja peaminister ütlesid, on siin edusamme. Optimismi on võib-olla rohkem, kui siin seda uut majandusprognoosi kuulates hetkel oli. Eriti rahandusminister on aktiivselt püüdnud ka alternatiive luua, vaadata värskema pilguga eelarvet. Nii et ma olen optimist, aga mitte nii optimist, et ma suudaksin praegu lubada või tahaksin lubada kõigile suurt palgatõusu kultuurisfääris sellel aastal. Aga tulevikus, kui rahalises olukorrad paranevad, miks mitte. Iga kultuuriminister loodab seda.\nKüsimus rahandusministrile. Kas järgmise aasta eelarve puhul kaalutakse ka kütuseaktsiiside alandamist, näiteks diiselkütuse? Me teame, et meie raskeveoliiklus, raskeveosektor ja transpordisektor on selle tõttu väga pikalt kannatanud. Ja siis küsimuse teine pool on selle erimärgistatud kütuse osas piirangute kaotamise kohta, mille kohta saatsid siis põllumajandustootjad ka valitsuserakondadele täna pöördumise. Aitäh!\nJaa, aitäh! Diislit puudutava osas on niimoodi, et me oleme alates suvest Rahandusministeeriumis teinud analüüse, kogunud andmeid, rääkinud turuosalistega, nii vedajate kui ka kütusemüüjatega. Ja noh, võiks vist tõdeda niimoodi, et saame väga erinevaid arvutusi kogu aeg.\nOn väga pessimistlikke arvutusi, mis ütlevad, et kui me langetaksime diisli hinna Lätiga samale tasemele, siis on eelarvesse miinus kuskil 40 miljonit. Kõrval on mõned teised arvutused, mis ütlevad, et tegelikult on pluss 20 miljonit.\nKust see vahe tuleb? See vahe tuleb sellest, et meil on väga raske öelda, kas siis Eesti vedajad – eelkõige me räägime siis rekadest ja bussidest, mis on need, mis suures koguses kulutavad seda kütust – tulevad Eesti turule tankima või jätkavad välismaal tankimist. See on see suur vahe, sealt tuleb suur vahe sisse.\nJa praegu on käimas Konjunktuuriinstituudi uuring, et saada sellele küsimusele paremat vastust. Ongi küsitlused firmades ja küsitlused tanklates. Kui me sealt saame mingi sisendi kätte, siis meil on julgust edasi minna.\nEelarveläbirääkimiste käigus me diislikütuse aktsiisi muutmist ei käsitle, aga see ei tähenda, et kui me saame õiged numbrid kätte, et me sellega siiski valitsusse ei võiks tulla. Eeldus on, et see ei ole eelarvele mitte kuluga, vaid tuluga või vähemalt eelarveneutraalne tegevus. Mina ei ole seda plaani maha matnud.\nNüüd, mis puudutab erimärgistusega diisli kasutust, siis nägin ka seda pöördumist. Ja mul on väga kurb tõdeda, et siin toimub mingi paanikaõhutamine. Maaeluminister on pakkunud välja mitu erinevat alternatiivi, kuidas erimärgistusega diisli kasutust paremini teha, sest on fakt, et praegu toimub sellel turul väga laiaulatuslikke ja süstemaatilisi ja pikki aastaid kestnud pettusi, mis toovad igal aastal maksumaksjale kahju suurusjärgus viis miljonit. See on viis miljonit, mille me võiksime kohe eelarvesse sisse panna ja selle võrra oleks kohe kõigil kergem eelarvet klappima saada.\nAga siin on erinevad organisatsioonid, kes ükskõik millise muudatuse vastu on väga eitaval hoiakul. See nüüd ei tähenda, et me ei tee neid muudatusi, sest viie miljoni pettus tuleb ära lõpetada igal juhul. Missuguse trikiga me seda teeme, või missuguse moega? Mul on varsti kohtumine uuesti maksuameti juhatusega, ma kavatsen suunata maksuameti tähelepanu sellele, et siin on … No me tegelikult enam-vähem teame, kus ja kuidas seda pettust tehakse. Aga siin on lihtsalt vaja kontrolli tihendada ja muutuda agressiivsemaks sel teemal.\nJa ka kütuse n-ö ladustamine, nii nagu mõned põllumehed teevad, on reeglitevastane. Sellises koguses endale õue peale kütuse vedamine, nagu mõned teevad, mis ei ole kuidagi põhjendatav nende tootmismahtude juures, on reeglitevastane. Ühesõnaga, riigipoolne surve siin tuleb igal juhul. Kui me saame pettustest niimoodi lahti, siis on väga tore, kui ei saa, siis tuleb reegleid igal juhul muuta.\nRiho Nagel, Delfi / Eesti Päevalehe toimetus\nKüsimus peaminister Jüri Ratasele. Väidetavalt otsustab Eesti õige pea Huawei tehnoloogia kasutamise keelamise 5G võrkudes. Millal selline otsus tuleb ja mis kaalutlustel see otsus siis tehakse?\nKõigepealt aitäh, et te mind välja päästsite! Tegite ka ühe küsimuse minule. Aitäh selle eest! Aga kes nii väidab? Allikad? Ja allikad teavad, eks ole. No te teate, tõsine probleem on see 5G ja Huawei ja … Kõik, näete, terve Euroopa arutab seda, maailma arutab seda. Ameerika arutab seda, meie ka arutame seda.\nAga nii nagu Eestile on saanud viimasel ajal kombeks, me ei aruta seda kindlasti läbi pealkirjade, vaid sisuliselt. See tähendab tõsist koostööd meie telekommunikatsiooni ettevõtetega. See kindlasti tähendab seda, missugused on Eesti ootused 5G võrkude edasiarendamisel. Aga ma ei saa eitada, et loomulikult see teema on ka meil arutelu all olnud. Ja kindlasti need arutelud jätkuvad. Ma usun, et siin teatud muutusi tuleb.\nMa võin kohe teise küsimusega ka siis küsida? Samamoodi küsimus Jüri Ratasele.\nJah, palun! Eesti Päevalehele on viidatud, et Siseministeeriumi kantsler Lauri Lugna ja siis ka Keskkonnaministeeriumi kantsler Meelis Münt võivad ametist lahkuda. Kas te olete mingisuguseid selliseid väiteid kuulnud ja kui, siis kuidas te sellesse suhtute, et tippametnikud siin lähiajal oma ametist ilma jäävad?\nNo vot, teie küsimuse kaks sõna: te ütlesite, et lahkuda ja jäävad ilma.\nKaks võimalust, et …\nMa kuulen esimest korda seda teie käest mõlema ministeeriumi kantsleri kohta. Ministeeriumi kantslereid nimetab ametisse ja vabastab, eks ju, see on kindel kord, see käib läbi valitsuse. Nii et ma kuulen esimest korda seda infot teie käest, mul neid allikaid ei ole.\nKüsimus rahandusministrile. Te olete öelnud, et 50 miljonit tuleb rahakotti kokku tõmmata, et te olete siin üle nädala sellel teemal arutanud. Kas see number on jätkuvalt 50 miljonit või on see juba väiksemaks jäänud? Ja kas te saate anda aimu, mis ettepanekud on siis laual?\nAitäh! Kohe jõuan sinna, aga ma tahtsin selle sinise diisli lõpetuseks öelda, et mida ma pidasin silmas paanika õhutamise all, on see, et üritatakse nagu jätta muljet, et selle sinise diisli kasutuskorra muutmisega põllumeestelt võetakse midagi ära või neil kättesaadavus väheneb või dotatsiooni suurus väheneb. See ei vasta tõele.\nPigem me räägime sellest, et need meetmed, mida Mart Järvik (toim. maaeluminister Mart Järvik) on välja pakkunud, pigem teataval teataval määral ja teatavatele sektoritele suurendavad seda koguse võimalust. Me räägime ikkagi eelkõige meetmetest pettuste vältimiseks.\nNii, nüüd mis puudutab eelarve kokkuhoiu juttu, siis kuskil täna hakkame üle vaatama. Teisipäeval andsime ka veel kord, siis rääkisime üle ministritega, et saada neilt omakorda sisendit võimalike kokkuhoiukohtade kohta. Ma pean tänuga ütlema, et ministri mõtlevad ja töötavad kaasa.\nPraktiliselt kõik ministeeriumid on oma ettepanekud saatnud, neid me hakkame täna valitsuses läbi vaatama. Ma arvan, et niimoodi hästi umbmääraselt öeldes me oleme kusagil poolel teel. Aga see on enne tänase kabineti arutelu algust, eks ole. Nii et me oleme umbes poolel teel nende numbritega.\nJa ma usun, et … No see kõik on selles mõttes, kuidas nüüd ütelda, eks me kõik teame, kust kokku hoida on võimalik, aga kuidas see raha sealt kätte saada, see on küsimus.\nAga selles osas ma olen kindlasti optimistlik, et me ilusti saame klappima. Selles osas ma olen optimistlik. Nüüd järgmine küsimus on, et kas me tahame oma köielkõnnile siis žongleerimise ka juurde võtta ehk kas me lisaks tahame järgmisel aastal ära teha mingisuguseid asju, millel on n-ö kulupoolele mõju, mis on siis n-ö oma poliitiliste lubaduste elluviimine ja millel kõigil on hinnalipik. Muidugi tahame. Aga see eeldab, et me selle 50 miljoni n-ö kokkuhoiu tegelikult kohe suurendame mingile maale. Ja need on tegelikult need väga olulised arutelud, mis meil toimuvad ja on toimunud juba mitu korda valitsuses.\nAga ma ütleks niimoodi, et selle protsessi poole pealt kommenteerida, et seda võtame, seda jätame või need on need meetmed, tõenäoliselt oleks siin paslik ütelda, et senikaua, kuni me ei ole asju klappima saanud, senikaua ei ole mõtet. See tekitab ilmaaegu segadust.\nPaluks täpsustust teie lausele, et teate, kust seda raha saaks, aga kuidas see sealt kätte saada. Kelle käes raha siis on ja miks valitsus kuskilt raha kätte ei saa?\nLubage mul vahel kalambuuritseda ka! Eks seda, et eelarves on sees kulusid, mis on sinna tekkinud aegade jooksul ja millele enam justkui peremeest ei ole. Noh, lihtsalt öeldes äkki mõne eelmise valitsuse poliitiline prioriteet, mille eest selles valitsuses enam keegi otseselt võitlusesse ei torma, ju ikka on. Aga need kulud on oma elu hakanud elama, keegi on selle juba enda tulupooleks sisse arvutanud.\nJa ütleme niimoodi, et ega see riigieelarve tegemine on ju niimoodi, et põhimõte on selline, et kõik, mis on sinu oma, on meie oma, ja kõik, mis on minu oma, on minu oma. Kui on erakorraline kulu mõnel ministeeriumil, erakorraline taotlus, siis see läheb kirja. Ja siis ta nagu muutub kuidagi iseenesestmõistetavaks, et nii jääbki. Kui sa ütled, et aga te nüüd nagu selle asjaga ühel pool, et äkki saaks järgmisel aastal selle võrra väiksema eelarve teha, siis ega keegi varmalt vabatahtlikult seda ei paku. Nii ta kipub olema.\nAga veel kord ma ütlen, et mina tunnetan valitsuses ikkagi selget soovi kollegiaalselt lahendusi leida ja teha riiki tõhusamaks, efektiivsemaks.\nJa noh, eks see instinkt, vaata, iga minister on viis päeva nädalas oma kahe, kahesaja või veel rohkema kolleegiga oma ministeeriumis. Ja siis ta on üks kord nädalas oma 14 kolleegiga valitsuses. Kummale on lihtsam seletada, et ärme seda raha puutu? Ikkagi oma kolleegidele on tavaliselt lihtsam öelda, et ei, mul on seda raha rohkem vaja, kui oma kolleegidele ministeeriumis öelda, et anname selle nüüd ära.\nMind huvitab see kaheksas punkt tänases päevakorras, mis puudutab volitusi Riigikantseleile, et annab rohkem võimalusi peaministrile, et riigi planeerimise ja riigi eelarvestrateegia koostamine. Mis see tähendab?\nJaa, see on väga huvitav punkt. Mind ka see huvitas.\nTähendab, sisu on selles et riigikantselei esitas valitsusele põhimääruse muutmise eelnõu. Selle me kiitsime tänasel istungil heaks. Eelnõuga tuuakse riigi strateegiline planeerimine ja koordineerimine rahandusministeeriumist üle riigikantseleisse.\nNüüd, mis selle mõte on? Selle mõte on see, et riigikantseleil tekib õigus siis kujundada Eesti pikaajalist arengut. Nii nagu ka president ütles, tuleb vaadata silmapiiri taha, eks ju. Arengut toetav riigi strateegiline raamistik. Muudatus võimaldab paremini riigikantseleil ja peaministril riiki juhtida strateegilisel tasemel terviklikult. Nii et see seda tähendabki.\nMa seda lugesin, aga kas saaksite natukene täpsekalt … Kas teil on ka rohkem võimalusi kujundada nüüd eelarvet või sekkuda?