Felicia Ilusalongi blogi: Jan 14, 2009\nKuna viimasel ajal on tulnud palju küsimusi juuksepikenduste ja nende hooldamise kohta, otsustasin sel teemal veidi mõtteid jagada.\nTähtsaim küsimus kliendi jaoks on kindlasti, kas ja mil määral pikendused oma juukseid kahjustavad. Ühest vastuset sellele ei saagi anda - kõik sõltub oma juuste tugevusest, hooldusest, pikendusete kogusest, kandmise ajast jne.\nKindel on see, et ülearu palju ei tohiks salke peas olla . Koguse üle peaks otsustama koostöös juuksuriga ja kindlasti lähtuma sellest, et oma juuksed neile otsa riputatud lisaraskuse probleemideta välja suudaksid kanda. Liialt väike kogus muidugi ei ole ka hea, sest siis ei ole tulemus loomulik. Nii et väga oluline on paigaldaja kogemus ja oskus õige juuste kogus määrata.\nTeiseks hooldamine - väga põhjalikult tuleb jälgida juhiseid pesemise , kammimise, kasutatavate ainete kohta. Kuna tegu on ikkagi surnud juustega (inimese peanahast ei saa nad ju mingeid eluks vajalikke aineid), ei saa loota, et juuksed oleksid samasugused, kui enda omad. Neile tuleb kõik iluks vajalik anda väljastpoolt. Tihtipeale võib see osutuda üsna keeruliseks, sest see, mis sobib ideaalselt ühele, ei pruugi teise puhul mingit tulemust anda. Valmis peab olema erinevate vahendite katsetamiseks, et õige ja sobiv leida. Jällegi - tasub küsida oma ala meistritelt ja ka sõbrannadelt-tuttavatelt, kes pikendusi kandnud.\nJuuksepikenduste kandmise aeg sõltub ka mõningal määral kandjast. Kui on väga õrnad ja peenikesed juuksed, ei tohiks minu hinnangul üle 3 kuu pikendusi peas hoida. Võimalik, et saab samad salgud ülespoole tõsta ja jälle rõõmsalt 3 kuud anda või siis hoopis uued salgud muretseda (kui rahakott kannatab, on uued muidugi ilusamad).\nÜldiselt aga on üle 5 kuu segamatult peas olnud pikendused juba kurjast. Esiteks ei ole nad siis enam ilmselt kuigi ilusad, kuna selle ajaga kasvab oma juus keskmiselt 5cm ja täpselt nii kaugel pea nahast on siis ju ka ühenduskohad. Teiseks moodusuvad ühenduskoha ja peanaha vahele tihtiluga ebameeldivad pusad, mille hilisem lahtikammimine on samuti oma juustele kurnav. Lisaks langeb 5 kuu jooksul nii mõnigi karv pikendusesalku hoidvast salgust välja ja seega peavad ülejäänud karvad taluma järjest kasvavat koormust, ning võivad lõpuks, kui raskus liialt suureks läheb, hoopis katkeda..\nKui ma nüüd kellegi oma jutuga päris öra hirmutasin, siis vabandan - see ei olnud eesmärk. Soov oli lihtsalt veidi abiks olla ja aidata leida vastuseid tihti korduma kippuvatele küsimustele.\nKui kellelgi on küsimusi, mis jäid siin käsitlemata ja vajavad vastust, võib julgesti kirjutada või helistada. Juuksepikendustest saad lugeda ka SIIT!\nRõõmuga valmis aitama!\nPosted by Rita at 12:22 AM 0 comments


Kas Lindsie Chrisley loobub emadepäeval mõlemast emast? - Chrisley Teab Kõige Paremini, S2021 kaalulangus\nTervis | September\nS2021 kaalulangus. 2 ülakeha turse\nKahjuks ei paista see Lindsie Chrisley puhul nii olevat. Ma mitte ainult ei kaotanud kaalu, vaid lõpetasin ka oma abielu ja selle tulemusel olen jällegi tõeline mina! Imiku emakasisese arengu perioodil esinev stressirohke seisund mõjutab tulevikus tema elu ja tervist kahjulikult.\nLiitmetakriitiline skoor: 88\nValku moodustavad aminohapped on teie keha rakkude - ja ka teie lapse keha - ehitusplokid. Tähtis on kogu raseduse sleimming tomato mahla saada piisavalt valku, kuid see on eriti kriitiline teisel ja kolmandal trimestril.\nSel ajal kasvab teie laps kõige kiiremini ning teie rinnad ja elundid muutuvad suuremaks, et rahuldada kasvava beebi s2021 kaalulangus. Kui palju valku vajate Rasedate naiste valguvajadus võib varieeruda alates 40 grammist kuni 70 grammini päevas, sõltuvalt sellest, kui palju te kaalute.\nEt teada saada, kui palju valku teie keha iga päev vajab, võite minna aadressile SelectMyPlate. Te ei pea iga päev soovitatavat valgukogust saama.\nSelle asemel seadke see summa keskmiseks mõne päeva või nädala jooksul. Enamik Ameerika Ühendriikide naisi sööb regulaarselt rohkem valku kui vaja, seega pole teil raseduse ajal tõenäoliselt raskusi oma keha vajaduste rahuldamisega.\nKui te liha ei söö, saate oma valguvajaduse täita muude allikate kaudu, sealhulgas piimatooted, oad, munad või sojatooted. Kaalulangus, lihaste väsimus, sagedased infektsioonid ja tugev vedelikupeetus võivad olla märgid sellest, et te ei saa dieedis piisavalt valku.\nToidu valguallikad Oad on suurepärane valguallikas, nagu ka tailiha, linnuliha, kala ja koorikloomad, munad, piim, juust, tofu ja jogurt. Kuigi loomse päritoluga tooted sisaldavad täisvalke kõik üheksa aminohappekomponenti ja taimsed allikad üldjuhul ei sisalda, aitab mitmesuguste toitude söömine kogu päeva jooksul tagada, et saate kõik vajalikud aminohapped.\nSööge päevas kolm või neli portsjonit valku ja saate tervisliku raseduse ja beebi jaoks õigel ajal süüa. Seitsekümmend grammi valku võrdub laias laastus kahe kaheksa untsi klaasitäie piimaga, 5-untsise kanarindiga ja näiteks ühe seitsme untsi mahuga rasvavaba Kreeka jogurtiga.\nMõningaid röövkalu - eriti haid, mõõkkala, harilikku makrelli ja harilikku harilikku kalu - tuleks vältida, kuna need sisaldavad metüülelavhõbedat - metalli, mida arvatakse suurtes annustes kahjustavat loote ja väikelaste kasvavatele ajudele. USA s2021 kaalulangus ja ravimiamet soovitab raseduse ajal süüa 8—12 untsi muud kala.


Miinijahtija Admiral Cowan saabus tagasi kodusadamasse | tehnikamaailm.ee\nEML Admiral Cowan saabus täna pärast viiekuulist teenistust NATO 1. alalises miinitõrjegrupis tagasi kodusadamasse.\n„Koroonaviiruse pandeemiast tulenevad ranged liikumispiirangud sadamates mõjutasid oluliselt tavapärast miinitõrjegrupi töökorraldust. Meeskonnaliikmed pidid toime tulema uute olukordade, nappide puhkevõimaluste ja suurema stressiga. Tagantjärele saab öelda, et see õpetlik kogemus tõestas EML Admiral Cowani meeskonna kõrget tehnilist ja ka moraalset valmisolekut,“ ütles laeva komandör kaptenmajor Tanel Kangro.\nEML Admiral Cowan viibis NATO 1. alalises miinitõrjegrupi koosseisus ajavahemikus 13. juulist 18. detsembrini, mille käigus osaleti erinevatel õppustel ja tegeleti miinitõrjega Leedu, Norra, Belgia, Hollandi, Taani, Saksamaa, Rootsi, Poola, Läti ja Eesti vetes.\nEML Admiral Cowan osales õppustel Sandy Coast, NORHOD, DNKHOD, ESTHOD, LATHOD ja LITHOD. Õppuste käigus viidi läbi ligi 687 tundi miinijahtimist, identifitseeriti 607 veealust kontakti, leiti 15 ajaloolist lõhkekeha, millest üheksa ka hävitati. Samuti leiti kuus õppemiini ning Eesti territoriaalvetest seni tuvastamata ligi 90m pikkune sõjalaeva vrakk.\nNATO alalise miinitõrjegrupi põhikoosseisu kuulusid laevad Eesti, Läti, Leedu Saksamaa, Norra, Belgia ja Hollandi merevägedest. Lühiajaliselt oli juurde liidetud üksusi Taani, Prantsuse ja Soome merevägedest. Miinijahtija Admiral Cowan miinitõrjegrupi kooseisus teenis 38 mereväelast, sealhulgas oli ka viis ajateenijat ja kolm miinituukrit.\nEesti merevägi on panustanud iga aasta ühe laevaga NATO miinitõrjegrupi töösse juba üle kümne aasta.