\nEi, eelarve on ikka meeskonnatöö ja riigieelarve rahanduspoliitiline planeerimine, see jääb rahandusministeeriumisse, loomulikult.\nVõtame tõsiselt nüüd, eks ju. Võtame kõik need põhialused, strateegia Eesti 2035, erinevad arengukavad, erinevad programmid, erinevad visioonidokumendid, eks seda virr-varri ole olnud riigis väga palju. Tegelikult aastatega on see järjest rohkem ja rohkem fokusseeritud, konsolideeritud, muutunud kvaliteetsemaks. Seda me soovime.\nMe soovime seda, et kui me teeme pikaajalisi visioonidokumente, et nad ikkagi käiks kaasas reaalsusega, mitte ei ole nii, et igas valdkonnas tehakse oma dokument, siis tegelikult mingit katet ei olegi. Noh, see on see.\nNo Postimees ei küsigi täna? Ma ei tea, kõik on küsinud …\nMa tahtsin selle … Te olete väga tähelepanelik. See oli üks väike, aga väga oluline punkt. Ja see väga oluline punkt, millest ta räägib? Tegelikult ta räägib sellest, et sisuliselt me koondame peaministri poliitilise juhtimise alla strateegiadokumendid ja see omakorda peaks võimaldama siis seda, et meil ei ole enam mingites valdkondades suhteliselt autonoomselt elavaid ... ja siis siiamaani nad käisid rahandusministeeriumi poolt siis n-ö Excelist läbi, et seda saab teha, seda ei saa teha.\nMe pöörame selle protsessi teistpidiseks. Me ütleme, et meil on strateegilised eesmärgid ja nii, nagu rahandusministeeriumi ülesanne, on leida vahendeid nende strateegiliste eesmärkide realiseerimiseks. Mitte ta ei ole vastupidi, et kõigepealt öeldakse, meil on raha ja vaadake, mida te sellega teha saate ja üldiselt raha kunagi ei ole.\nMe tahame seda protsessi muuta poliitiliselt konsolideeritumaks ja koordineeritumaks, et poliitiline juhtimine läheks ka siis nende arengukavade ja poliitika põhialuste ja selliste dokumentide puhul ühte kohta kokku ja see oleks riigis kõige kõrgem poliitiline tasand.\nVõtame kaks viimast küsimust!\nKüsimus peaministrile. Ma saan aru, et ukrainlastele viisakontrolli ei saa kehtestama hakata, aga kontrolli hakkate siis kehtestama. Mis see siis tähendab? Hakatakse siis uurima, jälitama siis, et kas ta siis tõesti käib koolis või käib kuskil vahepeal ehitusel ka tööl? Või mismoodi see asi siis välja näeb? Ja ma saan aru, et sisserände piirarvu hakatakse ka poole aasta kaupa üle vaatama, et seda ei suurendata ka. Aitäh!\nAitüma! Siin oli nii palju küsimusi. No jälitama, mis jälitama? Ei, mingit …\nNo kust te teada saate, et ta tõesti tuleb selleks?\nEi, mingit eri jälitamist ei tule. Aga selge on see, mis ma ütlesin, et seda on ju Politsei- ja Piirivalveamet ka varasemalt öelnud, et tullakse sisse ühe põhjendusega Eesti riiki ja tegelikult tehakse teist tegevust. Eeskätt on see olnud tõesti nii, et öeldakse, et õpitakse aga tegelikult on hoopiski motivatsioon, noh, töötada, ma ei tea, erinevates sektorites. See ei ole õige, nii ei saa. Nii ei saa teha asju.\nTeine, te küsisite seda piirarvu ülevaatamist. Me oleme ju selles kokku leppinud, et seda ei suurendanud eelmine koalitsioon, seda arvu 1300. Ei suurenda ka see koalitsioon seda. Me ei ole selles kokku leppinud, et me jätame selle piirarvu ära. Sest me teame seda, et need taotlused tulevad ju täis, viimastel aastatel on tulnud nädalatega, võib-olla isegi päevadega.\nEks ta näitab tegelikult seda, et tööjõu probleem meil ettevõtlus- ja majandusvaldkonnas on. Aga eks see tähendab ka seda, et me pingutame selle nimel. Mida ka kultuuriminister ütles!? Rohkem suhelda ka, ütleme, oma diasporaaga, eks ole, suhelda ja pingutada selle nimel, et Eesti selliseks elukeskkonnaks ikkagi muutuks, et siia tullakse ka tagasi. Nii et eks selle nimel tuleb pingutada.\nKui tohib, ma lisan. Siin tuli küsimus selle kontrollimise kohta. See on iga riigi mitte ainult õigus, vaid kohustus kontrollida, et tema territooriumil viibivad inimesed on seal territooriumil legaalselt.\nKontroll on ju rutiinne tegevus ka praegu. Seda teevad kõik riigid ja seda teeb ka Eesti praegu, siin ei ole mitte midagi uut või ebatavalist. Ja kui inimesed saavad Eestisse sissesõiduloa õppimiseks, aga tegelikult töötavad, siis nad ei riku mitte ainult oma sissesõidualust, vaid nad rikuvad ka tööseadusandlust ja kõiki muid, eks ole, tõenäoliselt ka maksuseadusandlust.\nÜtleme, ükski hoolsuskohustust täitev valitsus ei saa siin öelda, et ah, mis me ikka teha saame. Saame muidugi! Saame kontrollida, saame objektidel käia, käivad maksuameti kontrollid, käivad tööinspektsiooni kontrollid. Kontrollitakse ka ju kodanikke, mitte ainult sissesõitnuid. See on täiesti tavaline tegevus. Ja loomulikult, kui probleem on muutunud väga suureks, siis riik reageerib ja fokusseerib kuhugile, üritab seda probleemi siis uuesti mõistetavale, hallatavate tasemele saada.\nJa siis saadetakse nad välja …?\nNo kui rikutakse, siis loomulikult. Väljasaatmine on iga riigi õigus ja kohustus, loomulikult. Või antakse sissesõidukeeld järgmiseks korraks. Siin on variante ka mitmeid.\nKüsimus eelkõige peaminister Jüri Ratasele ja vastata võivad ka teised. Uurin, mis seis on riigi peaprokuröri valimisega ja kas Lavly Perlingu jätkamine pannakse valitsuses hääletusele?\nAitäh teile küsimuste eest! Seis on töine ja nii nagu kord ja kohus ette näeb, toob justiitsminister oma ettepaneku valitsusse. Aitäh!


Gaasipliit TW 960/915 paellapannid wokpannid müük\nPäring / 155.00 € 1\n×\t Pannikomplekt PRO 460 1 × 155.00 €\nTooted kokku 155.00 €\nVaata/muuda päringut “Pannikomplekt PRO 460” lisati sinu päringusse.\nLäbimõõt: 86 cm.\nPõleti kõiki kolme ringi saab eraldi reguleerida.\nJalad (71cm) on eemaldatavad ja kinnitatavad poltidega (\_”liblikas\_”).\nVõimalik tellida 10 cm jalgadega (lauale või muule tasapinnale asetamiseks).\nToode vastab direktiivi 2009/142/EC nõuetele\nGaasipliit TW 960/915 kogus\nEriti võimsa põletiga gaasipliit välitingimustesse.\nTW-960 pliiti kasutavad:\nPeamiselt kliendid, kellel on olemas mõni 90-100 cm läbimõõduga pann ning vajavad ilma pannita komplekti.\nToilustutsteenuse pakkujad, restoranid.\n• “Triple Windshield”- kolmekordne kaitse tuule eest\n• „Triple Windshield”- soojus juhitakse otse pannile ega haju ära\n• „Triple Windshield”- väiksem gaasikulu\n• “Click and Cook”- patarei toitel süüde- unusta tikud\n• Tugev raam ja jalad- toode on stabiilne\n• Roostevabast terasest tuulekaitse ja jalad- ei roosteta ning on kerge hooldada\n• Terviklahendus- komplektis ka gaasiregulaator ja voolik\n• Valmis kasutamiseks- eelkomplekteeritud ning monteerimine võtab aega vaid 2 minutit\nPanni kate 960 / 915\nPannikomplekt PRO 720 inox roostevaba\nPanni kate 720 / 675\nPannikomplekt PRO 720\nGaasipliit TW 720/675\nPannikomplekt PRO 580 inox roostevaba\nPäring\t/\t155.00 €


Eluline matemaatika - mobiiltelefoniga arvutamine olmeolukorras : Koolielu\nEluline matemaatika - mobiiltelefoniga arvutamine olmeolukorras\nMobiiltelefoniga arvutamine poes - soodusprotsendi arvutamine kaubalt, vajaliku materjali pindala ja ühikute arvutamine (näiteks põrandaplaadid). Mõeldud kasutamiseks interaktiivsel tahvlil.\narvutamine mobiiltelefon mängud matemaatika interaktiivne tahvel puutetahvel smart\nHarjutus koosneb mobiiltelefoni ekraanist ja klaviatuurist, märkmepaberist ning ülesandest. Hea võimalus tutvustada õpilastele protsentarvutust ja pindala mõõtmist elulistes olukordades. On loodud olukord, kus õpilane nagu ongi poes mobiiltelefoni, paberitüki ja pastakaga ning tahab teada, kui palju näiteks allahinnatud kaup tegelikult maksab. On võimalik valida 2 harjutustüübi vahel: protsent kaubast või pindala mõõtmine. Harjutuse klikkimisel ilmub alaserva õige vastus. Veelkordselt klikkimisel näidatakse uut ülesannet. Sobib kasutamiseks interaktiivsel tahvlil.\nGEOMEETRIA >> Tasandigeomeetria mõisted >> ristküliku pindala\nARVUTAMINE JA MÕÕTMINE >> Arvutused geomeetriliste kujunditega >> pindala\nARVUTAMINE JA MÕÕTMINE >> Arvutusoskus >> taskuarvutiga


Kana-juustupirukas | Cook the day away!\n← Kodujuustuomlett köögiviljadega\nBrownie-pähkli tort kohupiimakreemiga →\nPosted on January 13, 2015\tby Gerli\nPirukad on nii maitsvad, aga kuna nad on ka väga rammusad, siis teen neid vaid tähtpäevade puhul. Tavapärase nisujahupõhja asendasin teisest retseptist võetud kartuli-riisijahu-täisteranisujahu põhjaga. Algsest retseptist jätsin välja ananassi ning lisasin omalt poolt peekoni ja tomatid. Sinihallitusjuustu ma ise ei söö, aga selles pirukas ei olnud see üldse häiriv. Oeh, tahaks veel üht tükki!\nKoori ja riivi kartulid. Näpi toasoe või, sool, riivitud kartulid ja jahud omavahel segamini. Lisa vesi ja sega ühtlaseks tainaks. Suru tainas küpsetuspaberiga kaetud 24 cm läbimõõduga lahtikäiva vormi põhja ja äärtele. Küpseta põhja 200-kraadises ahjus u 7 minutit.\n40 g Ameerika toorsuitsupeekonit\n160 g punast paprikat (1 suurem)\n220 g tomatit (2 keskmist)\nEelneval õhtul pane kana omale meeldivasse marinaadi. Järgmisel päeval pruunista broileritükid ja peekon marinaadimahlades. Vajadusel maitsesta. Lisa hakitud sibul ja paprika, prae veel umbes 5 minutit. Tõsta tulelt, sega juurde sinihallitusjuustu tükid, riivjuust ja muna-koore segu. Vala täidis eelküpsetatud põhjale, kaunista tomativiiludega ja küpseta piruka valmimiseni (täidis on hüübinud ja pirukas hakkab pealt pruuniks minema), umbes 30 minutit.\nThis entry was posted in soolane and tagged kana, kodujuust, paprika, peekon, pirukas, sinihallitusjuust, tomat. Bookmark the permalink.


Linn omandab Tartu mnt 36 kinnistu - Äripäev\nLinn omandab Tartu mnt 36 kinnistu\n10. jaanuar 2006, 13:50\nKrista Taim 10. jaanuar 2006, 13:50\nTallinna linn jõudis Tartu mnt 36 kinnistu omanikuga kokkuleppele vahetada tee rekonstrueerimist takistav kinnistu Uus-Sadama 20 asuva vallasasja vastu.\nTallinna abilinnapea Taavi Aasa sõnul on tegemist väga hea lahendusega, mis lõpetab pikaleveninud protsessimise rahumeelselt ja mõlemat osapoolt rahuldavalt. 'Vastavalt eksperthinnangule on vahetuskaubaks oleva Uus-Sadama 20 maatüki väärtus 1,3 miljonit krooni,' ütles Aas pressiteates. 'Hinnavahet katmaks oleme Tartu mnt 36 omanikuga kokku leppinud täiendavalt 500 000 krooni juurdemaksmises.'\nTallinna Maa-amet on ette valmistamas Tartu mnt 36 sundvõõrandamise protsessi. 'Tänu maade vahetamises kokuleppele jõudmisele saab linna arenguks vajalik krunt kiiremini linna omandusse,' ütles Aas. 'Seega saame juba tänavu Tartu maantee rekonstrueerimist ette valmistama asuda.'\nAasa sõnul kinnitas ka ringkonnakohus, et Tartu maantee 36 omanik OÜ Redtsone soovis oma kinnistu eest ilmselgelt liiga palju ning see oligi sundvõõrandamise teed mineku põhjuseks.\nEksperthinnangu kohaselt on kinnistu turuväärtuseks 2 miljonit krooni.\nRedstone OÜ soovis vahetada kinnistu Paljassaare tee 40 asuva kinnistu vastu, mille väärtus on vastavalt eksperthinnangule 14,7 miljonit krooni. 'Mõistagi ei saanud me sellise mitkmekordse hinna maksimsega nõustuda,' lausus Aas.