Elujõuline muld ja elurikkus taludesse – juba täna! • Bioversija\nElujõuline muld ja elurikkus taludesse – juba täna!\nBioversio asutanud biotehnoloogiateadlased Stanislav Balion ja Arnoldas Jurys on spetsialiseerunud juba üle kümne aasta biotehnoloogilistele lahendustele ning mullaparandusele. Alates 2016. aastast on Bioversio keskendunud põllumajandussektorile. Eesmärk on välja töötada ja toota tõhusaid tooteid säästvamatele põllukultuuridele.\nBioversio meeskond tunneb mulda mikroskoopilisel tasemel ja teab, mida on vaja selleks, et püsida elujõulisena ja viljakana – nii praegu kui ka paljude aastate jooksul. Enam kui 300 siht- ja tootmistesti on kinnitanud, et Bioversi poolt välja töötatud BIOMAS tootesarja tehnoloogial on kahekordne püsiv väärtus: see suurendab nii saaki kui parandab mulda.\nMikrobioloogilisest vaatenurgast tähendab monokultuuride kasvatamine seda, et mullas hakkavad domineerima teatud tüüpi mikroorganismid ja muud surutakse alla või nad hukkuvad. See vähendab elurikkust – muld kaotab kasulikke toitaineid, ei jää piisavalt mikroorganisme, mis patogeenidega võistelda saaksid. Taimed muutuvad haigustele vähem vastupanuvõimeliseks. Ebaproportsionaalne väetamine ja pestitsiidide kasutamine mõjutavad mulda samuti ebasoodsalt.\nOma Bioversio laboris töötame välja lahendusi, mis taastavad mulla elujõulisuse. Säästvam põllumajandus on tänapäeval võimalik mitte ohverdades, vaid saagikust suurendades!\nÜhes suhtes oleme erakordsed – arendame tehnoloogiaid ja tooteid, teostame uuringuid, hoolitseme igapäevaselt toodete kvaliteedist. Otseses kontaktis räägime põllumeeste ja agronoomidega toodete kasutamise teemadel, arutame tulemusi. Teades põllumeeste muresid ja probleeme, arutame pidevalt uute bioloogiliste toodete ideid, katsetame oma laboris ning viime läbi uuringuid ja katsetusi Leedu Põllumajandus- ja Metsamajanduse Põllumajandusinstituudis.\nUsume, et jätkusuutlikum taimekasvatus ei ole tulevikus pealesunnitud põlluharimise viis, vaid tavapärane tegevus. Bioversio-s keskendume uute toodete väljatöötamisele ja ootame lähitulevikus uute tõhusate bioloogiliste toodete kasutuselevõttu, mis võimaldavad taludel säilitada tootlikkust, mis võimaldavad taludel säilitada saagikust muretsemata selle tagajärgede pärast mulla bioloogilisele mitmekesisusele ja toidukultuuride kvaliteedile.\nMulla mikrobioloogiliste uuringute käigus isoleerime selektiivsöötmetel sadu mikroorganisme ja teostame nende selektsiooni – otsime kõige lootustandvamaid, kes täidavad spetsiifilisi funktsioone. Pärast selektsiooni tehakse akrediteeritud laboris bakteriaalse 16S rRNA sekveneerimisanalüüs ja seente puhul ITS geenide DNA sekveneerimine. Pärast mikroorganismide täpset tuvastamist saame valida kasvusubstraadi koostise ja tingimused ning arendada toote valmistamise tehnoloogiat.\nPärast esmase kasvusubstraadi valimist kontrollime, kuidas mikroorganism reageerib valitud kompositsioonile. Pärast komponentide valimist valmistame ette kasvutingimused järgmises tootmisetapis. Pärast kogu töö lõpetamist väikeses reaktoris kantakse kultiveerimisprotsess üle tootmisreaktorisse. See protsess kordab väikesemahulises reaktoris läbiviidavaid protsesse, jälgib parameetrite korratavust, võtab proove stabiilsusuuringuteks ja hindab toote kvaliteeti. Väljatöötatud toote ema- ja tööpanka hoitakse temperatuuril -80 °C. Tulevase tootmistöö juhtimiseks töötatakse välja kultiveerimisprotokoll. Protsessi käigus salvestatakse parameetreid, jälgitakse korratavust või kõrvalekallet standardist. Mikroorganismide kontsentratsiooni määramiseks võetakse korrapäraselt proove ning eoste kvaliteedi hindamiseks võetakse kontrollproov. Iga kultiveerimisprotsessi käigus eemaldatakse juhuslikult 10 pudelit ja seejärel hoitakse neid (4, 20, 30 °C) ning jälgitakse stabiilsust.\nTalude varustamine, klienditeenindus\nMeie töö ei lõpe toote kohaletoimetamisega. Anname agronoomidele ja põllumeestele nõu toodete kasutamise kohta farmitehnikas ning nõu, kuidas korraldada tööd nii, et tulemusi oleks võimalik jälgida ja seejärel võrrelda. Konsulteerime kõikides kaugkanalites, vajadusel tuleme kohale.\nOlenemata sellest, mitu aastat farmis mikroorganisme kasutatakse – või alles esimesel aastal – fikseerime mikroorganismitehnoloogia tulemused valitud farmides. Meil on neid kogunenud alates 2017. aastast üle saja. Kogutud on riigi erinevates piirkondades erinevate kultuuride ja erinevate tehnoloogiatega kasvatamise tulemused. Külastame põllumeeste tootmispõlde, teeme vegetatsiooni ajal võrdlusi, analüüsime nende tulemusi.\nJuht, Bioversio partner\nBioinseneriteaduse magister, Vilniuse Tehnikaülikool (endine. VGTU). Ta töötas kolm aastat Biotechpharmas valkude puhastamise ja uurimistööga ning viis aastat mulla mikrobioloogiliste uuringute ja teadustööga Biocentras. 2016. aastal asutas koos partneriga Bioversio.\nTehnoloogiajuht, Bioversio partner\n2015. aastal ta lõpetas Vilniuse Gediminase Tehnikaülikooli magistrikraadiga bioinseneri erialal, on läbinud praktika Thermo Fisher Scientific Baltics biomassi tootmise divisjonis ning töötanud Biocentras, kus ta tegeles mullauuringute ja teadusliku tegevusega.\nUudishimust ajendatuna süvendab ta teadmisi põllumajandusest edasi – ta õpib VMU Põllumajandusakadeemias agronoomia doktorantuuris. A. Jurys on Leedu Põllumajandus- ja Metsateaduste Keskuse Põllumajandusinstituudi taimede toitumis- ja agroökoloogia osakonna doktorant.


TAI: Perearstiteenust osutavate asutuste arv väheneb, eriarstiabiteenuse osutajaid tuleb juurde - Lõunaeestlane\nEelmise, 2019. aasta lõpu seisuga tegutses Eestis 1428 tervishoiuteenuse osutajat, neist 53 haiglat, 431 perearstiabi-, 490 hambaravi-, 316 eriarstiabi- ja 138 muud asutust, selgus Tervise Arengu Instituudi (TAI) täna avaldatud statistikast.\n2019. aasta lõpu seisuga osutas hambaraviteenuseid kokku 539 asutust. Sarnaselt eelmistele aastatele on 9 protsendi hambaraviteenuse osutajate puhul tegemist hambaravikliiniku filiaali või muu tervishoiuasutuse juures tegutseva hambaraviosakonnaga. 43 protsenti hambaraviteenust pakkuvatest asutustest tegutseb Tallinnas ning kümnendik Tartus. Kõikidest hambaraviteenust pakkuvatest asutustest osutasid hambaravi 97 protsenti, ortodontiat 10 protsenti, endodontiat ehk hammaste juurekanalite ravi 93 protsenti, parodontiat ehk igemehaiguste ravi 72 protsenti ning teostasid kirurgilisi protseduure 51 protsenti, röntgenuuringuid 82 protsenti ja proteesitöid 72 protsenti.\n2008. aastal loodi tervise infosüsteem (digilugu ehk e-tervis), mille eesmärk on parema infovahetuse kaudu muuta tervishoiuteenuse osutamine kättesaadavamaks ning parandada ravikvaliteeti. Tervise infosüsteemiga oli 2019. aastal liidestunud (sõlminud lepingu andmete edastamiseks) 1408 ehk 99 protsenti Eestis tegutsevatest tervishoiuteenuse osutajatest. Võrreldes eelneva aastaga on 12 võrra tõusnud nende asutuste arv, mis edastavad e-tervise infosüsteemi andmeid ehk aasta jooksul vähemalt ühe dokumendi – kokku oli 2019. aastal neid 1116 ehk 79 protsenti e-tervisega liidestunutest.


Maha äng!: Ikkagi inimene!\nIga kord, kui midagi lollakat teen, mõtlen sinna juurde, et hei! Alternatiivid oleksid hullemad, võiksin ka üldse mitte midagi teha, olles surnud või nii kõva ajukahjustusega, et ei oskaks ka putru süüa.\nÜldse, olen inimene, järelikult on lollakas olemine mu pärisosa.\nEile jõudsin lõpuks kohale tätoveerija juurde, kus leppisime umbes kokku, mida endale seljale tahan. Aga pole ka ime, et esimesel korral ei jõudnud ja ka eile otsisin kümme minutit, enne kui helistasin ja abi küsisin, sest pidin minema Jakobsoni tänavale, aga netist otsisin välja, kuidas saada sama majanumbri juurde Jakobi tänaval.\nPuhas juhus, et need kaks tänavat suhteliselt lähestikku asusid =P\nNo mida ma ikka oma seljale tahan, eks ole, ei ole üldse võimatu mõistatada. Seda kõrvalolevat kirja ja kunstnikule jätsin suhteliselt vabad käed, kuidas kavand teha ja kuidas tuult ja tormi sinna juurde kujutada.\nAh, aga mulle meeldib hirmasti sõna "warrior".\n"Sõdalane" ei kõla üldse nii hästi!\nNo kui mulle vastu tuldi, kohale viidi ja tänavanime rõhutati, sain õigesse kohta pärale samuti.\nSuvel ei tehta pilte nahale?\nMina teen! Seda enam, et seljale ma nagunii päikest ei viitsi võtta. Aknal istuda, jalad õues, ja raamatut lugeda võin küll, aga see kuidagi ei ole seotud selja päikesele eksponeerimisega.\nUjumiseks selgub olema spetsiaalne plaaster, mis peab kolm päeva vastu ja kõik on pojeng ja armastus.\nVõibolla lasen oma kätel olevad täiesti ülearused jutumärgid ka millekski tribalkaunistusetaoliseks teha, seda enam, et tribal on täiesti moest ära läinud ja tätoveerija juurde tuleb ridamisi inimesi, kes tahavad neid üle teha millekski muuks.\nJa noh - mina ju teate peale "Murul käimine keelatud!" lähen kohe spetsiaalselt murule ja demonstreerin, kuidas nii on ka hea.\nTribaltattoode moestminek on selge märk, et võiks endale midagi tribalit teha!\nAga muidugi väsitasin end kohutavalt ära. Esiteks otsisin. See oli ... üleeile? Vihma sadas. Sain märjaks, külmaks ja kurnatuks. Olin juba ennegi natuke hädine, sest tollesse päeva sattus päris palju tegevusi.\nPoole tunni pärast loobusin ja triivisin ema juurde külla.\nSest koju puhkama muidugi ei võinud tulla.\nJärgmisel päeval käisin lastega hambaarsti juures, paari tunni pärast preemiaks "Kardemoni" kohvikus söömas ja frappesid joomas (väga hea toit oli) ja siis bussisin-trammisin uuesti tätoveerija juurde, lootusrikkalt netist väga hoolega järele vaadanud, kuhu minna.\nNo ja 15 minuti pärast kohtusime ühe näitsikuga Maxima ees, mille ma ikka üles suutsin leida. Mind viidi kohale, rääkisime nahapildikavad läbi, selgus ka, miks ma töökoda üles ei leidnud, minemahakk.\nSelleks ajaks olin nii väsinud, et lihtsalt ULU, aga üritasin veel Viru keskusest üht spetsiaalset arvutijuhet leida (ei leidnud) ja no ... no ei tasu, tõesti ei tasu.\nTänane päev läheb puhtalt väsinud olemise alla ära. Ühte telefonikõnet ei võtnud vastu, sest magasin, aga see oli kuller. Mingi sim-kaart, mille kohta ütlesin, et see on alles, on kadunud ja jamad KUHJUVAD, samas kui mina olen liiga kurnatud, et midagi neist jooksult lahendada.\nKui ei taha, ei tee.\nPuhkan. Ilmselt puhkan homme samuti, sest miskipärast on mu poeg ja tema klassivend mu ümber igasuguseid asju tegemas ja lärmamas, padjasõda pidamas (loomulikult sain ka mina padjaga pihta) ja see on nii pagana kurnav.\nAga neil on tore ja klassivend peab nagunii veerandtunni pärast koju minema. Raevunud emaelevandiks muutumine ei tundu rentaabel.\nKuigi ausalt öelda ei tundu see seisund must üldse kaugel olevat.\nKÕIK on nõmedad, ma ei suuda, appi!\nVäsimus on saatanast.