Keijo Lindeberg, Tanel Melk: IRL tõi inimesed ohvriks oma mainele - Tänane leht\nKeijo Lindeberg vandeadvokaat\nTanel Melk jurist\n25. juuni 2015, 16:03 3 min lugemist\nKeijo Lindeberg FOTO: Advokaadibüroo LMP\nEi seadused ega IRLi enda põhikiri anna alust varem kriminaalkaristust kandnud inimesi erakonnast välja visata, leiavad vandeadvokaat Keijo Lindeberg ja jurist Tanel Melk. Pealegi pani IRL avalikult häbiposti inimesed, kes on oma karistuse juba kandnud.\n4. juunil kirjutas meedia IRLiga liitunud 21 «kriminaalist». Samal päeval teatas erakond nende organisatsioonist väljaarvamisest. Hiljem tõstatati meedias küsimus, kas väljaviskamine oli ikka õiguspärane.\n[Ankur] Kuivõrd IRL on parlamendierakond ja kannab valitsuses valitsemisvastutust ning samuti on tema tegevus suures osas rahastatud avalikust rahast, siis on avalikkuse huvi organisatsioonis toimuva kohta vaieldamatult õigustatud. Seetõttu on oluline alalüüsida toimunu õiguslikke aspekte.\nEsmalt, kes olid need 21 «kriminaali»? Nende inimeste taust on erinev. Ajakirjandusest läbi käinud markantsemad näited olid kahe inimese tapmises süüdi mõistetu ja kehalises väärkohtlemises süüdi mõistetu. Samas, kõige levinum kriminaalkaristuse alus oli alkoholijoobes autojuhtimine. Mitu karistatut oli nimekirja sattunud kaua aega tagasi sooritatud, n-ö nooruse lolluste pärast, ja Facebookist vaadates näeme, et nüüd on neist saanud töötavad pereinimesed. Mitte üksi 21 «kriminaalist» ei kandnud väljaviskamise ajal karistust – nad olid oma karistused ära kandnud.\nSõna «kriminaal» kasutamine ei olegi siin kohane. Õigekeelsussõnaraamat annab sõna «kriminaal» vasteks «kriminaalkurjategija». Karistuse ära kandnud inimene ei ole kurjategija, vaid endine kurjategija. Seega, kohane oleks kasutada sõna «kriminaal» asemel «endine kriminaal».\nKas väljaviskamine oli õiguspärane? Erakonna tegevuse aluspõhimõtted on sätestatud erakonnaseaduses ja põhikirjas. Erakonnaseadus kriminaalkorras karistatud inimesi erakonda vastu võtta ei keela. Seega saab ainus alus tuleneda konkreetse erakonna põhikirjast.\nIRLi põhikirja punkt 7.1 sätestab, et erakonna liikmeks ei saa vastu võtta inimest, kes kannab kriminaalkaristust. Põhikirja punkti 6 «Liikme Erakonnast väljaastumise ja väljaarvamise tingimused ja kord» lõige 4 sätestab, et liikme võib erakonnast motiveeritud otsusega välja arvata, kui ta on jõustunud kohtuotsusega mõistetud süüdi kriminaalkuriteos.\nSee tähendab, et esiteks ei tohi erakonna liikmeks võtta vastu inimest, kes kannab kriminaalkaristust. Kui aga inimene on juba erakonna liige ja pärast seda mõistetakse ta kriminaalkuriteos süüdi, siis on erakonnal õigus ta erakonnast välja arvata. Ka siin on erakond jätnud endale põhikirjaga otsustamisruumi – kui liikmele määratakse kriminaalkaristus, siis võib ta parteist välja visata, aga seda ei pea tegema. See tähendab, et inimese võib ka erakonna liikmeks edasi jätta. Rohkem põhikirjas kriminaalkorras karistatud inimeste, nende liikmeks võtmise või liikmete seast väljaarvamise kohta midagi sätestatud ei ole.\nSeega, tulenevalt IRLi põhikirjast tuleb eristada inimesi, kes kannavad kriminaalkaristust, ja inimesi, kes on karistuse ära kandnud.\nNeed 21 inimest, kelle IRL oma ridadest juuni alguses välja arvas, olid oma karistuse ära kandnud ega kulunud seega ei põhikirja punkti 6.4 ega 7.1 alla. See tähendab ühemõtteliselt, et erakond arvas kriminaalkorras karistatud, aga oma karistuse ära kandnud inimesed oma ridadest välja, minnes vastuollu oma põhikirjaga. Liikmete väljaarvamine ei olnud õiguspärane.\nLisaks eespool räägitule on tegemist ka põhimõttelise küsimusega: kas kord süüdi mõistetud inimene tuleb ühiskonnast välja tõrjuda või anda talle uus võimalus jätkata edaspidi seaduskuulekat elu täisväärtusliku ühiskonnaliikmena? Justiitsministeeriumi andmetel on Eestis kriminaal- või väärteo korras karistatud ligikaudu 60 protsenti tööealisest elanikkonnast. Kriminaalkorras ligikaudu kümme protsenti.\nOma viimase otsusega ütles IRL, et need inimesed ei ole erakonna kaudu ühiskonnaelus kaasa rääkima oodatud. Veelgi enam, karistuse ära kandnud inimesed pandi avalikku häbiposti, mis võib hävitada nende töö- ja pereelu ning tõrjuda neid inimesi ühiskonnast. See oli erakonna poolt ebaproportsionaalne ja vastutustundetu käitumine inimeste suhtes, kes põhikirja ja seadusega kooskõlas olid juba organisatsiooni liikmeks võetud.\nKokkuvõttes oleks erakond oleks pidanud julgema välja öelda, et kriminaalkaristuse ära kandnud inimesed on erakonda võetud kooskõlas erakonnaseaduse ja erakonna enda põhikirjaga. Täpselt samamoodi saab IRLi liige, muuhulgas erakonna aukohtu liige olla Avo Üprus, kes on samuti kriminaalkorras süüdi mõistetud, kuid seejärel jätkanud oma elu seaduskuulekalt. Üks karistamise eesmärke ongi seadust rikkunud inimesed pärast karistuse kandmist uuesti ühiskonna täieõiguslikeks liikmeteks muuta. See on paranduslik protsess. Mitte neid elu lõpuni ühiskonnast isoleerida, sest just ühiskonnast isoleerimine tõukab inimesi tagasi seadusrikkumise juurde. Jutt käib kümnest protsendist tööealisest elanikkonnast.\nAutorite kinnitusel pole nad seotud ühegi selles artiklis mainitud osalise esindamisega (toim).


4. XIII Tallinna Suusamaraton toimub pühapäeval, 28.veebruaril 2010 Kõrvemaa Matka- ja Suusakeskuses.\nSuusatajad peavad kasutama vabatehnikat.\nLastesõidud kell 11.20\nMaratonirada suletakse kell 16.30. Ajalimiidi ületaja loetakse katkestajaks.\n5. 42 km rajal on 5 teenindus-toitlustuspunkti (TP) ja 21 km rajal 2 (TP).\n7. Osaleda võivad 42 km rajal 1995.aastal ja varem sündinud ning 21 km rajal 1997.aastal ja varem sündinud võistlejad, kes on piisavalt treenitud antud distantsi läbimiseks. Erandkorras lubatakse 42 km rajale ka nooremaid osavõtjaid eriala treeneri kirjaliku loaga. 21 km rajale lubatakse ka nooremaid osavõtjaid koos lapsevanemaga ja vanema vastutusel.\n42 km distantsil M/N17 1993-1995, M/N20 1990-1992, M/N40 1961-1970, M/N50 1951-1960, M60 1941-1950, N60 1950 ja varem sündinud, M70 1940 ja varem sündinud.\n21 km distantsil võistlusklass noortele M/N15 1995- 1997.\nOsavõtjate eelregistreerimine toimub interneti aadressil: www.sportinfo.ee/estoloppet kuni 25.veebruarini 2010.\nVõistkondlik registreerimine ja eelregistreerimine toimub vastavalt sarja üldjuhendis sätestatule.\nRegistreerimine võistluspäeval võistluspaigas: kella 9.00 – 10.45.\n10. Stardinumbrite väljastamine toimub võistluspäeval kella 9.00 – 10.45.\nKuni L 20.02.2010 250.- 150.-\nP 21.02.- N 25.02.2010 350.- 200.-\nP 28.02.2010 500.- 300.-\nKõikides stardimaksudes kehtib hinnasoodustus kuni 18-aastastele ja Eesti Vabariigi pensionäridele 50 % (v.a. võistluspäeval kohapeal ja ümberregistreerimisel). Osavõtust loobumisel osavõtumaksu ei tagastata. Maratoni ärajäämisel korraldajatest mitteolenevatel põhjustel osavõtumaksu ei tagastata.\nLastele on osavõtt tasuta. Iga laps saab oasaleda ühel distantsil vabal valikul.\nAega ei võeta, distantsid 150 – 600m.\nI grupp — stardinumber 1 – 100\nII grupp — stardinumber 101 – 200\nIII grupp — stardinumber 201 – 300\nIV grupp — stardinumber 301 – 500\nV grupp — stardinumber 501 – ....\n42 km stardigrupid moodustatakse eelregistreerunute vahel, arvestades EMT Estoloppeti 2009 aasta ja EMT Estoloppeti 2010 aasta parima maratoni tulemust kuid ei garanteerita sama stardinumbrit. Startimise ohutust ja turvalisust silmas pidades, võivad peakohtunik ja ajavõtu ülem lülitada esimesse stardigruppi ka hiljem registreerunud Eesti Vabariigi murdmaasuusatamise ja laskesuusatamise koondislasi. Valest koridorist startinu diskvalifitseeritakse.\n13. Ümberregistreerimine toimub hiljemalt võistluseelsel õhtul kella 17:00-ks saabunud kirjaliku teate alusel. Ümberregistreerimistasu makstakse võistluspäeval kohapeal numbri kättesaamisel. Võistluspäeva hommikul ümberregistreerimist ei toimu. Ümberregistreerimise tasu on 50 krooni + lühemalt pikemale distantsile registreerimisel osavõtumaksude vahe või soodustus. Võistkonna koosseisu muuta ei saa.\n14. Parklad on tasuta, autod suunatakse parklatesse vastavalt liikluskorraldusskeemile ja täituvusele.\n15. Osavõtjatele kindlustatakse: hooldatud suusarada, rinnanumber, ajavõtt (ainult korrektselt paigaldatud rinnanumbri olemasolul stardist finišini), infoleht, toitlustus TP-des ja finišis, autasustamine, vajadusel arstiabi, lõpetajatele diplom nime, aja ja kohaga, tulemus Tallinna Suusamaratoni lõpuprotokollis vanusegruppide kaupa.\n16. Autasustamine toimub kell 14.00. Autasustatakse 42 km 6 paremat ja 3 paremat naist. 42 km vanusegruppide võitjatele eriauhinnad. 21 km autasustatakse vanusegrupis M/N 15 võitjaid, teisele ja kolmandale kohale karikad.\n17. Meditsiinilist abi korraldab Tallinna Kiirabihaigla päästemeeskond vastavalt koostatud skeemile. Märgates rajal hädasolijat palume sellest teatada järgmisesse TP-sse, finišisse või hädaabinumbrile 112.\n18. Kaotatud-leitud asjad palume anda TP ülema kätte, kust need tuuakse finišisse sekretariaati. Kaotatud-leitud asju saab kätte Kõrvemaa MSK st 1 kuu jooksul peale maratoni.\n19. Korraldajatest mitteolenevatel põhjustel võivad korraldajad maratoniraja pikkust ja sõiduviisi muuta, maratoni edasi lükata, ära jätta, asendada kepikõnni või rattasõiduga. Võistluste züriil on õigus erandkorras osavõtjate turvalisuse tagamiseks teha muudatusi kuni 3 tundi enne starti. (FIS p.388.1.2; p.388.1.3)\n20. Kõik protestid võistlustulemuste, võistlusmääruste rikkumiste kohta tuleb esitada žüriile esimese 100 lõpetaja osas 1 tunni jooksul pärast 100 võistleja lõpetamist, teiste lõpetajate kohta finiši sulgemiseni. Protesti tasu on 200 krooni, mis tagastatakse ainult protesti rahuldamisel. Kõik võistlustega seotud protestid lahendab maratoni žürii koosseisus: maratoni peakorraldaja, ajavõtu ülem, peakohtunik, rajameister ja ESL tehniline delegaat.\n21. Tulemused avaldatakse jooksvalt esialgsete mitteametlike tulemustena finišipaiga infotahvlil ja esmaspäeval mitteametlike tulemustena veebilehel www.sportinfo.ee/estoloppet\nKüsimused, mis puudutavad ajavõttu ja esialgseid tulemusi, tuleb esitada 4 päeva jooksul peale maratoni e-posti aadressile: vahur@nelson.ee\nMaratoni lõplikud tulemused avaldatakse internetis www.sportinfo.ee/estoloppet võistlustele järgneval reedel peale maratoni toimumist kella 17.00.\n22. Võistluse vastavust FIS suusamäärustele kontrollib ESL tehniline delegaat.\n23. Juhendis käsitlemata juhud lahendatakse korraldajate poolt jooksvalt.


Taavi Veskimägi osaleb Suurbritannias globaalset energiamajandust käsitleval kursusel - Riigikogu\nTaavi Veskimägi osaleb Suurbritannias globaalset energiamajandust käsitleval kursusel\nRiigikogu juhatus otsustas lähetada majanduskomisjoni ettepanekul Taavi Veskimägi Briti Nõukogu poolt korraldatavale globaalset energiamajandust puudutavale kursusele.\n„2008. aasta sügisel jõuab Riigikogusse valitsuse algatatav uus kütuse- ja energiamajanduse pikaajaline arengukava, mis paneb paika Eesti elektri- ja soojamajanduse arengusuunad vähemalt järgmiseks 50 aastaks,” ütles Taavi Veskimägi. „Seal sisalduvad energiapoliitilised valikud on strateegilises tähenduses XI Riigikogu koosseisu ühed kõige laiema ja pikema mõjuga otsused. Nendest aruteludest peab kooruma välja põlevkivienergeetika tulevik, samuti osalused tuumajaamades, taastuvenergeetika võimalused, ühenduste rajamise poliitika teiste riikide võrkudega, Eesti Energia tulevik, energiasäästupoliitika ja paljud muud otsused.”\nMajanduskomisjon otsustas saata Veskimägi kursusele eesmärgiga tuua arengukava menetlemist juhitavasse Riigikogu komisjoni oskusteavet järjest teadmistepõhisemaks muutuva energiamajanduse rahvusvahelistest arengutest. Kursus kestab 14. jaanuarist kuni 4. aprillini. Lähetuse kulud katab korraldaja.\nLisainfo: Taavi Veskimägi, 5010168


Kuidas ehitada hea suitsuahi??\nMa omal 200 l vaadist suitsuahju kunagi tegin, asja ajas ära ilusti, aga aeda ta sunnik ei sobi ikka.Lõpuks saatsin orbiidile selle tünni.Vilusi ahi pildi pealt ikka väga luks paistab.\nsealt osta suitsumaitse pulbrit ja lõhevärvi\nEelmisel suvel sai katsetuseks ka üks kast tehtud! Paar katsetust "Selveri punasega" näitasid, et töötab küll, aga külmsutsu tehes tahab jõledat passimist, et temp. palaval päeval üle 30 ei läheks (krt. päike juba kütab selle kasti 30 peale ära). Kaladest ka pilt galeriis.\nTuleval suvel tahaks teha katsetused - kana/part ja ka liha. Kast valmistatud vanast nõukaaegsest transpordi kastist, toru pärineb Espakist ning pursuika küttis kunagi suvila, restid roostevabast ning pärit kuskilt tööstuslikust külmikust. Ahi näeb välja selline http://x.co/tnjd , tagapool ka soesutsuahi mis tavalist kala teeb\nKui siin juba targad postitavad kust saab E-aineid, siis äkki keegi tark ütleb millisest hulgilaost saaks 2-3 kg. (kus 25kg. kaupa müüakse, seda tean) inimesele mõeldud piimapulbrit osta, millega kannataks putru keeta ja pannkooki küpsetada.\nMaakivist asja peaks siiski mingi taktitundega tegema. Üks asi on lihtsalt flintstone`ide kombel kivide kokku kuhjamine, teine asi maakivist ladumine\nIseasi, kas maakivi nüüd just suitsuahju materjal on.\nHea link. Palju slaavilikku kulibinlust, aga ka palju häid ideid\nkivist ahju selgeks õpid, siis ikka mugav suitsetamine. Aga puidust kastiga vist veel lollikindlam tulemus. Endal sääne...\nTäna vaatasin hommikukohvi aegu "Kuldset Börssi"\nMingi marko pakub suitsuahju ehitamise teenust. Pildid juures ja puha.\nVaatan ja vaatan, krt, minu suitsuahi ka pildil.\nMinu kuulutusealuse kommentaari peale muutis asjapulk kuulutust ja kirjutas rea "piltidel ei ole minu tehtud suitsuahjud, vaid näidised, mida ka mina saan valmistada."\nKui tahad head kala teha siis ikka laudadest kast ja kivikeris. keris.\nLiha jaoks on parem metallist või kivist ahii.\nhunt miks selline väide? kas siis paljud kalurid ei oskagi kala suitsetada ning on kala rikkumise eesmärgil ehitanud kivist ahjud? ranna külades leiad ju nii kivist kui ka puukastiga ahjusid seega...\nLihtne suitsutuskasti põhimõttel töötav suitsuahi. Meisterdatud vanast puupliidi küpsetusahjust ja kodusest vanarauahunnikust leitud materjalist. Kaks resti ja kuumakindla värvi ostsin ehituspoest, keevitustöö tegi naabrimees.\nEks see maitseasi .Puidust ahjus saab kala palju kiiremini valmis,ka talvel ja ei jää vesine. Rannakülades kus palju kala ei pea puukast lihtsalt kaua vastu ja kui kala palju siis aega ka kauem oodata.\nMulle see kibe laastutossu maitse ei meeldi,teen vanamoodi lepaokstega ja talvel toore lepahaluga.\nKunagi sai tuttavale niisugune ehitatud.Tuttava idee ja projekt minu töö.\nKuna ahi pole veel valmis sisse tulid veel kividest keeris ja teisepoole pliidi raud peale.\nKulminaator ma oleks huvitatud sinu poolt kunagi pakutud joonistest\nma kaa..pane siia üles...\nUueks aastaks kindlalt püsti, kellel vähegi võimaldab https://youtu.be/vZpD3FKwn4s\nSai ehitatud suitsuahi aga kerisekkive pole veel sisse pandud,küsimus on siis,et mis kivid on parimad\nMa oma ahju panin tavalised põllukivid. Kas nad nüüd parimad on, ei tea, aga aastaid juba asja ära ajanud. Aegajalt mõni põleb lõhki või pudedaks, need vahetan välja ja asi toimib.\nMuidugi enne pese korralikult puhtaks. Samas, tark ei torma, äkki keegi teab miskit paremat.\nMudaparm teab. Ta ju elu jooksul tuhandeid kalasid suitsuahjust läbi lasknud. Äkki jagab oma kogemusi?\nkerisekivid võiksid olla musta värvi ja tiheda struktuuriga, need kestavad kuumale pikemalt. Neid on ülivähe kahjuks. Hallikad ka head. Punakaid ja ohtra kvartsiseid heledaid pole mõtet toppida.\nKel mõte suitsuahi soetada, aga ise ei viitsi jännata, siis soovitan soojalt abbas.lv firma toodangut. Mul selline:https://abas.lv/en/product/abas-smokehouse-200l-2/\nTunnis kulub kolm 25 cm pikkust lepahalgu (lõikan enne suitsutamist 50 cm ahjuhalud pooleks), kerisekive pole vaja, ilm ei mõjuta, sest seinad kahekordsed ja vahel soojustus, restide all pann(kui suitsutan kala, pannile liiv, kui suitsutan liha, pannile vesi), termomeeter ahju küljes, võimalus ka BBQ režiimis liha teha, alt siibriga reguleerid kuumust\nÜlimalt lihtne käsitseda - lapski saab hakkama...\nno ma aretasin ka üli ökopilli küll esialgselt suitsusauna kerise jaoks, aga see sobib ka suitsutusahjuks. Essa ostis sõber välikööki pizzaahju kõrvale. Parim põlemine, st vähem puid jne\nTere. Äkki on kellegil head ja toimivat lahendust grillmajja. Sooviks sellist, kus oleks kamin šaslõki tegemiseks ja suitsuahi. Korstnaga variant.\nMina küsin, et kuidas te kerisega ahjus, kus kolle asub suitsukasti all, hoiate parajat temperatuuri? Mul tõuseb pidevalt hetkega 110-120 juurde ja pikaks liha suitsutamiseks on see liiga kuum kuna liha sisetemp jõuab kiiresti 80 kraadini ja saavutab küpsuse, jookseb mahladest kiiresti tühjaks ja jääv kuiv. Sooviksin pikalt lasta, nii 7-8h minimaalselt kuid jube raske on head temperatuuri hoida. Korraks satub suurem tuli alla, on hetkega 120 sees ja kui kivid juba kuumaks läinud, siis tempi alla on raske saada nii, et tuli ka all ikka oleks. On mingeid nippe, kuidas seda värki kontrolli all hoida? Kütan muidu reeglina nii, et algusea kuiva lepaga tuli alla ja siis edasi toorest lepast lõigatud 10cm tükkidega mida panen 2-3 kaupa alla. Vahel lisan ka lehtedega värskeid oksi, et saaks head tummist suitsu ka vahele.\nMul vana ahju uks. Tahan tempi maha, keeran täitsa kinni, tahan tõsta, jätan millimeetrise vahe.\nKerisega ,mis asub suitsukasti all ongi raske temp hoida.Mul kolle kõrval ja pole probleemi.Ahi kerisega ja temp vahemikus 70-90 väga kerge hoida,ainult ahi on suht tuim,temp langetada ja järsult tõsta on raske,aga pole ka vajadust.\nPuukastiga ahju kohta küsiks, kas soojustusest või ilma? Soojustus tunduks nagu abiks, aga kuidas praktikas tehtud on?\nNii keris kui puukast on tegelikult ju amortisaatorid, esimene aitab hoida stabiilset temperatuuri ja teine ülekuumenemist. Puukast kipub kuumsuitsu korral nagunii mõne aasta jooksul ära kõrbema, soojustamisega jõuab selle tulemini veel rutem\npuukasti eelis ehk ka see, et liigniiskus saab välja, ilma timmimata Enda ahjul jätan ca 15 % siibri lahti ja alt ahjuuks kinni. A ega ma neid ei poolda, ikka kivist ja dopelt seinaga, mis kestab maa ja ilm.\nkala puhul. Lihaga pigem vaja lisaniiskust ning kanale pane õllepurk kõhtu lahtise korgiga püstises asendis.