Rahandusminister Toomas Tõniste kiitis Võrumaa puhast toitu\nRahandusminister Toomas Tõniste maisteb OÜ Metsavenna Turismitalu sõira. Foto: VTÜ\nRahandusminister Toomas Tõniste külastas laupäeval, 6. oktoobril Võrumaad, kohtus kohalike ettevõtjatega ning tutvus Võru Tarbijate Ühistu korraldatud juustu- ja leivameistrite toodangu väljapanekuga.\nVõru Maksimarketis toimunud degusteerimisel pakuti ministrile OÜ Metsavenna Turismitalu sõira ja Võru Tarbijate Ühistu rukkileiba.\nTarbijate Ühistu juhataja Andres Kõiv tänas ministrit võimaluse eest tutvustada talle ühistu tegevust, samuti kohalikke ettevõtjad ja nende toodangut.\n„Võrumaa on oma toodete üle uhke. Paljud ei teagi, kui hea on korralik sõir ja Võrumaa rukkileib. Kuni sõira, seni sõpra – nii ütleb vanarahvas,“ lausus Andres Kõiv.\nRahandusministri hinnangul on Eestis toidutootjate konkurents märkimisväärne, mistõttu piiriäärsetel ettevõtjatel on keerulisem oma toodangut turustada.\n„On tänuväärne, et VTÜ hoiab töös maakaupluste ketti, mida teised kaupluseketid ei paku, pakkudes ühtlasi muidki teenuseid peale toidukaupade. Kui eelistame kohalikku kaupa, kasvab kohalik majandus ja meie inimestel on vähem põhjust maapiirkondadest lahkuda,“ ütles Tõniste.\n„Riigi seisukohalt on väga oluline maaelu hoidmine ja kohapealse ettevõtluse edendamine. Sel on vaieldamatu positiivne mõju Eesti regionaalpoliitikale, aga ka riigi julgeolekule idapiiriäärsetel aladel. Seepärast soovin igati jõudu kohaliku elu edendajatele ja tublidele ettevõtjatele,“ ütles Toomas Tõniste.\nVõru Tarbijate Ühistu on 107aastane kaubandusettevõte, mis annab tööd 300le inimesele, olles sellega üks suurimaid tööandjaid maakonnas.\nVTÜ üks eesmärke on pakkuda kohalike tootjate toodangut kohalikus kaubanduses, samuti hoida kohaliku kvaliteetse kauba hinda madalal, et see oleks kättesaadav meie piirkonna kliendile.\nViimati muudetud: 06/10/2018 11:00:51


La Rambla valimine terroripaigaks on rünnak Barcelona südamesse - Maailm - Postimees.ee\nLa Rambla valimine terroripaigaks on rünnak Barcelona südamesse\nEilse terrorirünnaku asukoht La Rambla promenaad on üks Barcelona rahvarohkemaid tänavaid, mida palistavad poed ja restoranid ning mis tavaliselt on tulvil turiste ja tänavaesinejaid kuni hiliste öötundideni. Samuti tähistavad linnaelanikud just seal jalgpalliklubi Barca võite.\nPromenaad rajati 19. sajandil, kui Barcelona lammutas maha laienevat linna piirama hakanud linnamüürid. La Rambla ehitamise eesmärgiks oli ühendada ülelinn merega.\nTänav on andnud ainest ka uuele sõnale 'ramblear', mis tähendab La Ramblal promeneerimist.\nKunagi patseerisid linnatuiksoonel teatrisse ruttavad Barcelona rikkurid või sadamat külastanud ameerika meremered, kohalikud lõbunaised ning kuulsa La Boqueria turumüüjad.\nKuigi praeguseks on La Rambla üleujutatud turistihordidega, on Plaza de Catalunya väljaku juurest kuni vana sadamani kulgev ajalooline promenaad linna jaoks keskse tähtsusega.\nSelle läheduses asuvad nii Katalaani piirkondlik valitsus kui ka Barcelona kohalik omavalitsus, Santa Maria katedraal, mitmete pankade peakontorid ja vana bördihoone ehk seda võib pidada kogu linna poliitilise, vaimse ja ärilise võimu keskmeks.\nPromenaad on jagatud viieks osaks. Esimest neist teatakse Canaletase promenaadina, seal asuva Canaletase purskkaevu järgi. Kohaliku legendi järgi tulevad sealt vett joonud linna külastajad Barcelonasse tagasi.\nJärgmist lõiku kutsutakse üliõpilaste promenaadiks, sest kunagi asus selle ääres linna esimene ülikoolihoone.\nSealt edasi mere poole algab sealsetelt lillemüüjate auks nimetatud lillede promenaad, ja siis Canaleta, kus ääres asub 19. sajandil rajatud turuhoone La Boqueria ja Liceo teatrimaja.\nBulvari viimase, Santa Monica promenaadi lõpetab mere ääres laiuv väljak, millel asub kõrgustesse pürgiv Christoph Kolumbuse monument.


Arutelud - Elukestva õppimise panus teadmiste, loovuse ja innovatsiooni heaks ning töökava „Haridus ja koolitus 2010” rakendamine (A6-0455/2008, Ljudmila Novak) (hääletus) - Neljapäev, 18. detsember 2008\n6.10. Elukestva õppimise panus teadmiste, loovuse ja innovatsiooni heaks ning töökava „Haridus ja koolitus 2010” rakendamine (A6-0455/2008, Ljudmila Novak) (hääletus)\n– Enne hääletust:\nLjudmila Novak, raportöör. − (SL) Nõukogu ja komisjoni ühisraportist aastaks 2008 on selge, et elukestva õppimise osas on tehtud mõningaid edusamme, ent me ei tohi siiamaani tehtud saavutustega rahul olla.\nMõned suurimad väljakutsed on tudengid, kes jätavad haridustee noores eas pooleli, vanemate ja madala kvalifikatsiooniga töötajate napp osalemine elukestvas õppimises ning madalad kvalifikatsioonid hooajatöölistel. Ent teadmistepõhine majandus vajab järjest kvalifitseeritumat tööjõudu.\nOlen raportis rõhutanud, et peame kõigil tasanditel hariduse kvaliteeti suurendama, et see saaks lapsi ja noori inimesi ette valmistada iseseisvaks, loominguliseks ja uuendusmeelseks mõtlemiseks ning õppimiseks. Õppekavasid tuleb pidevalt uuendada ja infotehnoloogia kasutamist eakamate inimeste hulgas suurendada.\nElukestva õppimise programmid peavad olema ühendatud majandusega ja toetama ettevõtlust, võimaldama kodanikel omandada selliseid teadmisi, mis aitavad neil luua, juhtida ja arendada omaenda ettevõtet. On tähtis võtta arvesse kohalikke ja piirkondlikke vajadusi, potentsiaale ja omadusi.\nKutsun liikmesriikide valitsusi ja Euroopa Liidu asutusi üles praeguse majanduskriisi ajal mitte vähendama haridusele eraldatud ressursse, sest kvaliteetne kõigile rahvastiku osadele pakutav haridus on parim relv vaesuse vastu ja parim vahend kriisile lahenduse leidmiseks.\nTänan kõiki kaasliikmeid ja juhatust koostöö eest.


📄 Katoliku kirik keskajal - Referaat Uurimustöö | Ajalugu\nLae alla katoliku_kirik_keskajal.doc\nKatoliku kirik keskajal (0)\nKirik mängis väga suure rolli keskaegse inimeste elus. Aga mis üldse on kirik? Sellest ongi kirjutatud.\nÜlesehitatud Püha Kolmainu kirik\nUmbes 1000. aastaks oli suurem osa Euroopa elanikest kristlased . Nad uskusid ühte ainsasse Jumalasse ja kuulusid ühte kogukonda , katoliku kirikusse, mille pea oli Rooma paavst. Kirik oli keskaegse Euroopa peamine ühtendaja.\nSee koosnes paljudest piiskopkondadest, mida valitsesid piiskopid. Piiskop jutlustas oma peakirikus ehk katedraalis. Katedraal on piiskopkonna peakirik, kus asub piiskopi troon ehk kateeder ; toomkirik . Piiskop kandis ülemkarjasena vastutust kõige eest, mis tema piiskopkonna kirikutes toimus. Samuti pidi piiskop haldama kirikule kuuluvaid, enamasti üsna suuri maavaldusi. Neist saadud sissetulekutega ehitati uusi kirikuid , telliti kunstiteoseid, hoiti käigus kooli.\nKatedraali juures tegutses ka piiskopkonna kõrgem vaimulike kogu, mida nimetatakse toomkapiitliks. Selle liikmed toomhärrad aitasid piiskoppi jumalateenistuste pidamisel ja kiriku varade valitsemisel. Tavaliselt oli neid 12. Mõnel pool oli neil ka õigus piiskoppi valida.\nPiiskopkonnad olid jagatud nii linnas kui ka maal kirikukihelkondadeks, mille eest hoolitsesid kogudusepreestrid. Kihelkonna usuelu keskus oli kihelkonnakirik. Seal käidi pühapäeviti jumalateenistusel, abielluti, ristiti lapsi, palvetati surnute eest, kes olid maetud kiriku juurde kalmistule.\nKõik vaimulikud moodustasid ühiskonnas eraldi seisuse, mis arvati olevat püham ja asuvat Jumalale lähemal kui muud seisused. Vaimulikelt eeldati täielikku kirikutööle pühendumist: nad pidid elama tsölibaadis. Tsölibaat on vaimulike abielukeeld. Vaimulike väliseks tunnuseks oli tonsuur\nSmile_Smiles Õppematerjali autor\ntsölibaat, tonsuur, silmapaistvam tunnus\nVaimulikud keskajal Feodaalide ja talupoegade kõrval moodustasid kirikuteenrid  vaimulikud keskaegses ühiskonnas omaette seisuse, kes olid vahemeheks maapealse elu ja ta...