Külauudised – Lehekülg 652\nHeategevuskontsert Väike-Maarja kiriku taastamiseks\nHiljuti äiksetormis tugevasti kannatada saanud Väike-Maarja kiriku taastamise toetuseks toimub täna, 18. augustil algusega kell 20 Ebavere laululaval heategevuskontsert, kus esineb Väike-Maarjast pärit lauljanna Eda-Ines Etti koos oma ansambli ja üllatuskülalistega.\nKontserdipilet maksab 25 krooni, kohapeal saab teha annetusi.\nPühapäeva, 8. augusti õhtul Väike-Maarjat räsinud äikesetormis said tugevasti kannatada Väike-Maarja kiriku tornikiiver, katus ja leinamaja.\nKiriku tornikiivri ja katuse taastamistöödeks kulub ekspterthinnangu järgi 2,37 miljonit krooni.\nNädala alguseks oli annetusi kiriku taastamiseks laekunud ligi 82 000 krooni.\n„Väike-Maarja kiriku näol on tegemist Väike-Maarja jaoks väga olulise kultuurisümboliga ja kiriku taastamine on meie kogukonna jaoks väga oluline,” ütles EELK Väike-Maarja kiriku koguduse juhatuse esimees Heli-Liivia Komp.\n„Me mõistame, et tormis kannatasid kahju paljude inimeste kodud ja oluline vara. Seda enam oleme tänulikud kõigile toetajatele. Annetajate heategu näitab, et ka rasketel aegadel suudame oma kultuuriväärtustest hoolida. Kogudus teeb omalt poolt kõik, et Väike-Maarja kiriku torn endises ilus üle puude latvade kõrguks,” lausus ta.\nVäike-Maarja kirik. Foto: Elina Kononenko\nPostitatud 18/08/2010 18/08/2010 Autor kylauudis.eeRubriigid Lääne-Virumaa,Väike-Maarja valdSildid heategevus,kontsert\nLasva järve ääres tuleb taas tulemuusika etendus\nLasva järve rannas toimub neljapäeval, 19. augustil algusega kell 20.30 järjekordne Lasva järve tulemuusika etendus.\nJärve elustuledega kaunistamist saadavad rahvapillilugudea Eva Mitreikina ja Kadri Karu. Ujuvparvel esitab Eesti rahvusmeeskoori lauljatest koosnev Kuninglik Kvintett Aarne Oidi ja Raimond Valgre loomingut. Tantsulisi vahepalu pakub rannal Lasva rahvatantsurühm Vurr.\nKavas on ilutulestik. Üritus on tasuta.\nKella 11–24 on avatud ka Veetorni galerii. Sissepääs sooduspiletiga 10 kr.\nPostitatud 18/08/2010 20/01/2011 Autor kylauudis.eeRubriigid Lasva küla,Lasva vald,VõrumaaSildid kontsert\nKirivöö õppepäevad Rõudes\nLäänemaa Rõude küla selts korraldab 20.-22. augustini Rõude külamajas kirivöö õppepäevad. Räägitakse kirivööde ajaloost, vööde pikkusest, värvidest, materjalidest, mähkimisest, kudumisest jne. 21. augustil toimub vastsisustatud puutöötoas ka puupäev.\nPostitatud 18/08/2010 17/08/2010 Autor kylauudis.eeRubriigid Läänemaa,Martna valdSildid käsitöö\nÖkofestivali avapäev tõi kokku keskkonnaprofid\nEile, 16. augustil käivitunud Põlvamaa ökofestivali üritused juhatas Põlva talurahvamuuseumis sisse keskkonnaseminar „Profilt profile”, mis tänavu keskendus eelkõige tööhõivele ja visiooni pakkumisele tulevikus.\nSäästva Eesti Instituudi projektijuhi Helen Poltimäe ettekanne „Noored, tööhõive ja võimalused keskkonnasektoris” avardas noorte tööotsijate silmaringi, pakkudes lahendusi haridustee valikul, kirjutas Polvamaa.ee. Tulevikku suunatud keskkonnateadlikust energeetikast lõi seminaril visiooni Marek Muiste Eesti Biokütuste Ühingust, elust kiirguse keskel rääkis Keskkonnaameti kiirgusosakonna nõunik Enn Realo. Mahetalusid ja -tootmist ühendava organisatsiooni WWOOF Eesti esindaja Priit Pukk tutvustas, millised võiksid olla esimesed sammud keskkonnasõbraliku ja looduslähedase töökoha poole. Seminari lõpetas vestlusring lõkke ääres.\nÖkofestivali avapäev tõi õpihimulised kokku ka Verioral toimuvale kahepäevasele maakiviehituse kursusele, mida juhendab kogenud ehitusmeister Rainis Kägo.\nPõlvamaa viies ökofestival kestab laupäevani.\nPostitatud 17/08/2010 17/08/2010 Autor kylauudis.eeRubriigid PõlvamaaSildid festival,keskkond\nSänna velokuur kogub Võrumaal vanu rattaid\nSänna velokuur korraldab laupäeval, 21. augustil Võrumaal retke kasutuna seisma jäänud jalgrataste, jalgrattaosade ja -tööriistade kogumiseks. Kogutud rattad tehakse õpitubade käigus korda ja antakse ühiskasutusse.\nSänna Velokuur on 2010 kevadel alustanud noortealgatus, mille raames korraldatakse rattamatku, loenguid, filmiõhtuid ja palju muud. Üritusi toetab programm Euroopa Noored ja Kohaliku Omaalgatuse programm.\nPostitatud 17/08/2010 Autor kylauudis.eeRubriigid VõrumaaSildid algatus\nParimad talumetsamajandajad kohtuvad Hiiumaal\nEeloleval nädalavahetusel toimub Hiiumaal parimate talumetsamajandajate kokkutulek, mille võõrustajaks on mullu parima talumetsamajandaja tiitliga pärjatud Kalle Laid, teatas erametsaliit.\nJärhekorras 11. kokkutuleku programm on tihe. Osalejad tutvuvad Hiiumaa metsaseltsi Leader projektiga „Ühistegevus ja selle arenguperspektiivis Hiiumaa erametsanduses” ning kuulavad ettekandeid metsandusliku ühistegevuse toetusmehhanismidest, metsaomanike organisatsioonide arenguvõimalustest ning metsatööstuse ootustest metsaomanike ühistööle. Seejärel tutvutakse võõrustaja Kalle Laidi maadega Kauste külas. Õhtune programm näeb ette meelelahutuslikku poolt, näiteks täpsussaagimist jms.\nTänavuseks parimaks talumetsamajandajaks valis erametsaliit Mähuste talu peremehe Vahur Eenmaa, kellele kuulub Harjumaal 550 hektarit maad, millest 413 on metsamaa. Teise kohe vääriliseks pidas komisjon Külassaare-Sillajõe talu peremeest Tiit Kosenkraniust, kel majandab Pärnumaal 136 hektarit metsa. Auväärse kolmanda koha tiitli sai Eiki Zernast Põlvamaalt, kel on majandamiseks ligi 50 hektarit metsa. Oma piirkonna parimatena on ära märgitud Merit Lilleleht Järvamaalt, Mihkel Pavelson Valgamaalt, Veljo Roosimaa Hiiumaalt ja Tarmo Tolm Võrumaalt.\nPostitatud 17/08/2010 24/08/2010 Autor kylauudis.eeRubriigid Eesti,HiiumaaSildid kokkutulek,metsandus\nViljandimaal Suure-Jaani vallas toimuvad Kuhjavere teatripäevad algavad 20. augusti pärastlõunal ja lõpevad 21. augustil kell 17. Reede õhtul on kavas simman, laupäeva lõpetab kontsert. Esinema tulevad teatritrupid kaheksast maakonnast, kes astuvad üles 13 etendusega. Esinemispaigad taluõuedel ja renoveeritud külamaja terrassil. Kontakt ja info tire@hot.ee, tel 562084466 või 56509311.\nPostitatud 16/08/2010 24/08/2010 Autor kylauudis.eeRubriigid Suure-Jaani vald,ViljandimaaSildid teater\nPikakannus renoveeritakse seltsimaja katust\nPikakannus jätkub juba mitmendat nädalat seltsimaja katuse renoveerimine.\nKui vana katus (laast, mille peale nõukaaegsed ehitusgeeniused olid pannud eterniidi) maha sai võetud, avanes rõõmustav pilt — üle saja aasta vana hoone katusekonstruktsioonid olid heas korras, teatas MTÜ Pikakannu Kooli Areng. Laetalades leitud üksikud pehkinud kohad saavad korraliku hoolduse, sarikaid ja penne pannakse juurde. Katus säilitab oma esialgse välisilme, saab korraliku soojustuse ning maja saab puhta pööningu.\nRenoveerimistöid teostab Traiel OÜ, elektritöid Elis Projekt, ehitusjärelvalvet Tõnu Jõgi inseneribüroo. Töid toetavad PRIA (meetmest 3.2.), Lasva vald ja MTÜ Pikakannu Kooli Areng liikmed.\nPikakannus seltsimaja saab uue katuse. Foto: Pikakannu Kooli Areng\nPostitatud 16/08/2010 20/01/2011 Autor kylauudis.eeRubriigid Lasva vald,Pikakannu küla,VõrumaaSildid ehitus\nMisso postkontor pannakse kaheks nädalaks kinni\nMisso postkontor on tänasest kuni 30. augustini ajutiselt suletud, teatas Misso vallavalitsus. Lähim postkontor asub umbes 11 km kaugusel Ruusmäel (avatud E-R 9-14.45, L-P suletud), samuti saavad kõik füüsilised- ja juriidilised isikud, kes elavad/asuvad maapiirkonnas lähimast postkontorist kaugemal kui 5 km, omale kirjakandja Eesti Posti kliendiinfo telefonil 1661 (E-L kella 9–18) tasuta koju tellida.\nPostitatud 16/08/2010 20/01/2011 Autor kylauudis.eeRubriigid Misso alevik,Misso vald,VõrumaaSildid post\nPõlvamaal algab ökofestival\nTäna, 16. augustil algab Põlvamaal ökofestival „Rohelisem elu 2010″, mille raames leiab iga huviline kogu nädala jooksul nii loenguid, põnevaid töötubasid, kontserte kui kaubitsemise võimalusi. 21. augustini vältav ökofestival on juba traditsioonidega sündmus, mis aitab ellu viia Põlvamaa tunnuslauselt kõlavat sõnumit “Rohelisem elu”.\nPostitatud 16/08/2010 16/08/2010 Autor kylauudis.eeRubriigid PõlvamaaSildid festival,keskkond\nKaika suveülikool toimus Haanimaal\nVõrukeelse kultuuriruumi igasuvine tähtsaim sündmus Kaika suveülikool korraldati sel aastal põlisel Haanimaal. 13.-15. augustil kogunes Haanimaale üle 100 inimese, et osa saada tänavuse suveülikooli teemadest, töötubadest ja kontsertidest.\nSuveülikooli üheks keskseks teemaks tõusis küsimus: kuidas leida tasakaal aastasadade jooksul kujunenud põliskutuuri ja meid ümbritseva eduühiskonna vahel. Kaika suveülikooli rektori ametit pidas Haanimiihhi nõvvokua vanem Agu Hollo.\nEttevõtmine sai teoks Haanimihhi nõvvokua, Haanja valla ja Võro Seltsi VKKF koostöös.\n22. korda toimunud Kaika suveülikooliga samal ajal peeti ka iga-aastaseks traditsiooniks kujunenud kolme rahva (liivi-seto-haani) suvemängud.\nKaika suveülikooli lõpetamine Haanja koolimaja ees. Lõpukõnet peab rektor Agu Hollo. Foto: Uma Leht\nVaata lisa: Kaika suveülikool, Haanimiihhi nõvvokoda\nPostitatud 15/08/2010 24/08/2010 Autor kylauudis.eeRubriigid Haanja vald,VõrumaaSildid võro keel\nEsimene Uue Ajastu Festival peetud\nPõlvas lõppes täna 12. augustil alanud esimene Uue Ajastu Festival „Armastuse sagedus”, mida paljud osalejad nimetasid väga mõnusa õhustikuga erakorraliseks sündmuseks Põlvamaa kultuurielu elavdamisel. Uue Ajastu Festivali idee oli kunsti ja muusika toomine linnatänavatele ning linnakodanike kaasamine peomeeleolu loomisesse aktiivse osaluse läbi. Festivali korraldajad käsitlesid linnaruumi kontserdipaiga ja galeriina ning kutsusid linnakodanikke ja külalisi nelja päeva jooksul linnaruumi aktiivselt kasutama.\nPostitatud 15/08/2010 24/08/2010 Autor kylauudis.eeRubriigid PõlvamaaSildid festival\nLooduslähedase eluviisi suvemess Hunditurul\nHarjumaal Kuusalu vallas Uuri külas Hunditurul peeti 13.-15. augustini looduslähedase eluviisi ja alternatiivteraapia suvemess „Looduslik ja loomulik”.\nLoenguid peeti kahel laval, filmilaval toimusid Lektooriumi interaktiivsed filmitoad. Lisaks toimus palju erinevaid töötubasid, kus oli võimalik nii õppida kui ka saada individuaalseansse, osta loodustooteid jne. Kavas oli südamemeditatsioon, sütelkõnd, teater ja palju muud huvitavat.\nPostitatud 15/08/2010 15/08/2010 Autor kylauudis.eeRubriigid HarjumaaSildid mess\nLoovusaida laastukatuse löömise talgud Uibujärve külas\n13.-15. augustini korraldati Põlva vallas Uibujärve külas Neitsijärve talus kerkivale Loovusaidale laastukatuse löömise talgud. Meistrimehe juhendamisel oli Loovusaidale plaanis lüüa 90 m2 laastukatust.\nJälgi loovusaida sünnilugu siit!\nPostitatud 15/08/2010 19/01/2011 Autor kylauudis.eeRubriigid Põlva vald,Põlvamaa,Uibujärve külaSildid ökoehitus\nKergsavi segamise talgud Järvamaal\nJärvamaal Roosna-Alliku vallas Koordi külas toimuvad 28.-29. augustil ökoehituse talgud. Equilibre Tasakaalukeskuses tehakse kahe päeva jooksul tutvust traditsioonilise ehitusmeetodiga ja segatakse kergsavi, et soojustada väikest puidust hoonet.\nPostitatud 15/08/2010 15/08/2010 Autor kylauudis.eeRubriigid JärvamaaSildid ökoehitus\nUue Maailma Selts korraldab tänavafestivali\n4.-5. septembril korraldab Uue Maailma Selts Tallinnas juba neljandat aastat tänavafestivali, kuhu on oodatud kaasa lööma kõik huvilised. Uue Maailma tänavafestival on Tallinna kesklinna ühe asumi iga-aastane tähtsündmus, mille korraldavad sealsed elanikud ise, et tähistada koos linnarahvaga naabriks olemist. Üks peab kohvikut, teine korraldab töötoa, kolmas musitseerib tänaval — kõigil on võimalus teistega midagi jagada.\nPostitatud 15/08/2010 24/08/2010 Autor kylauudis.eeRubriigid Harjumaa,TallinnSildid festival\nVõru linnagaleriis on avatud Vana-Võromaaga seotud kunstnike ühisnäitus\nVõru Linnagaleriis on 3. septembrini avatud Vana-Võromaaga seotud kunstnike ühisnäitus “Kos sa olõt?”. Näitus on ajastatud ühtelangevana samal ajal toimuva Võru linna sünnipäevakuuga ja selle raames toimuvate üritustega. Võrumaal juuri omavad kunstnikud kutsuti kokku just linna 226. aastapäeva silmas pidades: see on kunstirahva kingitus linnale ja selle elanikele.\nPostitatud 15/08/2010 24/08/2010 Autor kylauudis.eeRubriigid VõrumaaSildid näitus\nTulekul ökokülade loomise kursus Damanhuris\nJärgmisel kevadel toimub Põhja-Itaalias Damanhuri Föderatsioonis järjekordne ökokülade loomise kursus (ehk EDE – Ecovillage Design Education), milles osalemiseks saab taotleda ka Grudtvigi granti. Tegemist on mahuka kuuajalise kursusega, kus osalejatele tutvustatakse lähemalt ökoküla loomise nelja aspekti: sotsiaalne, majanduslik, ökoloogiline ja maailmavaateline. Kursuse viivad läbi rahvusvahelised koolitajad nii Damanhurist kui teistest ökoküladest Euroopas.\nTäpsem info kursuste kohta\nPostitatud 15/08/2010 24/08/2010 Autor kylauudis.eeRubriigid maailmSildid ökoehitus\nEestlaste päev Veclaicenes\nLäti piiri ääres Veclaicene (Vana-Laitsna) valla keskuses Kornetis peeti laupäeval, 14. augustil juba viiendat korda eestlaste päeva. Kokku sai paarsada ühiste juurte või lähedase elukohaga lätlast ja eestlast.\nKorneti rahvamaja korraldatud üritusel esinesid Veclaicene segaansambel, Misso naisansambel, Põlva meeskoor, Lüllemäe kammerkoor, Puiga segaansambel, poisteansambel Võrust ning Kegumsi rahvamaja naiste tantsurühm Rasa ja vokaalansambel Kvelziedi.\nVeclaicene rahvamaja saalis toimus looduslikest materjalidest valmistatud käsitöö näitus-müük.\nPostitatud 15/08/2010 15/08/2010 Autor kylauudis.eeRubriigid Läti,NaabermaadSildid kodukandipäev\nMunamäel mängitakse Kalevipoega ja kilplasi\nSuure Munamäe vabaõhulaval jätkuvad tuleval nädalal suvelavastuse „Kalevipoeg kuningaks!?” etendused\nIN Teatri ja Cabaret Rhizome’i suvelavastuse aluseks on F.R. Kreutzwaldi jutustused muistsetest tegelastest — kilplastest ja Kalevipojast ning Andrus Kiviräha draamatekst „Kalevipoeg”, milles kilplaste ja Kalevipoja teemad ning tegelaskujud on omavahel lustakalt seotud. Urmas Sisask kirjutab lavastusele kohaliku rahvapärimuse alusel laulud ning muusika. Lavastus käsitleb uljuse ja rumaluse omavahelist seost ning tihti esinevat üksteise vääritimõistmist. Muusikaline lavastus ansambliga The Blinking Lights sobib vaatamiseks kogu perele.\nLavastaja Priit Valkna, osades Katrin Valkna, Lauri Kink, Sepo Seeman, Jaanus Mehikas, Johannes Veski, Päär Pärenson, Joonas Parve, Ajjar Ausma, Enel Kõrre, Karolin Kõrre, Mariann Valkna, Anett Demjanov, Marek Demjanov, Oskar ja Johannes Seeman.\nEtendused toimuvad veel 17., 18., 19., 20., 21. ja 22. augustilalgusega kell 19 Suure Munamäe vabaõhulaval. Piletid 175 ja 125 kr.\nPostitatud 15/08/2010 24/08/2010 Autor kylauudis.eeRubriigid Haanja vald,VõrumaaSildid teater\nMõniste vallas on uus maakorraldaja\nMõniste valla maakorraldaja ametisse asus augusti algusest Mari Vaher, kes õpib Eesti maaülikoolis maakorralduse eriala, teatas vallavalitsus. Maakorraldaja ametikohale kandideeris viis inimest.\nPostitatud 15/08/2010 24/08/2010 Autor kylauudis.eeRubriigid Mõniste vald,VõrumaaSildid töö\nTules hävinud puidufirma toetuseks kogutakse raha\nAntsla valla veebis avaldati teade, kus kutsutakse üles annetama 8. augustil äiksest süttinud ja maha põlenud OÜ Sän & Män tootmiskompleksi taastamise heaks.\n„Head inimesed ja etevõtjad! Loomulikult ei suuda me korvata rahalist kahju mida tekitas välgutabamus ja sellele järgnenud tulekahju valla ühe edumeelsema ettevõtja tootmisbaasile. Pigem on tegemist moraalse toetusavaldusega kui annetate: Taivo Tuusise arveldusarvele 1105239076 Swedpangas vastavalt teie võimalustele,” kirjutatakse üleskutses.\nTaivo Tuusis hindas põlenguga tekkinud kahju ligi 5 miljonile kroonile. Ettevõttes on 27 töötajat.\nPostitatud 15/08/2010 15/08/2010 Autor kylauudis.eeRubriigid Antsla vald,VõrumaaSildid heategevus\nEelmine lk Leht 1 … Leht 651 Leht 652


Kommentaarid: Juhtkiri | Sotsid võivad muuta (Eesti) kurssi\nJuhtkiri | Sotsid võivad muuta (Eesti) kurssi\nÕhtuleht.ee, 13. mai 2015 17:45\nmaakas/ 19. mai 2015 09:25\nalkohol tuleks aastaks üldse müügilt ära võtta,et EESTI rahvas ellu jääks.jalgsi käimine on tervislik.käituge inimese kombel,siis pole vaja trahve maksta.\nküsimus/ 17. mai 2015 23:14\nSotsidel oli juba võimalus Eesti kurssi muuta, kuid võimuahne Mikser Reformi sõbrana seda ei teinud.Kas nüüd minnakse teisele ringile?\neestlane/ 17. mai 2015 19:34\nKahe käega olen Ossinovski poolt. Mikser on "mehike", sellisest pole ei enda ega kogu riigi asjade üle otsustajat.\nMaaja/ 18. mai 2015 09:55\nSotside ja keski ideoloogias pole olulist vahet, ometi on sotsid valinud koostöö reformiga ja seda korduvalt..... sotsid soovivad ainult vōimul olla ei muud. Nad on nōus kellega tahes jne kompromissima.\nJAH/ 16. mai 2015 23:37\nArvata võib et OSSINOVSKI ongi see mees kes toob värskuse selle 24-a. paigal tammumisele ja lubadustele mida iggaastaselt meile lubatakse, tahaks näha pensioni põlves ka rõõmsamaid päevi ,kui praegu. kadugu ekraanilt fooliumid, raskid vuntsid laalid jürksid ja muud sarnased tegelased- kõrini on lubadustest, mõelge kolmandik elu on elatud ainult lubaduste näol.\neksitus mõelda/ 15. mai 2015 22:24\n...et sotside reiting eriti palju juhist sõltub! Sotside langeva reitingu määrab nende pooldav suhtumine nn kooseluseadusse ja immigrantide sisseveosse. See viimane on aga eestlastele sama mis enesetapp! Siit otsige sotsid oma kehva reitingu põhjuseid. Lisaks...te ei kasuta oma võimalust oravad pingile saata ja moodusrtada eesti rahvast hooliv koalisatsioon kuhu peaksid kuuluma kindlasti Keskerakond ja EKRE! Teile meeldib end oravate lõkketule ääres soojendada...\nMaaja/ 18. mai 2015 09:56\nSotsid on üks oma näota üleliigne kompromissierakond, eriti nüüd, kui on VE\nOtu/ 15. mai 2015 08:20\nPõhiküsimus : Kas Savisaar võtaks Mikseri tagasi ! Vat selles on küsimus. Kõik muu on juba selge !\nOnu Ruudi/ 14. mai 2015 22:43\nSotsidest riigi- ja rahvareeturite ainuke õige koht on peldiku taga!\nsoomlane / 15. mai 2015 02:03\nVõid sina vastata mis koht on Peldiku? Kas see on see pagulasküla koht ?\nreede/ 14. mai 2015 15:54\nSotsid peaksid ometi ükskord taipama et Mikseri juhtimisel on varsti erakonnal lõpp\nhuvitav ,/ 14. mai 2015 15:05\nkellele i. saar NÜÜD pugema hakkab? tema juba nii lihtsalt kohast ei loobu.\nsuurepärane uudis/ 14. mai 2015 12:55\nväjasuremise vältimiseks on muutusi nagu õhku\nvallo/ 14. mai 2015 12:44\nkui see oss saab sotside pomoks kaotavad sotsid viimased eesti hääled ,venestamine ei lähe eestlastele ei geneetiliselt ega alateadlikult peale .ja ei pese oos end enam puhtaks.kui oled end täis teinud on kõik.mina enam ei valinud sotse juba viimastel valimistel just ossi pärast ja see papa rahastamine tõrjub ka.\nnaine/ 14. mai 2015 12:28\nOssinovksi on üks targemaid inimesi seal Riigikogus, teda ei anna Mikseriga võrreldagi.Ja küsimus ei ole üldse ülikoolis ,mille ta lõpetas.Inimene on lihtsalt väga tark, kuulake,kuidas ta end väljendab ja mida räägib.\nMaaja/ 18. mai 2015 09:58\nKuidas asetub Ossinovski lojaalsus eestlusele?\nAutojuht/ 30. mai 2015 11:50\nOssinovski ja mõni teine idast pärit kodanik on lojaalsem eestile kui mõnigi põlis eestlane\ntoetan/ 14. mai 2015 11:23\nossinovskit.Tore noor mees ja sirge seljaga.EDU!\nEestile on vaja/ 14. mai 2015 10:10\nVaja on valitsust, milles pole reformierakonda, see on võtmeküsimus. Ükskõik milline teine valitsus aitab meie riigi sellest seisakust välja, sest kaardipakk lüüakse korraks laiali ja saab juurida mõned reformierakonna vähkkasvajad maavalitsustest, riigiettevõtetest ja sihtasutustest välja. Reformarid on ju nagu puugid ettevõtjate seljas käsi pikal, eriti enne valimisi.\nUnistus!/ 14. mai 2015 10:08\nPeaks see kuri eesti rahvast aktsiisidega viletsusse viiv ja elajalike trahvidega karistav valitsus ometi kokku kukkuma. Soovime rahva sõbralikku valitsust!\nTeedo/ 14. mai 2015 18:54\nKas vene rahvast saaks sõbralik valitsus. Mina nõuka aega tagasi ei igatseks!99% oli tavaliselt hääletamas käijaid-kui ei läinudsaid karistatud. Sõbralikku valitsust ootate jah!!!!\nirw/ 14. mai 2015 09:35\nValige muidugi oss -siis selle roosa erakonnaga kõik !\nHasta la vista ,sotsid !\nvägev, / 14. mai 2015 09:12\nOssinovski on haritud Eestlaste seas väga populaarne. Ootame huviga asjade käiku ja hoiame pöialt.\nxxxx/ 14. mai 2015 11:07\nSee mees vahemalt reformikommarite ees end urvakile ei lase ja sellepärast\nvõib talle andestada ka mõned puudused\neestlane/ 17. mai 2015 19:38\nJutt jumala õige! Ossinovski ennast Rõivase ees urvakile küll ei lase, vene rahvusel on selle värgiga väga selged sotid.\njaan/ 14. mai 2015 15:52\nkas sul muud teha ei ole kui siin 10 korda erinevate nimede all kiidusõnu kirjutada\nsoovitus/ 14. mai 2015 09:12\nMikser sul on aeg oma koduerakonda tagasi minna!\n14. mai 2015 10:23\nTeda ei võeta.\nEI MUUDA!/ 13. mai 2015 22:40\nNo Eesti kurssi küll EI MUUDA mingi väike käputäis sotse Riigikogus. Osa olevat vist nendestki 15-st üle läinud juba teise erakonda....