Kuulmispuudega Laste Vanemate Liit tähistab konverentsiga sünnipäeva – Pealinn.ee\nKuulmispuudega Laste Vanemate Liit tähistab konverentsiga sünnipäeva (0)\nToomas Sepp Foto Rene Suurkaev\n“Oleme kolmekümne aasta jooksul ühendanud sadu eesti peresid, kus kasvamas kuulmispuudega lapsed,” ütles Eesti Kuulmispuudega Laste Vanemate Liidu juhatuse esimees Toomas Sepp. “Algusaastatel õppisime palju meie lähinaabritelt soomlastelt ja rootslastelt, palju uusi ideid saime liikmeksolekust üle-euroopalises kuulmispuudega laste vanemaid ühendavas FEPEDA liikumises, eriti meie Suurbritannia kolleegidelt.”\nSepp ütles, et liit koos toetajatega saanud kaasa aidata Eesti puuetega laste ja täiskasvanute probleemidele lahenduste leidmisele ka laiemalt.\nEesti Kuulmispuudega Laste Vanemate Liit tähistab neljapäeval haridusteemalise konverentsiga 30. sünnipäeva.\nKuulmispuudega laste haridusküsimustele pühendatud konverentsil on kõne all erivajadustega laste haridus nii lasteaias kui koolis ning õppimise ja koolikorralduse muutumine ajas. Lisaks haridusvaldkonna spetsialistidele saavad sõna kuulmispuudega noored, kes vaatavad tagasi oma kooliaastatele ja räägivad tehtud elukutsevalikutest.\nPäeva teises pooles tänatakse kõiki kaasaelajaid, toetajaid ja sponsoreid.\nLapsevanemad tahtsid kurtidele lastele arengut soosivamaid õppimistingimusi\nKoostöös teiste kuulmispuudega inimesi ühendavate organisatsioonidega on liit regulaarselt koostanud ka kuulmisrehabilitatsiooni programme, mille uut valmivat varianti järgnevateks aastateks tutvustatakse ka konverentsil.\nEesti Kuulmispuudega Laste Vanemate Liidu (EKLVL) kutsusid 1991. aasta sügisel ellu ettevõtlikud emad-isad, kes soovisid oma kurtidele lastele arengut soosivamaid õppimistingimusi ja koolikeskkonda, kui see toona Eestis oli. Olid ajad, mil lastevanemad vajasid infot oma õiguste kohta, tahtsid saada oma lastele paremaid kuulmisaparaate, leida neile paremad võimalused elus hakkama saamiseks.\nJärgnevate aastate jooksul oleme huvikaitseorganisatsioonina seisnud kuulmispuudega laste ja nende perede õiguste kaitsel, aktiivselt osalenud nii hariduse, sotsiaalvaldkonna kui ka uute kommunikatsioonivõimaluste eest.\nEKLVLi asutajaliige ja juhatuse esimees Toomas Sepp peab ühingu olulisemaks missiooniks aidata kaasa kuulmispuudega laste parematele haridusvõimalustele ning tõhusale rehabilitatsioonile, samuti võrgustiku- ja huvikaitsetööd.\nKurdi lapse kaasamist tuleb alustada võimalikult vara\n“Kurdi lapse kaasamist tuleb alustada võimalikult vara. Kui meie ühenduse algusaastatel oli probleemiks, et kurtus kui nähtamatu puue diagnoositi suhteliselt hilja, keskmiselt pooleteise-kahe, isegi kolme-nelja aasta vanustel lastel, siis praegu avastatakse võimalik kuulmispuue õigeaegselt, esmane kuulmisuuring tehakse vastsündinutele juba sünnitusmajas. Seetõttu saab ka rehabilitatsiooniga alustada varakult – sobitada kuulmisabivahendid ja asuda koos spetsialistidega kõnet ja keelt arendama. Kuulmispuudega laps vajab erihoolt ja tuge kogu oma haridusteel: lasteaiast kõrg- või kutsekoolini,” ütles Sepp.” See kõik eeldab head koostööd haridus- ja sotsiaalsüsteemi vahel nii riiklikul kui ka kohalikul tasandil, aga kindlasti paneb ka suure rolli laste vanematele.”\nStatistika näitab, et umbes iga tuhandes laps sünnib kurdina. Kuulmispuudega laste erikoolides õpib sel õppeaastal 93 kuulmispuudega õpilast. Tallinna Heleni Koolis toimub õppetöö viipekeeles ning Tartu Hiie Koolis kasutatakse nii kõne- kui viipekeelele tuginevat metoodikat.\nTavakoolides ja -lasteaedades õpib üle 450 kuulmispuudega lapse, sealhulgas kergema kuulmislangusega lapsed. Tavakoolide kuulmislangusega õpilased õpivad kõnekeelses keskkonnas ja kasutavad kuulmisabivahenditena kuuldeaparaate või sisekõrva implantaate.\nEesti viipekeelt kasutab emakeelena umbes 1500 Eesti kurti.\n11.11.2021, Radisson Park Inn Meriton Hotell, Toompuiestee 27, konverentsisaal Jakobson\n12.30 -13 osalejate kogunemine, pakutakse kergeid suupisteid\n13.00 – 13.05 avamine\n13.05 – 13.15 sissejuhatus päeva, Toomas Sepp\n13.15 – 13.45 tervitused:\nHaridus- ja teadusminister Liina Kersna videotervitus\nSotsiaalministeeriumi videotervitus – minister Signe Riisalo\nTallinna abilinnapea Betina Beškina tervitus\nSari Paloposki (FEPEDA ja Soome KLVL) videotervitus\nValdo Kalm, pikaaegne toetaja videotervitus\nEnn Leinuste – nii see algas (EPLVLiit)\n13.45 – 14.05 laste tööde võistluse Minu parim päev võitjate väljakuulutamine ja autasustamine, Marilin Prants ja Tauno Kangro\n14.05 – 14.20 Kuulmisrehabilitatsiooni programm 2021 – 2025, Epp Müil\nII, sh kohvipaus\n14.20 – 17.00 Kuulmispuudega laste haridus muutuvas maailmas\nHaridusvõimalused kuulmispuudega lastele Eestis, Haridus- ja teadusministeeriumi esindaja\nTartu Hiie Kooli esindaja kuulmispuudega laste haridusest\nTallinna Heleni Kooli vaade kurtide õpetamisest\nKLÕPS (Kuulmispuudega laste õpetajate selts), kuulmispuudega laste õpetamise eripärast, Raili Loit\nKuulmispuudega laps lasteaias, Mari Reilson\nMinu lugu. Paneelarutelu kuulmispuudega noortega.\nOsalevad Tanel Visnap, Marek Kõllo, Marko Uripea, Ellen Müil ja Janne Oja.\n17.00 – 17.10 kokkuvõtted päevast


juhtmega hiir SteelSeries Rival 600 - Telia\nTopeltsensori ja reguleeritava raskusega mängurihiir tagab veelgi parema kontrolli iga olukorra üle.\nRival 600- pimestab oma disaini ja tooteomadustega. Loodud, et piiranguteta mängida ja vastaseid edestada. Ergonoomiline 7-nupuga mängurihiir viib kontrolli mängu üle kõrgemale tasemele. TrueMove 3+ optiline topelt sensor koostöös hiire täpse liikuvusega tagab head tulemused, mis ei jää alla tõelisusele. Perfektne kaalu ja kuju tasakaal, mugav silikoonist külgpinna materjal ning ergonoomilisus üheskoos, lisaks võimaldab 32-bit ARM protsessor parandada reageerimisaega ja seadistusi salvestada.\nJuhtimine 7 nuppu, rullik\nKomplektis sisaldub Juhtmega hiir, USB adapter, kiirjuhend


Elektri hinna põhjendatusest\nTeatavasti kinnitas valitsus alates 1. juunist keskmiseks elektri hinnaks 45,4 senti/kWh, sealjuures kodutarbijale 45 senti/kWh. Majandusministri kinnitatud tariifitabelis on jäetud kodutarbija öötariifiks 22 senti/kWh, mis tähendab, et väljakujunenud tarbimisstruktuuri juures on kõikide kodutarbijate keskmine müügihind 38,1 senti/kWh. Et keskmine hind 45,4 senti/kWh tuleks välja, saab teiste tarbijate, s.o juriidiliste isikute keskmiseks hinnaks 49 senti/kWh.\nSelleks, et ühtlustada elektrijaamade koormust ööpäeva ulatuses, püütakse soodustada elektritarbimise suurendamist öisel ajal. Põhiline soodustamisvõte on öisele elektrile madalama hinna kehtestamine.\nMajandusarvutustes lähtutakse öise tariifi arvutamisel kütuse ja selle transpordi maksumusest, seadmete kulumist ning osast tööjõukulust. Nii peaks öine tariif moodustama veidi üle 60% päevasest, sest päevase tariifi arvutamisel võetakse aluseks kõik tootmis-, jaotamis- ja müügikulud. Lähtudes eeltoodud põhimõtetest, esitatakse elektritootja ettepanekud elektri hinna kehtestamiseks.\nKuid riiklikud instantsid langetavad otsuseid tariifide kohta mitte ainult majandusarvutuste alusel, vaid ka poliitilistel põhjustel. Selline väide põhineb järgmistel arvudel. Ajavahemikus 1. jaanuarist 30. septembrini 1995. aastal oli kodutarbija põhitariif 35 senti kilovatt-tunni eest ja öine tariif 22 senti/kWh ehk 63% põhitariifist. 1. oktoobrist tõusis kodutarbija põhitariif 39 sendini kilovatt-tunni eest, kuid öötariif jäi endiseks, moodustades põhitariifist 56%. Käesoleva aasta 1. juunist kehtestatud uus põhitariif on juba 45 senti/kWh, kuid öiseks tariifiks jäi endiselt 22 senti/kWh ehk 49 protsenti põhitariifist. Seega, pärast eelmise aasta 1. oktoobrit kehtiv kodutarbija öötariif ei vasta enam tegelikele kulutustele.\nEt aga energiasüsteem peab oma toodangu müügist saadud raha eest katma kõik tootmiskulud, siis mõnele tarbijagrupile tehtud tariifisoodustuse maksavad kinni teised tarbijad. Äraseletatult tähendab see, et kodutarbija soodsa öötariifi tõttu peavad juriidilised isikud elektri eest maksma rohkem. Edasi arutledes võib öelda, et kuna elektri hind mõjutab toodete ja teenuste hinda, siis lõpptulemusena mõjub see ikkagi elanike rahakotile, kuid nüüd juba kõigile, mitte ainult öötariifi kasutajaile.