\nOssinovski/ 13. mai 2015 23:54\nostab ära ja ongi muudetud\nEESTIMEELSED on REF ja IRL/ 13. mai 2015 22:28\nKui sotsid lahkuvad Keskerakonda või moodustavad Ossinovskiga coloraado mardikate pesa, siis on nende TOETUS EESTLASTE hulgas KADUNUD. Tuleb ikka välja ammu teada tõde, et EESTIMEELSED erakonnad on ainult REF ja IRL.\nJaak/ 14. mai 2015 10:13\nREF küll eestimeelne pole, ta tahab meie rahva hoopis viletsusse viia oma aktsiiside ja elajalike trahvidega. Seda erakonda ei huvitab rahvas ainult pügamis objektina.\nJaagule/ 30. mai 2015 11:54\nVot see on õige jutt ja ega IRL parem pole saaks aga midagi maha müüa.\nxxxx/ 14. mai 2015 11:09\nIsamaaliidust on saanud lihtsalt reformikommarite puudlike ja eestimeelsus on asendunud\nrahameelsuse ja euroopameelsusega,aitame pige moslemeid kui oma vaesed eestlasi\nkas siis/ 15. mai 2015 22:15\n....sinu arust on eestimeelsus see kui meie maa asustatakse lähis-ida immigrantidega kes paljunevad nagu kärbsed? Kas eestimeelsus käsib neil vastu võtta ho.seadusi mis labastavad tõelist perekonda?\n13. mai 2015 22:11\nrp/ 13. mai 2015 20:53\nSotsiaaldemokraat Palo võitleb maksutõusude vastu kaitstes ettevõjate huve ja reformar Ligi seisab maksutõusude kehtestamise ja õpetajate palgatõusu eest. Kas nad on kohad vahetanud? Ei, lihtsalt tänastelt parteidelt maailmavaadet nõuda on naiivsus.\nxxxxx/ 14. mai 2015 11:11\nKas sinu arust maksutõusud ja vaesuse kasv on rahva huvides?\n5-le x-le/ 18. mai 2015 10:03\nKas Sa kommentaari sisust aru said? Sinu vastus on vist mōnele teisele kommentaarile?\nT.Mets/ 13. mai 2015 19:44\nOssinoski on igati sümpaatne ja arukas, Soovin edu\neesti taat/ 13. mai 2015 20:03\nSa mees oled ikka päris ohmu.\nsots/ 13. mai 2015 18:46\nEtkari tentsiku juhtimisel helgesse-sotsialistlikku tulevikku\nkeskmine pildil/ 13. mai 2015 18:34\non erilise kursimuutja ilmega\nOmeti lootus!/ 13. mai 2015 18:08\nOssinovski peaministrina tooks uue hingamise. Liiga kaua oleme pidanud taluma reformikommunistide stagnatsiooni ja rumalaid peaministreid on meil olnud järjepanu juba kaks tükki. Kusjuure polekski arvanud, et Ansipist suudab keegi veel rumalam olla. Selles mõttes Rõivas üllatas!\nTark, intelligentne ja reaalselt äraostmatu Jevgeni Ossinovski oleks pagana hea valik!\nLõppeks ka see totakas vastandamine rahvuslikul pinnal, mida oravapoisid on võimu nimel harrastanud.\nEdu Ossinovskile, kadu Reformierakonnale, kes on sundinud kümneid tuhandeid noori eestimaalasi välispagulusse minema.\nLumpeni osakaal Eestis hakkab muuutma juba ohtlikuks nii riigile kui rahvusele.\nNo ja presidenti meil ju ka sisuliselt pole. Ons keegi kuulnud midagi meie miki suust riigi teemadel?\nloss/ 13. mai 2015 20:16\nTooks jah, täieliku venestamise. Milles ikkagi seisneb Ossinovski tarkus, milles see siiani avaldunud on ? Oskab eesti keelt ja käinud kurat teab mis koolis Londonis? Näiteks Reps käis ka Oxfordis, tõsi küll, ühiselamu komandandina või kuidas? Kõige väidetava rumaluse juures on reform siiski Eesti riigi säilitanud ja saavutusi on samuti.\n14. mai 2015 02:14\nSee et, ole täitsa ja räägi täpsemalt neist saavutustest.\neestlane/ 17. mai 2015 19:42\nMis sul viga on? Rahvus ei tee inimest lolliks! Inimene on õppinud ära meie keele, püüab eesti elu paremaks muuta, elab korraliku inimesena ja meie ikka pole rahul.\nLisaks/ 14. mai 2015 10:18\nRõivas pole ainult lollim, ta on ka tigedam ja ahnem, selliseid karistusi ja aktsiise Ansip ei kehtestanud.\nAA./ 13. mai 2015 18:05


Kiidan oma kunagist bossi, et ta mulle nii vähe palka maksis ning paljastan Raha-Jaagu Saku maja saladuse – rahakratt.ee\nKiidan oma kunagist bossi, et ta mulle nii vähe palka maksis ning paljastan Raha-Jaagu Saku maja saladuse\nPosted on 09/17/2020 by rahakratt\nSelle looga kipun ma tõenäoliselt veidi heietama. Ärge siis väga pahandage. Vaatan praegu natuke üle õla ja mõtlen siin teie ees, mis mu senise teekonna märgilisemad sündmused on olnud ning kuidas ma kunagi rahaparadiisi poole sammuma hakkasin, et Üüri-Peetrusega kohtuda ja tema valdustesse tasuta sisse kolida.\n2020 augustis/septembris sai mul täpselt 5 aastat ühest kõige olulisemast sammust mu elus. Ma ei teinud tegelikult mitte midagi konkreetset, piisas vaid ühe mõtte mõtlemisest ja selle pidevast endale korrutamisest. Ma olin tüdinenud mõttetu töö tegemisest ja hirmust, et äkki saan kunagi jälle koondamisega pihta nagu seda juba varem juhtunud oli. Plaan oli selline, et edasises elus saaksin hoopis mina enda tööandja ära koondada. Noh, töölt lihtsalt lahkuda, kui vaeste kõnepruuki kasutada.\nEi ole mitte vähe neid kordi, kui saan kirju ja kommentaare küsimustega, kuidas ma nüüd järsku selliseid numbreid siin teen. Mis ma oskan vastata? See on see kurikuulus “üleöö edukaks” saamine, mis tähendab aastaid kõvasti töötunde ja hustlimist ning ühel päeval seda märgatakse ja soovitakse õnne. Seljataga arutletakse, et kuidas mõnel küll ikka joppab ja otsitakse lehest sama perekonnanimega vanainimese surmakuulutust. Ei saa ju olla, et keegi ise oma viljad teeninud on.\nKui sa arvad, et mu elu on üks pidev Lottemaa ja tilulilu olnud, kus pappi muudkui sisse pritsib, siis see kõik on vahva fassaad. Ma olen siin laval nagu sendibaleriin, et muudkui grand jeté siin ja bourrée seal. See, et varbad susside sees nagu liiga kauaks metsa jäänud mustikad on ja teatridirektor oma jämeda kämblaga mu teisi mustikaid “naljaviluks” kompab, see käib kõik eesriide taga.\nNagu Tallinna Linnaviletsus: väljast ilus, seest roiskunud\nAga tulles korraks tagasi loo pealkirja juurde, siis tõepoolest soovin avaldada tänu oma ihnele bossile, kes mul kunagi oli ja kes palgaga eriti helde ei olnud. Usun, et kui mul oleks olnud liiga mugav palk, siis ei oleks ma viitsinud siin üldse pusima hakatagi.\nPraegugi räägin oma tuttavatega ja näen, et rohkem pingutavad pigem need, kel seis nadim ja kõht koriseb. Mugavuspalga saajad (2k+) elavad üsna täpselt nii ära, et ei pea muretsema. Veel. Täna. Kuniks kõik hästi on. Ja kui nad just Tallinki töötajad pole.\nTeadlikumad rahaspetsialistid võivad minu teekonnal nüüd kahte strateegiat eristada. See, mida mina pikalt viljelenud olen, on nn. “tatrastrateegia”. See tähendab, et esimestel aastatel panin hullu. Ajasin kõik rauad kuumaks, lükkasin kõik õnged vette, tõin oma kulud nii alla kui võimalik ja hakkasin unistuste poole kütma. Igas seltskonnas kuulasin pealt, kes mida vajab, kes mida otsib, kes millega tegeleb. Pärast kodus mõtlesin, kuidas mina nendesse võrranditesse sobiksin ja mida pakkuda saaksin.\nSellest strateegiast rääkisin lähemalt Finantsfight 2020 üritusel ka ja sellega kokku mineva tabeliga mängis samal rahakaklusel Dividendinvestor. Tabelis sai numbreid muuta ja pidevalt live ülevaate oma seisust, et mis juhtub su rahadega sinupoolsete erinevate panuste korral ja erinevate tootlustega.\nAlustades hullu panna on kindlalt 100x motiveerivam, kuna tulemused hakkavad ülikiirelt tulema. Jah, alguses on tunne, et ainult ise sisse panedki, aga ükshetk jõuab higivaba pleki kõver sulle järgi ja läheb möödagi. Ja see ei tähenda absull kõikide maiste mõnude ärajätmist või kuhugi 40 aasta kaugusele lükkamist. Üldsegi mitte.\nTeine strateegia on nn. “prosciutto strateegia”. Ilma naljata ütlen, et ma pidin korra googeldama, kuidas see sõna kirjutatakse. Selle strateegia viljelejad on oma eluga piisavalt mugavas kohas, et tahaks küll rohkem pingutada, aga king niiväga ikka ei pigista ja sokis on vaid üks auk – see kõige suurem seal üleval, et jala saaks sisse torgata. Sellisest olukorrast on kõige raskem välja murda, sest mugavus teeb inimesega (negatiivses mõttes) imesid ja loobumine millestki, millega oled harjunud, on väga raske.\nEks kõige õigem on võibolla kuskil vahepeal maanduda, et panna enamuse aja tatratoimel, aga vahel ka prosciuttot. Ja siis, kui liiga mugavaks läheb, tuleb endale suuremad unistused hankida. Mul on eredalt meeles oma kunagine soov kasvõi üks üürikorter käima tõmmata. Muudkui lugesin, kuidas Eesti rahamaastiku suured isad (ja üks ema) üüri korjavad ja ühtegi korterit ega üürnikku mulle ei jäta. Täna olen neil juba tihedalt kannul ja hingan sama lähedalt kuklasse nagu David Pärnamets omal ajal Elinale.\nKusjuures mul on see lugu torus olnud juba paar nädalat, aga alati on midagi muud vahele tulnud. Eile kuulasin esimest korda Rahajuttude podcasti trenni kõrvale, kus külaliseks oli Madis “Pokkerinägu” Müür ja ta laulis täpselt sama laulu. Meenutas oma aegasid põhjamudas ja ütles, et ega sealt enam allapoole minna polnud väga. Veidi veel ja vastu oleks tulnud Austraalia ja siis juba edasi põrgu. Me oleme selles osas Pokkerinäoga ühel lehel, et kui ikka liiga valus ja liiga ebamugav ei ole, siis üldiselt on väga keeruline inimestel ennast muuta. Seda intekat täitsa kohe soovitan kuulata, asub SIIN.\nMõte on siis kokkuvõtvalt selles, et väikese palga üle kirumise asemel proovi see endale kütuseks mõelda: pane tigedus ja raev enda kasuks tööle ja tõesta, et suudad paremaks saada.\nAhjaa, nagu lubatud, siis lõpetuseks veidi uudiseid kinnisvararindelt, täpsemalt Sakust. Kvaliteetmeedia jälgijad on ehk juba näinud, kuidas üks noormees varsti Sakku Raha-Jaagu naabriks kolib. Tuleb välja, et selleks ei pea üldsegi oligarh olema ja meile kõigile on valetatud. Jaagul on ilmselt mingi äpp või allhange, et talle tuleb kohe teavitus, kui pudel kuhugi maandunud on ja ta on essana kohal. Muudmoodi nii suurt maja vist ei saaks.\nSaku maja nimel on kinnisvarainvestorid nii mõndagi valmis ohverdama\n← Finantsfight 2020 lõppakord ja nekroloog Märten Kressile\nMis on ühist lumepallidel, Tiina Mõisal ja neil, kellele Elhavee pank võlgu on? →\n15 thoughts on “Kiidan oma kunagist bossi, et ta mulle nii vähe palka maksis ning paljastan Raha-Jaagu Saku maja saladuse”\nRullikas 09/17/2020 Vasta\nNuvatt, nõmekonn suhtumine hakkab kaduma! Tulebki oma alustet mentorlusega jätkata, mitte nagu elunaut, kes asja pooleli jättis kui viitsimine ära kadus. Oli ka mu üks lemmik blogisid, mida lugeda. Kui sa ka lõpetad, siis peaksin ma ka tagasi restoranis söömiste juurde naasma, end paksuks sööma ja ühinema kooriga, et kõik teised on minu edutuses süüdi.\nMure maha. Ma ikka kirjutan niikaua, kuni arvuti aku tühjaks saab ja sealt edasi vihikusse, mida te siis mult kordamööda laenamas võite käia.\nRahumees 09/17/2020 Vasta\nMa olen investeerimisega tegelenud aastast 2015 ja sellest ajast saati on Müür täpset sama juttu rääkinud 😀 Ta oleks nagu luuletuse pähe õppinud (nagu vene ajal).