Suurepärane majutuskoht Järvsös sauna, WiFi ja 3 magamistoaga - Airbnb\nSuurepärane majutuskoht Järvsös sauna, WiFi ja 3 magamistoaga\nNovasol on saanud 70 hinnangut teiste majutuskohtade kohta.\nNovasol on saanud 90%-lt hiljutistest külalistest viietärnihinnangu.\nÜks ilusamaid puhkemaju Järvsölal, suurepärases asukohas umbes 50 meetri kaugusel Ljusnanist, kust avanevad suurepärased vaated jõele. Koge idüllilist järve Järvsö mägede ja veega ilusas ümbruses. Atraktsioonid: 50 m majast saad minna kala püüdma ja paadiga sõitma (kaasa arvatud) või rentima kanuusõitu. Umbes 200 meetri kaugusel kuulsast Sårdist, kus on maailmapärandikeskus ning restoran ja käsitööpoed. Järvzoo on ainult 1,5 km kaugusel koos põhja loomadega, nagu põder, karud, hundid, muskusepüür ja palju muud. Adrenaliin asub Järvsö allamäge jalgrattapargis. Järvsö suusatamiskohas on umbes 19 lahkumist. Siin on ka golfiväljakud, restoranid ja kohvikud.\nRentimine ainult puhkuseks võimaldab\nüht Järvsö kaunimatest puhkemajadest suurepärases asukohas umbes 50 meetri kaugusel Ljusnanist, kust avanevad suurepärased vaated jõele. Koge idüllilist järve Järvsö mägede ja veega ilusas ümbruses. Atraktsioonid: 50 m majast saad minna kala püüdma ja paadiga sõitma (kaasa arvatud) või rentima kanuusõitu. Umbes 200 meetri kaugusel kuulsast Sårdist, kus on maailmapärandikeskus ning restoran ja käsitööpoed. Järvzoo on ainult 1,5 km kaugusel koos põhja loomadega, nagu põder, karud, hundid, muskusepüür ja palju muud. Adrenaliin asub Järvsö allamäge jalgrattapargis. Järvsö suusatamiskohas on umbes 19 lahkumist. Siin on ka golfiväljakud, restoranid ja kohvikud.\nKaugused: lähim elukoht 10 m / kalapüügivõimalus 50 m / ostlemisvõimalus 1 km / restoran 200 m / oskustõstuk 2 km / vesi(jõgi) 50 m / murdmaasuusatamine 2 km


Kuigi kuivad kalluse jalad on tegelikult surnud rakkude kogum, saavad nad inimestele teatavaid ebamugavusi tekitada. Sageli satuvad need mullid normaalsesse kõndimisse ja häirivad seda. Lisaks on need kosmeetilised vead, mis tuleb kõrvaldada.\nLisaks kuivadele maisidele võib jalgadele ilmuda ka vesikond. Nad näevad välja nagu villid, mis on täidetud rakuvälise vedelikuga. Wet corns haiget halvasti, nad võivad saada põletik ja fester. Seetõttu peaks nende ravi olema õigeaegne.\nKalluse põhjused jalgades\nJalgades olevad sarved ei ilmu välklambi. Nende esinemisele eelneb liigne hõõrdumine jalgal või liigne surve sellele. Neid võib suunata mis tahes jala külge: merikeelele, kannale, varbale, metatarsusele.\nOn sisemisi ja väliseid riskitegureid, mis võivad sarvkesta ilmumist põhjustada.\nKalluse moodustumise välised põhjused jalgade nahal:\nKandke ebamugavaid kingi. Kui paar ei sobi, on see liiga tihe või, vastupidi, liiga lahtine, põhjustab jalgade naha liigset hõõrdumist.\nHügieenieeskirjade eiramine suurendab kõhupuhitusohtude tekkimise ohtu Kui jalad higistavad tugevalt, on soojad ja samal ajal peseb inimene harva neid, siis see viib suurenenud libisemiseni ja sigade moodustumiseni. Lisaks suurendab sellistes tingimustes nakkuse liitumise tõenäosus.\nKannatab kõhulahtisust, et peatada teatud kutsealade inimesed. Enamasti kehtib see professionaalsetele tantsijatele, tantsijatele, võimlejatele, jooksjatele jne.\nPikka aega, kui inimene kõnnib paljajalu töötlemata või ebaühtlasel pinnal, näiteks kruusal või kividel, ilmub tema jalgadele natoptish.\nSisepõhjustel, mis võivad kutsuda esile kutsikate väljanägemist, kuuluvad:\nVitamiinide ja mineraalide puudumine kehas või nende liigne sisaldus.\nSigade sümptomid sõltuvad otseselt nende sordist. Kuid peaaegu kõik neist põhjustavad varem või hiljem asjaolu, et isik kogeb kõndides ebamugavust. Sageli kaasneb see ebamugavustunne valusatega.\nCallus. Ei ole võimalik mitte märgata vett, sest see on nii palju. Seda moodustavad mull, mis on täis läbipaistvat sisu. See vedelik on lümfotsüüte sisaldav plasma. See on vajalik patogeense taimestiku vastu võitlemiseks ja naha kaitsmiseks edasiste kahjustuste eest.\nKui te sellist maisi kergelt vajutate, on inimene valus. Mõnikord sügelevad vee kalluse servad. Täiendava hõõrdumise korral blistril võib see puruneda. Vedelik voolab sellest täielikult või osaliselt. Kui mullide nahk väljub, näete punast värvi nuttavat haava.\nKuiv kõva mais. See kallus on piiratud nahapiirkond. On raske puudutada, on kollakas või hall värv. Naha pind võib olla sile või pragunenud. Mõnikord valutab kallus selle peale vajutamisel. Neid nimetatakse ka maisi kutsikaks. Nad esinevad kõige sagedamini jalgade või kannaga.\nMaisil on kollane värv ja reageerib alati valu keskele vajutades. Valu on tingitud asjaolust, et maisi juur jõuab närvilõpmeteni, mis paiknevad pehmete kudede ja jala luude vahel. Sageli põhjustavad kõndimishäireid sarved ja sunnib isikut kutsuma professionaalset abi.\nNakkusliku protsessi tõttu komplitseeritud mais. Keeruline infektsioon põhjustab kõige sagedamini veekogusid, mis spontaanselt lõhkuvad. Kuigi mõnikord paikneb infektsioon tervet puutumatust põies. Lisaks võib patogeenne taimestik kuivade maiside pragude kaudu tungida pehmetesse kudedesse. Seejärel ilmuvad selle pinna alla haavandid. Nakatunud mais hakkab hakkama. Ümbritsev nahk muutub punaseks, võib puudutada kuuma. Valu hakkab kummardama inimest mitte ainult maisi, vaid ka puhkuse ajal.\nLisaks mädanevatele massidele võib veri lekkida maisist. Kui infektsioon on tunginud põie sisse, muutub see vedelik häguseks ja kaotab läbipaistvuse. Sellised kõhukinnisused tuleb kiiresti avada.\nKaugelearenenud diabeediga inimestel nakatunud mais võib vallandada diabeetilise jala sümptomi alguse. See ähvardab jäsemete amputatsiooni.\nSarvkesta töötlemine jalal\nRupside jalgade ravi peaks olema õigeaegne. Sel moel on võimalik vabaneda mitte ainult kosmeetikavigast, vaid ka tõsiste tüsistuste vältimisest.\nTerapeutilised meetmed sõltuvad sellest, milline kallus moodustub inimestel.\nEnamikel inimestel õnnestub vee maisi oma kodus kodus toime tulla. Kui maisi suurus on väike, ei kahjusta see palju. Sellised seemned purunevad harva iseseisvalt ja välise mõju puudumisel läbivad nad lühikese aja. Et vähendada maisi terviklikkuse kahjustamise tõenäosust, peate selle katma kleeplindiga.\nSisestage nõel nahaga paralleelselt, valides maisi ühe külgpinna. Te ei saa seda ülalt üle lasta, sest see suurendab maisi põhja vigastamise tõenäosust.\nKui kallus on puhastatud, vajutage seda ettevaatlikult marli padjaga. See eemaldab maisist kogunenud vedeliku. Seejärel kantakse endise põie pinnale antiseptiline aine, näiteks Sintomycini salv. Eespool on maisi kaetud marli padjaga, mis on fikseeritud kleepuva krohviga. Vajadus marli mitu korda päevas muuta. Kui vedelik hakkab maisis jälle kogunema, torkab see uuesti õrnalt. Öise puhkuse ajaks avatakse mais, mis võimaldab kuivada.\nPõletiku tekkimisel ei tohiks arsti poole pöördumist edasi lükata. Kirurg teostab saastunud pinna kvaliteetset puhastamist ja rakendab nõuetekohast maisi äravoolu.\nKuivatatud jala kõõlusi saab ravida kodus. Kui nad on väikesed, võite neist vabaneda tavalise kosmeetika ja pimsskivi abil. Selleks on jalad hästi aurutatud ja seejärel töödeldud dermise kahjustatud piirkondadega pimsskivi või jämeda koorimisega. Hoolduse viimane etapp on niisutavate kreemide lisamine, mille karbamiid on piisav jalgade nahale.\nAju-vastaste plaastrite kasutamine. Sellised plaastrid on immutatud keratolüütiliste ja antibakteriaalsete ainetega. Nad jäävad päevale maisi. Stratum corneum pehmendab ja seejärel eemaldatakse. Probleemiga saab toime tulla 2-4 protseduuris. Salipodi, Leiko, Urgo, Doktorimaja jne plaastritel on hea mõju.\nVõib kasutada maisile leelisega, näiteks Super Cleaner või Antipapillom. Nad korrodeerivad naha stratum corneum'i, lahustades maisi rakud. Need ravimid on aga väga agressiivsed, mistõttu neid tuleb rakendada punktile ja hoolikalt, et need ei satuks dermise tervetele aladele.\nTeine suhteliselt uuenduslik viis kuivade ja kõvade kõlbadega tegelemiseks on külmumine. Turul võib leida ravimeid, mis sisaldavad eetrit ja propaani, näiteks Cryopharma või Wartner Cryo. Neid kantakse maisile aplikaatori abil, mille järel selle rakud külmutavad ja surevad.\nKui kasutate agressiivseid aineid kuiva sarvkesta eemaldamiseks, peate juhiseid hoolikalt uurima ja konsulteerima arstiga.\nKui mais on varrega jalal\nKuivatatud karusnahk on varustatud professionaalse raviga. Fakt on see, et kodus sügava juure eemaldamiseks ei õnnestu. Kui see jääb sees, toob see kaasa maisi ümberkujundamise.\nEkspertidega relvastatud relvade eemaldamiseks on järgmised meetodid:\nRiistvara maniküüri teostamine. Samal ajal katkestab arst naha, mis ümbritseb maisi lõikurite abil, ja südamik ise. Saadud haava töödeldakse antibakteriaalsete ainetega. 2-3 päeva pärast on nahk täielikult taastatud.\nKrüodestruktsioon vedela lämmastiku abil on professionaalne meetod sarvkesta eemaldamiseks. Selle rakud külmutatakse ja hävitatakse. Blister jääb löögikohale, mis puruneb 1-2 päeva pärast. Kui see kuivab ja läheb ära, näete selle all noor nahka.\nKalluse raadiolaineid saab eemaldada. Erilise ahela abil lõigatakse see ära. Seda meetodit iseloomustab veretu, valutu ja see ei ole seotud armistumise riskiga.\nTeine võimalus sarvkesta eemaldamiseks on neid elektrokagulaatoriga, mis on kõrgsageduslike voolude allikas. Pärast maisi eemaldamist moodustub selle kohale koorik, mis kaob mõne päeva pärast.\nHarvadel juhtudel kasutage maisi kirurgilist lõikamist. Kuid seda meetodit kasutatakse harva, kuna see on valus, nakatumise ohuga ja verejooksu tõenäosusega.\nSa pead valima mugava ja sobiva suurusega kingad.\nKuiva kalluse eemaldamise põhjused ja meetodid\nInimese elu jooksul kogevad jalad lihtsalt tohutuid igapäevaseid pingeid. Ei ole üllatav, et varem või hiljem on jalgal kuiv kõõlus, mis on epidermise stratum corneum'i paksenemine ja põhjustab kõndimise ajal tõsist ebamugavustunnet.\nSee probleem vajab õigeaegset lahendust, sest aja jooksul muutub kõva eemaldamine raskemaks.\nKuiv kõõlus avaldub naha pindmise kihi kohalikul paksenemisel, mis on tingitud suurenenud hõõrdumisest või rõhust.\nKõige sagedamini esinevad sellised kihid jalgadel, kogedes kõndides igapäevaselt. Kuivad kihid jalgadel on piiratud surnud epidermise tihedad piirkonnad.\nSeda tüüpi maiside tekke alguse peamine põhjus on pidev surve teatud nahapiirkonnale, mis viib selle pinnakihi nekroosini. Surnud rakkudel ei ole aega koorida ja nende eemaldamine viibib. Selle tulemusena koguneb surnud epidermis lõpuks kokku ja muutub tihedamaks. Järk-järgult moodustub kalluse südamik, mis tungib sügavale epidermisse.\nSõltuvalt kinga erinevatest omadustest võivad maisi moodustumise provotseerijad olla erinevad:\nkõrge kreen - viib esijala kokkusurumiseni;\nõhuke tall - aitab suurendada jala kaela koormust;\njäigad sisetallad - suurendab jalgadele survet;\nsisemised õmblused, mida iseloomustab ebatasasus, põhjustavad täiendavat hõõrdumist.\nSageli esinevad need villid professionaalses spordis osalevatel inimestel (suusatajad, jooksjad).\nTäiendavad põrsaste põhjused võivad olla:\nkandes sokid või sukkpüksid, mis on suuremad kui vaja: riided kogutakse "akordion", mis viib jalgade pigistamiseni ja hõõrumisele.\nSageli on kuivad sarvkarbid niiskete maiside tagajärg, mida ei ole õigeaegselt ravitud või mis tekivad südame-veresoonkonna süsteemi või sellega seotud haiguste (diabeet, rasvumine) patoloogiate tõttu jalgade naha halva verevarustuse ja toitumise tõttu.\nNende vormide peamine lokaliseerimine on interdigitaalsete ruumide ala (tavaliselt III või IV). Harvemini ilmuvad nahale taldrikkad maisid. Sageli ilmuvad need klaasi, kildu või kivi naha tungimise tõttu.\nSee on oluline! Kõige raskemad komplikatsioonid, mis on seotud kuiva kõhukinnisusega, on pikad ja ebaõnnestunud katsed neid kõrvaldada, mis sageli põhjustavad infektsiooni lisamist.\nKuivad sordid võib jagada mitmeks sordiks:\nOtseselt kuivatatud mais. Nad esindavad naha paksenenud ala, mida iseloomustab kollakas toon (harvem hallikas).\nNatoptysh. See on suur ala keratiniseeritud nahal, millel ei ole selgeid piire ja asub ainult jalgade pinnal.\nCorns vars. Peamiselt moodustub interdigitaalsete ruumide või jalgade piirkonnas. Eripäraks on tsentraalselt paiknev auk, mille sisemuses on sügav südamik. Aja jooksul võib see põhjustada tõsiseid valu ja pragusid.\nSõltumata kuiva sordi mitmekesisusest on vaja selle ilminguid õigeaegselt jälgida ja õigeaegselt ravida.\nKuivade kõõluste peamine kliiniline sümptom jalgadel on tahke moodustumise ilmnemine naha pinnal.\nkõndides valu, mis aja jooksul suureneb;\nhotelli juhtudel - sügelus.\nKui maapinnad ise lõikavad või moodustavad selle pinnale mikrokiibid, võib infektsiooni lisada, millele järgneb põletikulise protsessi algus. Seejärel ilmnevad täiendavad sümptomid punetuse, turse, suurenenud valu all. Nahk tundub kuum ja paistes. Purulentsete protsesside tekkimisel tõuseb kehatemperatuur ja nakatumise oht organismis.\nKuiva maisi diagnoosimine ei tekita suuri raskusi, kuna selle moodustumine on küllaltki iseloomulik piiratud kasvu poolest, mis on naha kohal kollakas või hallikas varjundiga.\nOn vaja läbi viia diferentsiaaldiagnoos sorte ja istmikust tüükadega: nende maisi kuiv kuju eristub valu esilekutsumisest alles siis, kui see on pressitud. Vajadusel väljastatakse suuhaiguste välistamiseks ja deformatsioonide tuvastamiseks ortopeedilise kirurgi, podologi ja reumatoloogi saatmine.\nSarvkesta diagnoosimise oluline punkt on samaaegse patoloogia tuvastamine suhkurtõve ja veenilaiendite vormis. Kui mõni neist haigustest avastatakse, on vajalik piisav ravi, mis peaks hõlmama konsultatsioone neuroloogi, veresoonte kirurgi, fleboloogi ja endokrinoloogiga.\nEsimene etapp kuiva sordi töötlemisel on nende teket põhjustava teguri kõrvaldamine. On vaja kõrvaldada igasugune surve valulikku kohta. Jalatsid on vaja muuta mugavamaks ja praktilisemaks. On oluline, et paar sobiks suurusega, oleks valmistatud looduslikest materjalidest ja ilma kandeta.\nHõõrdumise ja rõhu vähendamiseks saate ise teha spetsiaalse kaitsekattega. Selleks võtke tükk paksu ja pehme kangast ning lõigake sellest ringist välja ja tehke oma keskele auk, mis sobib maisi suurusega. Te peate valmis voodrile otse haridusele lisama.\nSarvkesta eemaldamiseks saate apteegist narkootikume kasutada.\nÜlaltoodud kompositsioonid on kergesti kasutatavad, kergesti kasutatavad ja kiiresti imenduvad. Koori parem läbitungimine aitab kaasa sooja vanni ammoniaagi või soodaga, kus peaksite jalgu hoidma 5-10 minutit. Pärast seda, kui on vaja nahka ravida pimsskiga.\nMaisi tihendatud kudedele tuleb kohaldada väikest kogust raha, hoolikalt hõõruda ja panna jalgadele puuvillased sokid.\nSeda protseduuri saab kõige paremini teha öösel. Maksimaalsete tulemuste saavutamiseks tuleb kreemi kasutada iga päev, kuni nahk pehmendab. Pärast seda saab maisi eemaldada.\nPopulaarsed abinõud kuiva sordi jaoks. Tavaliselt leidub nendes salitsüülhapet. Täiendavad komponendid on taimset päritolu õlid.\nEnne toote otsest kasutamist peate oma jalad sööma sooda ja soolaga vannis, seejärel ravima neid pimsskividega, kandma salve ümmarguse massaaži liigutustega ja asetage sokid peale.\nApteegid müüvad suure hulga spetsiaalseid plaate kuiva sarvelt. Tooted on hästi fikseeritud, ei lase vedelikul, kaitsta survet ja aidata võidelda bakteritega.\nSisaldage meditsiiniline struktuur, mis võimaldab haridust pehmendada selle hilisema eemaldamisega. Aluseks on tavaliselt salitsüülhape ja väävel. Näiteks liimplastid Kompid, Salipod, Leiko.\nKõiki neid vahendeid saab kasutada kodus ja see on õigeaegne ravi alguses üsna tõhus.\nKui ei ole võimalik ravimvormil nahast kuivadest vormidest vabaneda, vaadake instrumentaalseid meetodeid.\nSee protseduur võimaldab eemaldada ainult surnud epidermise rakud, ilma et see mõjutaks tervet kude. Vajadusel küüneplaadi korrigeerimine.\nKuivsordi efektiivne töötlemine võimaldab vabaneda vormidest ühel protseduuril. Järgnevalt on näidatud silikoonkaitsjate kandmine, niisutavate ainete ja pimsskõrvade regulaarne kasutamine vähemalt 1 kord nädalas.\nAluseks on madala temperatuuriga keskkonna mõju patoloogilisele moodustumisele, mille tagajärjel tekib järgneva koe nekroosiga termiline põletus.\nProtseduuri jaoks kasutatakse vedelat lämmastikku, mis on märgistatud spetsiaalse otsakuga või vatitupsuga. Selle tulemusena toimub rakkude külmutamine edasise hävitamisega.\nTerved koed ei ole kahjustatud. Tavaliselt piisab maisi täielikuks eemaldamiseks ühest istungist.\nCryodestruction'i eelised on järgmised:\nverejooksu ja nakkuse leviku puudumine protsessis.\nPärast protseduuri on vaja pikka paranemisperioodi, mis nõuab nõuetekohast hooldust.\nKõrgtehnoloogiline ja kõige õrnam viis eemaldada kuiva sarvkesta sorte. Ei põhjusta valu, ei taga retsidiivide ja komplikatsioonide puudumist, ei vaja taastumiseks palju aega.\nProtseduuri läbiviimisel kasutatakse süsinikdioksiidi või erbiumlaserit: esimene võimaldab patoloogiliste kudede põletamist kihtides, teine eemaldab need aurustamisega.\nParalleelselt tapab laserkiir kõik patogeenid, vältides põletikuliste protsesside teket. Lisaks hoiatab veresooned, takistades komplikatsioonide teket.\nSee on oluline! Enne loetletud protseduuride läbiviimist konsulteerige kogenud spetsialistiga. Arst on võimeline hindama kõiki näidustusi ja vastunäidustusi, pärast mida ta annab kõige sobivama ja tõhusama viisi.\nEemaldage kuiv haridus jalgadele, mis aitavad rahva abivahenditel. Retseptid eristuvad kõrge kättesaadavuse ja madala hinnaga, kuid nõuavad pikaajalist kasutamist.\nSee on oluline! Olenemata retseptist tuleb neid kasutada ettevaatusega, sest alati on allergiliste reaktsioonide või põletuste oht. On vaja alustada ravi väikese koguse valmistoodanguga ja kasutada ümbritsevate tervislike kudede kaitsmiseks kleepuv krohv.\nPärast kuiva sarvkesta eemaldamist tuleb võimalike ägenemiste vältimiseks järgida profülaktilisi meetmeid. Soovitused on kasulikud lastele ja neile, kes ei soovi seda ebameeldivat probleemi lahendada.\nReeglite loend sisaldab järgmisi kasulikke soovitusi:\nPole vaja kanda kingi ebamugava kingaga.\nKõige parem on kanda sokke ja looduslikke materjale.\nSa peaksid pesema oma jalgu iga päev, määrige neid toitva kreemiga.\nJalatsite vahetamiseks ja selle võimalikult kiiresti eemaldamiseks tasub proovida.\nPeate püüdma vabaneda higistamisjaladest.\nEelistatakse naturaalsetest materjalidest valmistatud jalatsite mudeleid, millel on väike kand või ilma selleta.\nAja jooksul, et ravida märjaid maisisi.\nKui kinga hõõrub jalgu, saate kasutada spetsiaalseid padjaid või lihtsaid kipsi. Reguleeriv jalgade massaaž niisutava kreemiga on kasulik pärast jalavannide võtmist ja pimsskivi kasutamist.\nKuiv kõvajalg võib tekkida igaühele, kes kõnnib ebamugavates jalatsites või kogeb igapäevaseid pikki koormusi jalgadele. See on ebameeldiv patoloogiline moodustumine nahal, põhjustades märkimisväärset ebamugavust ja valu. See vajab ravi, mille eesmärk on maisi täielik eemaldamine. Õigeaegse ravi korral on võimalik probleem täielikult kõrvaldada ja vabaneda ebameeldivatest sümptomitest.\nAtoopilise dermatiidi ravis kasutatakse erinevaid aineid, nii populaarseid kui ka farmatseutilisi. Üks suuremaid abinõusid on salvid, mis aitavad teil kiiresti ja tõhusalt taastuda.\n1 Põletiku põhjused ja sümptomidPõhjused, mille tõttu kõrvad paistavad, on väga lihtsad. See on: mikrotraumad; hügieenieeskirjade rikkumine; madal immuunsus; ebaõige ainevahetus.<\nMida teha, kui akne ilmub meeste näole Allergodmatoos\nVishnevsky salv Infektsioonid\nSünnimärk rinnal Infektsioonid