\nHmm, päris veider oleks ka poolepealt endale uus elulugu ja sünnilegend välja mõelda. Ei oleks? Mul on ka sama lugu alates 2015. Sest noh, emps õpetas, et aus tuleb olla.\nFRA 09/17/2020 Vasta\nNo mis, keegi enam kommenteerimas ei kaigi. Mis toimub, seltsimehed? Blogi ju endises headuses, kuigi ma olen siiani kohe eriti shokeeritud, et absull mitte keegi ylalmainitud yritusel maski ei kandnud. See ei ole okei (tuvisid see ei puuduta).\nNii, mis veel. Ahjaa, ma ikka vahel motlen, et mis imemudel see sul kaigus on, et oled mitme kinnisvara omanik, aga endiselt maksad ka ise yyri. Mul ajab see loogika juhtme sassi, kuigi raha odavusest/kallidusest saan samuti aru. Aga ikkagi. Mulle on kodutunne naiteks olulisem.\nVaike tunnustus ent ka – ma mingi aeg kevadel siin vist mainisin, et kyll sa need aktsiaturu sahmimised ara lopetad ning lopuks kinnisvaraportfelli haldamisega pohiliselt tegeled.\nEndast niipalju, et kui mul odavat palka maksev tooandja poe kinni pani, kysisin jargmise juures topelt ja sealt edasi tegin juba oma kolhoosi, nagu sa ytled. Ilma selle sammuta poleks ma kunagi kinnisvarasse investeerima hakanud, sest vaba raha oli pigem minimaalselt, koik laks kalliks oppemaksuks. Nyyd ei viitsi enam koolis kaia, doktori jatsin ka pooleli. Tool ikka mitmeid kordi huvitavam. Koroona ajal hakkasin kyll motlema, et mis see pension siis nii vaga ara ei ole, pmst nagu praegu. Poole aja tootad, poole aja ajad omi asju. Ylejaanud aja ei tee midagi. Reisida enam ei taha, koik enam-vahem nahtud juba. Ma vist ikka ei lahe veel pohitoolt ara, kui nii edasi saab.\nMingis mõttes on hea märk, et keegi siin all ei mölise. Ehk tehakse tööd ja võetakse järgi meiesugustele.\nTunnustuse võtan vastu. Kinnisvara on nii krdi aja- ja rahakulukas, et enne tulebki soojenduseks börsil võimelda. Ega sa ei lähe ju otse voodist maratoni jooksma, ikka teen enne 3 puusaringi, 5 kükki ja sööd ühe rosina, et paak säästlikult täis saada.\nVana sa oled, et juba gloobusele tiir peale tehtud on ja juba elusügise toonil siin noorte seas räägid? Ja ega kui töö meeldib, siis kõik ei peakski töölt ära tulema. Mina pidin seda juba ainuüksi eksperimendi mõttes tegema, et kogemusi jagada siin.\nFRA 09/18/2020 Vasta\nMa seal jargmises aastakymnes sinust. Tanu kolhoosile sain palju reisida, sihtturge tuleb ju ikka kohapeal kaia uurimas. Pensionile niipea ei saa, see jutt oli rohkem su blogipildist, aga motteviisi poolelt olen ammu kaalunud. Eile just vaatasin oma sajand tagasi pressitud viigikaid ja viksitud kingi, yhe panin kodukontoris jalga ka, vanade aegade meenutuseks. Kymne seki parast votsin ara, no ei taha enam selliselt valja minna. Parem varvised teksad ja auguline T sark, milles jalle hea poest labi hypata, et kinnisvaraportfelli edasi arendada. Eks see aega ju votab, kui just ise ehitusfirmat ei pea. Praegu naiteks pean otsustama, kas teha koogis porand enne voi parast uut mooblipaigaldust. Keraamilise plaadiga alusporand on tugev ning paljud soovitavad SPC ja LVT panna parast, samas paljud paigaldavad otse ujuvporandale. Ei taha niisama ka katsetada, valge SPC turuhind on 40 eur ruudust.\nTäiesti nõus. Ja väike vihje ka. Ilma aukudeta tsärki ei saagi selga panna. Ma ükskord proovisin. Polnud ühtegi auku, kus pead või käsi sisse pista.\nKahjuks plaatide osas pole mul mingit kogemust, aga mina valiks SPC. Juba nimi kõlab kuidagi kallimalt, seltskonnas saaks äkki rohkem feimi, sest mulje on oluline.\nFRA 09/19/2020 Vasta\nLVT on vinyyl, SPC sealt edasiarendus ehk pmst paekivipulber plastikuga. Kysimus oli selles, kas panna ujuvporand moobli alla. Otsustasin lopuks, et ei pane. Tana kaisingi siis oma vanas varvises (ja rohkem, kui kolmeaugulises) T-sargis 5mm yhenduskruve otsimas, et kappe yhendada – koik myyvad ainult yhes moodus ehk 8mm. Kellelgi pole ka otsikut, mis 6mm countersunk kruvidele spetsauke teeb. Pozi drive otsa sain alles kolmandast poest. Taiesti flat peaga tellisseina kruve ei myy keegi, viiendas poes andsin alla. Jalle peab siis Amazoni kaudu tellima.. Nii need nadalad kuluvad seda kinnivara arendades. Palju sa ise oma asju teed, voi on koik pigem allhange?\nMa lasen võimalikul palju teistel teha. Ükskord keerasin kruvi seina ja muutsin hoone pmst kasutuskõlbmatuks. Ära küsi.\nMul endal süda rahulikum, kui tean, keda süüdistada saan. Enda auru panen sinna, kust omal põhirahhi sisse viskab. Nii on tasuvam.\nTriin 09/20/2020 Vasta\nVäga tore, et rahajutu sekka tuleb ka üldfilosoofilisemaid mõtteid. Tekkis küsimus, et kui nüüd vaatad mineviku viisaastakule tagasi, kas on selles perioodis midagi (raha kokkuhoiu pärast) tegemata jäänud, mida oleksid tahtnud teha? Ehk kas tatraajastust on jäänud midagi kripeldama, ei pea silmas ainult, et oleks võinud rohkem pidu olla, aga midagi rohkem ainult tollel perioodil võimalikku, mida hiljem kogedes ei ole emotsioonid/kogemused enam samad à la mingi huvitav hobi, pruudiga Mallorcale, jne?\nPS. Trenni tegemise tõttu oled suhteliselt heas vormis, kas ei ei ole mõelnud ka Onlyfans-i leheküljel toimetama hakata? See praegu populaarne, meeldiks naisjälgijatele ja tooks lisakopika 🙂\nAbsull midagi pole tegemata jäänud. Ma arvan, et ma olen selle 5a jooksul umbes 30x reisil käinud, kõikidest üritustest osa võtnud, soololangevarjuga hüpanud jne. Täpselt ei suuda arvutadagi, aga pigem tuleks reiside number suurem kui väiksem. Ja no 5 aastat on tegelt lühike aeg, kui eesmärk silme ees on. Mõtle ise, paljud ei tee ju 20a jooksul ka pea mitte midagi. Ma arvan, et kui mina oleksin täna enda blogi lugeja, siis ma kahetseks, et ma ise ka nii ei teinud. Päris siiralt kohe.\nPS. Ma tänan idee eest, selle peale polegi tulnud, aga vist ei ole minu stiil ka. Mulle meeldivad sellised ebakonventsionaalsed ideed, kuidas lisakopikaid teha. Noh, nagu näiteks Fin.Fight oli. Aga pane mulle sott kontole ja ma saadan ühe lähivõtte enda nabast sulle, no problem. Proovime.\ni see what you did there 09/21/2020 Vasta\nKuulasin podcasti ja nii alates 30:40st sain aru, et millest tegelikult see soovitus..\nFRA 09/23/2020 Vasta\nMa kuulasin ka yhte podcasti, aga yht teist – kogu aeg see vilkus mul ekraanil, kui kvaliteetajakirjandusega tutvusin. Ohtuleht, noh. Teemaks vaesuse kasulikkus?! https://naisteleht.ohtuleht.ee/1012355/ussikeeled-vaesus-appi-hurraa-miks-vaesus-on-kasulik\nMa toesti ei taha hakata neiusid solvama, aga palun saatke keegi neile siinse blogi link. Mul oli raskusi seda 33min ara kuulata, sest sellist juttu ei saa ometi taiskasvanud inimesed ja vist isegi laste emad toe pahe kuulutada, kuidas 3 nadalt enne palgapaeva on raha otsas – ja see on okei?! Et kohe kaob koik niisama kaest, ei saagi aru, et kuhu? Ja et polegi varem kuulnud, et poole aasta rahatagavara voiks olla? Ja et suht norm on osta uusi asju, niiet isegi tuttavad soomlased kadestavad? Mul esiti oli naljakas, aga siis pigem lootusetuse tunne. Minu arust selliselt kyll rallit soita ei saa. Voi saab?\nTatar kais seal ka menyyst labi, aga mitte nagu siin, et omal valikul, mitte voimaluste puudumise tottu. Rahakrati blogi on oma parempoolses konservatiivsuses ju siiski ydini positiivne, eeskuju andev ja jargima motiveeriv, sellist oma asja ajamise julgust peaks hakkama juba lastele algkoolis opetama. Miks me muidu siin lugemas kaime, kui et usus, et tegelikult ongi koik kattevotmise asi. Tatrast hoolimata voi siis just tanu sellele.\nAppi! Ma kuulasin ka seda. Mul on füüsiliselt valus olla. Aga selline on keskmise eestlase finantsportree. Täielik rahahimura õudusunenägu!\nLeave a Reply to i see what you did there Cancel Reply


Soomes elekter 10 kuu kallim\nRomet Kreek • 4. detsember 2012 kell 10:35\nElektrihind tõusis Soomes viis korda.\nTäna on Helsingis CustomWeather prognoosi kohaselt päeva madalam õhutemperatuur miinus 13 kraadi. Elektri hind tõusis täna tarnega kella 17-18ni 148,68 eurole MW tunnist. Eile pärastlõunane maksis elekter 198 eurot. See tõstis eilse ja tänase baaselektri kogu ööpäeva hinna üle 60 euro taseme, mis on ligi kümne kuu kõrgeim hinnatase. Kuni tänaseni on tänavune keskmine elektri hind 35,89 eurot.\n„Vaatamata kõrgetele hindadele ei ole Venemaa suurendanud elektri eksporti," ütles SKM Market Predictori vanemanalüütik Jussi Mäkelä.\nElektri import Venemaalt, mis on katnud kümme protsenti Soome elektritarbimisest, on aasta esimese kümne kuuga kukkunud aastaga 64 protsenti. Venemaa viis sisse võimsusetariifid, mille tõttu ei ole olnud mõistlik eksportida elektrit enamus ajast alates 2011. aasta augustist.\n„Tariifide struktuur on selline, et Soome hinnad peaksid tõusma kuid, mitte vaid päevi või nädalaid, et see käivitaks suurema elektriimpordi Venemaalt, mis tähendab, et Soome ei saa arvestada idanaabri elektriga,“ ütles ta. „Nüüd seisab meil ees talvine habras elektri pakkumise-nõudluse tasakaal, kuni ehitatakse välja 650MW Estlink-2 kaabel, mis peaks startima 2014. aasta alguses.“\n2009-2010 aastavahetusel käis Helsingis tunnine elektri hind ära 1400 euro peal.\nVenemaa Inter RAO UES saab kahjumit, kui ta otsustaks eksportida Soome päevase või nädalase kõrge hinna baasil.\n„Midagi tuleb võtta ette, et parandada kommunikatsiooni Soome ja Venemaa elektrituru vahel, et hinnasignaalid mõjutaksid kiiremini elektrivooge,“ ütles ta.\nKülm ilm tõstis Norras elektri hinda


Alaphilippe Tour de France’i kollasest särgist: see ripub juuksekarva otsas - Jalgratas - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nAlaphilippe Tour de France’i kollasest särgist: see ripub juuksekarva otsas\n22. juuli 2019, 20:45\nJulian Alaphilippe hoiab hetkel Tour de France'i liidripositsiooni.\nHetkel Tour’i üldliidri positsiooni hoidev ning sellega kaasnevat kollast särki kandev Julian Alaphilippe tunnistas, et pikka aega tema käes olnud kollane särk ripub hetkel juuksekarva otsas, kuna teised võivad talle järgi jõuda.\nUudisteportaal AFP vahendab, et 27-aastane Deceuninc-Quick-Step tiimi ratturist võib saada esimene prantslane pärast Bernard Hinault’i, kes Tour de France’i võita suudab. Ta ütles AFP-le: «Kõige raskem on alles ees.»\nKäes on Tour’i viimane nädal ning sellesse mahub palju raskeid tõuse. Siiamaani on Alaphilippe suutnud kollast särki enda käes hoida 11 päeva ning alustab teisipäevast 16. etappi 1 min ja 35 sek eduga tiitlikaitsja Thomas Geraint’i ees.\nAlaphilippe AFP-le: «1 minut ja 35 sekundit on samaaegselt nii palju kui ka vähe aega.» Veel lisas ta kommentaari eesootavate tõusude kohta: «Kui ma praegu Alpides toimuvate etappide tõuse vaatan, siis ütlen endale, et kollane särk ripub küll praegu juuksekarva otsas.»