Rupert - Pesaleidja MTÜ\nÜLLATA MIND, INIMENE\nTere, mina olen Rupert ja ma olen teadlane! Mul on oma kodule kõrged nõudmised! Esiteks vajaksin ma kodu, kus ma saaksin õppida loodusnähtusi nagu gravitatsioon – tahaksin nii väga teada saada, mis juhtub kui aknalaualt mõni objekt alla kukuks? Või laua pealt? Või kapi otsast? Meil siin Pesaleidjas on aknalauad ainult teisi kasse täis ning nemad ei ole väga head subjektid, uskuge mind, ma olen proovinud! Samuti tahaks ma väga käppa proovida inimeste unemonitooringutega. Ma tunnen, et mu pisike kassisüda tõesti kutsub selle ameti poole. Tahaksin väga teada, kui kaua pean ma inimest voodijalutsist jälgima, enne kui ta ärkab või kui vähe ruumi on inimesel voodis vaja? Vastutasuks võiksin üle võtta näiteks padjapehmuse kontrolli ameti või voodisoojendaja töökoha. Kui sa tunned, et sina suudaksid sellist kodu pakkuda, siis palun võta minuga ühendust!\nRupert on umbes 2016 aastal sündinud kassike, kes kolis Pesaleidjasse 04.05.2019 Narvast. Rupert on parajalt rahumeelne ja isepäine ning jätab omale õiguse ise valida, kellega tema suhelda tahab. Seega tuleb temapoolse heakskiidu saamiseks natuke vaeva näha.\nKui soovid Rupertile kodu pakkuda, siis täida kassivõtja küsimustik ning võtame Sinuga ühendust.


Eluenergia 2014 -- Raamatukoi raamatupood\nVene keelest tõlkinud Anu Pallas\n272-leheküljeline tavaformaadis ja pehmes köites raamat sarjast Venemaa helisevad seedrid\nSiberi Seeder 2014\nHind: 9.81 €\n«Kuid inimene kannab endas üht energiat, mis on omane üksnes temale – seda kutsutakse mõtteenergiaks. Ja kui inimene mõistab, mida ta valdab, õpib seda täiel määral kasutama, siis saab temast kogu Universumi valitseja.»\nVladimir Megre raamatusarja «Venemaa helisevad seedrid» seitsmendas raamatus esitab autor Anastasia vanaisa ja Anastasia abiga näitlikke olukordi, mis aitavad lugejat mõista meie tegelikkust. Tegelikkust, kus iseseisev mõtlemine on pidurdatud. Meil tuleb tunnistada, et kaasaja lollitatud ühiskonnas on inimesed oma tõelisest ülesandest eemale juhitud ja pandud tegelema mõttetustega. Meie hinged on löödud risti!\nRedigeeritud ja täiendatud väljaanne.


Juhtkiri: Mäng — väikese inimese töö - Arvamus - Sakala\nJuhtkiri: Mäng — väikese inimese töö\n26. oktoober 2009, 9:39\nHiljuti valminud matemaatiline doomino, millest «Sakala» laupäevase esiküljeloos jutustab, on suurepärane näide sellest, kuidas õppimiseks loodud firma saab hakkama päriselus kasutatava tootega. Lauamäng on mõeldud küll lastele, et paremini ja huvitavamalt arvutamist selgeks saada, kuid omalaadse doomino potentsiaali näevad täiskasvanudki.\nLuunja poisi välja mõeldud ja Holstre tüdruku kujundatud mäng pole esimene õpilasfirma leiutis, mis raha teenima pannakse. Õpilasettevõte Roheline Jälg pakub internetis võimalust arvutada välja isiklik ökoloogiline jalajälg ehk keskkonnale tekitatav kahju ning lasta selle korvamiseks firmal enda eest puu istutada. Tuntud on ka kooli ajal pehmeid helkureid valmistanud Karoli Hindriksi firma.\nNagu näha, võib lastel ja noortel olla ideid, mille peale täiskasvanud ei tule. Õpilasfirma on hea viis, kuidas neile väljund leida ja ühtlasi õpetada majanduslikku mõtlemist.\nViimasel ajal on Eestis üha rohkem räägitud sellest, et majanduse põhialused võiks olla koolis kohustuslike ainete hulgas. Vähemalt gümnaasiumiosas tasub seda mõtet tõsiselt kaaluda.\nEsiteks ärgitaks majandusõpe üldist ettevõtlikkust ja senisest rohkem noori seaks eesmärgiks äriga tegelemise. Selle vajalikkust on raske alahinnata, sest ettevõtjate najal seisab kogu riigi majandus.\nTeiseks tuleb tunnistada, et praegu pole suur osa 18-aastasi noori kuigi pädevad langetama isegi neid majanduslikke otsuseid, mis puudutavad nende isiklikku elu. Võhiklikkust näitab juba seegi, millist astronoomilist palka äsja keskhariduse omandanud kohe saama loodavad hakata.\nEesti haridussüsteem peaks tagama, et inimene oleks täiskasvanuks saades võimeline toime tulema nii teoreetiliste kui praktiliste küsimustega.


Kaanelugu 8. mai 2020\nKuigi Eve Kivi kuulub riskigruppi, on hiljutised tervisemured viinud ta veendumusele, et koroona teda ei murra. Nii teeme Evega enne sünnipäeva väikese jalutuskäigu. Näo ees mask ja käes kummikindad, uitame pisut Kadriorus. Evel on seljas helebeež mantel ja peas šikk kübar. Kergelt laines juustega näeb ta välja, nagu oleks just juuksurisalongi külastanud. Tegelikult tuleb Eve alati oma juustega ise toime ja võiks vabalt jagada nooremale generatsioonile nippe, kuidas vormis olla. Jalutamine on üks väheseid vaheldusi, mida elul on praegu Evele pakkuda.\nLauri Pedaja tegi väljavalitule abieluettepaneku\nEndised armastajad Brigitte Susanne Hunt ja Ron Nõmm leidsid uued kallimad\nMaskisaate võitja Stefan aitas kriisi ajal pruudi isal äri ajada\nTriin ja Toomas Luhatsi pere naudib isolatsiooni maakodus\nHoroskoop 8.-14. mai\nLOE 08.05.20 AJAKIRJA KAANEST KAANENI


VBA "Pole võrdne" operaator | Samm-sammult näited VBA-st "pole võrdne"\nNot Equal on VBA operaator, mida võib nimetada ka eitusoperaatoriks, see on loogiline funktsioon, nii et selle funktsiooni tagastatud väljund on kas tõene või vale, me teame, et võrdne operaator on "=" see, kuid mitte võrdne on " ”VBA-s, nii et olenemata väärtusest, mille saame võrdselt operaatorilt, saame operaatori Not Equal abil täpselt vastupidise väärtuse.\n„Pole võrdne“ operaator VBA-s\nTavaliselt teeme loogilise testi, "kas miski on teise asjaga võrdne või mitte". Mõnel juhul peame tegema ka ebavõrdsuse testi. Ebavõrdsuse test pole midagi muud kui võrdne test. Üldiselt ütleme, et kui miski on võrdne muu asjaga või mitte, siis kui see on võrdne, täidab mingisugust ülesannet, kui mitte erinevat ülesannet. Samamoodi saame ka ebavõrdsuse testi abil teha mingeid toiminguid. VBA-s väljendit "NOT EQUAL" tähistab sümbolitest suuremate ja vähemate kombinatsioon. Kui mõlemad operaatorid kokku saavad, ei muutu see võrdseks sümboliks ehk “” .\nKuidas pole võrdne Exceli VBA tööga?\nVBA Pole võrdne töötab täpselt vastupidiselt operaatori võrdsustamise loogikale. Võrdne operaatoriga tagastab TÕENE, kui tarnitud test on täidetud, kas see tagastab FALSE. Näiteks kui ütlete 10 = 10, tagastatakse väärtus TÕENE või muidu FALSE.\nTeisel pool töötab “Not Equal” vastupidises suunas, kui pakutav loogiline test excelis pole võrdne, tagastab ainult TÕENE või FALSE.\nNäiteks kui ütlete 10 10, tagastab see vale, kuna 10 on võrdne 10-ga. TÕENE tulemuse saamiseks ei tohiks üks väärtus olla võrdne teise väärtusega.\nNäited pole võrdsed Exceli VBA-ga\nAllpool on toodud näited operaatori mitte võrdsest Exceli VBA-s.\nNüüd näeme, kuidas VBA Not Equal () märki praktiliselt kasutada. Vaadake allolevat koodijuppi.\nSiin testime, kas arv 100 ei ole võrdne arvuga 100. Kindlasti teame, et number 100 on võrdne 100-ga, nii et tulemus on VALE.\nNüüd muudan võrrandit.\nNüüd on test, kas number 100 ei ole võrdne 99-ga. Nii et tulemus on tõene.\nNüüd näeme, kuidas seda mitte võrdset operaatorit reaalajas kasutada. Demonstratsiooni jaoks olen loonud mõned andmed.\nMeil on kaks väärtust: „Väärtus 1“ ja „Väärtus 2“.\nNüüd on minu nõue, et kui väärtus 1 ei ole võrdne väärtusega 2, siis on mul vaja tulemust kui "erinevat" või muidu on mul vaja tulemust kui "sama".\n1. samm: määrake muutuja täisarvuna.\nAlam NotEqual_Example2 () Dim k kui täisarvu lõpp Sub\n2. samm: avage JÄRGMISE LOOPI jaoks 2–9.\nSub NotEqual_Example2 () Dim k täisarvuna k = 2 kuni 9 Järgmine k End Sub\n3. samm: tsükli sees peame testima, kas väärtus 1 ei ole võrdne väärtusega 2. Kuna meil on vaja oma tulemusi, peame kasutama IF-tingimust.\nSub NotEqual_Example2 () Mõõt k k täisarvuna väärtuseks k = 2 kuni 9, kui lahtrid (k, 1) rakud (k, 2), siis rakud (k, 3). Väärtus = "Erinevad" muud rakud (k, 3). Väärtus = "Sama" lõpp, kui järgmine k Lõpp alam\nKui tingimus testib, kas väärtus 1 ei ole võrdne väärtusega 2 või mitte. Kui see pole võrdne, tagastatakse „Erinev”, võrdse korral aga „Sama”.\nVõite kopeerida ja kleepida allpool oleva VBA-koodi.\nKopeerige see kood oma moodulisse ja käivitage F5-klahviga või käsitsi. See annab sellise tulemuse.\nPeida ja peida mitte võrdse märgiga lehed\nVõrdse laulu kasutamise viisid on tohutud. Saame seda märki kasutada oma vajaduste rahuldamiseks.\n# 1 - peida kõik arvutustabelid, välja arvatud üks leht\nSellist olukorda oleme näinud mitu korda. Me pidime peitma kõik lehed, välja arvatud konkreetne leht.\nNäiteks kui soovite peita kõik lehed, välja arvatud lehe nimi „Kliendiandmed“, saate seda koodi kasutada.\nSub Hide_All () Hämardab Ws iga W-i töölehena ActiveWorkbookis. Töölehed Kui Ws.Name "Kliendiandmed", siis Ws.Visible = xlSheetVeryHidden End Kui Järgmised Ws End Sub\nMärkus. Muutke töölehe nimi töölehe nimeks.\n# 2 - peitke kõik lehed, välja arvatud üks leht\nSamamoodi võime ka kõik lehed, välja arvatud üks leht, peita. Selleks kasutage allolevat koodi.\nSub Unhide_All () Tühjendage Ws iga W-i töölehena ActiveWorkbookis. Töölehed Kui Ws.Name "Kliendiandmed", siis Ws.Visible = xlSheetVisible End, kui järgmine Ws End Sub\nSelle malli VBA Pole võrdne Exceli saate alla laadida siit - operaatori mall VBA Mitte võrdne


Keeruline teema, kas keegi oskab aidata. - Perekooli Foorum\nEsileht › Tööelu, raha ja seadused. › Keeruline teema, kas keegi oskab aidata.\nTeema: Keeruline teema, kas keegi oskab aidata.\nJätisn tööandjale viimata lapsehoolduspuhkuse avalduse. Ei teadnud sellest avaldusest midagi, kuni tänaseni kui sõbranna sellest rääkis. Kas mind on nüüd lahti lastud? Kas tööandja oleks pidanud mind teavitama sellest? Vabandan, aga ise tõesti ei teadnud sellest avaldusest midagi. Kui keegi teab mingit lehekülge kus saab sellest lugeda on väga oodatud.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 6 korda. Täpsemalt 28.01 23:38; 28.01 23:53; 29.01 00:11; 29.01 00:13; 29.01 00:17; 29.01 00:19;\nRE: Keeruline teema, kas keegi oskab aidata.\nEmapalka ikka saad? Ma pole küll seadustega kursis , aga minu teada peaks avaldus Lhp -ks olema tehtud enne dekreedi lõppu.. Ise tegin avalduse siis , kui laps oli 5. nädalane. Tööandja ise huvi ei tunne , et millal avaldust tegema lähed? Helista tööle esmaspäeval ja uuri üle ning mine käi ja tee avaldus.\noleneb, kuidas sul tööandjaga läbisaamine on. kui avaldus esitamata, siis see läheb tegelikult tööluusi alla. sisuliselt oled sa siis peale rasedus- ja sünnituspuhkust tegelenud tööluusiga. amtlikult lapsehoolduspuhkusel pole.\net jah.. kui tööandjaga sooje suhteid pole, siis on neil alus vallandamiseks olemas.\ntööandja teavitama ei pea sellest, et tuleb esitada avaldus. pigem on see n-ö ise teada saamise teema.\nnt siin on sarnane teema http://www.perekool.ee/index.php?id=57905&class=forum_schnell&action=view_post&post=8286040\nKasutaja on kirjutanud teemasse 2 korda. Täpsemalt 29.01 00:10; 29.01 00:14;\nNo pm on muidugi võimalik sind lahti lasta, sest rasedus- ja sünnituspuhkus sai sul ju läbi, peale mida oleksid sa pidanud tööle ilmuma. Või mis sa arvasid, mille alusel sa siis nüüd kenasti kodus oled?:)\nTavaliselt tööandjad siiski nii pahatahtlikud ei ole ja vormistavad ise su TL peatunuks alates kuupäevast, mil nn dekreedileht lõpeb (see leht või koopia sellest ju neil ka olemas). Allkirja saad sellele ka tagantjärele anda.\nNii et helista esmaspäeval tööandjale:)\nJaa, vanemahüvitist ma saan. Ja olen nüüd googeldamis tulemusel lugenud et peab kiirelt ära viima selle avalduse, aga sellest ei räägi kahjuks keegi mis siis saab kui on jäänud viimata. Pagana pihata, et ma seda ei teadnud 🙁 Tööandja pole sõnakestki sellest ise rääkinud, ma ei teagi nüüd.. on mõtet helistada esmaspäeval tööle, äkki olen lahti lastud? Ikkagi tervelt viis kuud lapse sünnist möödas. Ma nii õnnetu ja saan ainult iseennast süüdistada 🙁\nHmm.. oh tänan kiirete vastuste eest. Ma siis helistan esmaspäeval ja uurin. Tööandjaga on selline keeruline teema, et siis kui ma dekreeti jäin tuli meile uus ülemus ja temaga mul suuri kokkupuuteid ei olnud. Ei teagi mida arvata…\nsiin ka veel üks sarnane küsimus http://www.perekool.ee/index.php?id=57905&class=forum_schnell&action=view_post&post=8104506\nja siin http://www.perekool.ee/index.php?id=57905&class=forum_schnell&action=view_post&post=7571576\nAitäh, aitäh.. ma loen need kohe läbi.\nKas sa pärast lapse sündi töö juures ei ole käinud? Äkki allkirjastasid ikkagi avalduse ära ja lihtsalt ei mäleta seda ise? Iseasi , kui sa tööjuures ei käinud pärast lapse sündi.\nEi, ma pole tõesti tööl käinud peale sünnitamist.\nNüüd jääb tõesti üle loota ,et sul arusaaja ülemus , vastaseljuhul on tõesti tegemist tööluusiga.\nAga minul näiteks ei teadnud tööandja midagi sellest avaldusest :D,ma ise pm surusin talle selle kätte, viskas siis sahtlisse ja ütles,et las siis vedeleb siin.\nKui sa oled töövõimetuslehel=haiguslehel ja see lõpeb, siis sa ju lähed tööle?\nNüüd sai samasugune töövõimetusleht(sünnitusleht) läbi ja sa ei läinud? Mis põhjusel? Soovid jääda lapsehooldusphkusele? Siis tuleb ju avaldus kirjutad. Ega tööandja pole mõtetelugeja, et teab, kas lhp-le jääd sina või jääb lapse isa või on isa hoopis töötu ja sa jätkad töötamist saades VH.\nKuupäev(viimane) avaldust esitada oli 14p enne rasedus-sünnituspuhkuse(dekreedi) lõppu.\nSinu avalduse alusel peatab tööandja töösuhte ja teavitab Haigekassat st siis on sul õigus tööle mitte minna enna lhp lõpetamist e max lapse 3a saamiseni ja Haigekassas oled ravikindlustatud riigi poolt(tööandja ei maksa sinu eest).\nKIIRESTI avaldus tööandjale: otsesele ülemusele või otse raamatupidamisse või personalitöötaja kätte\nImelik, et tööandja ise pole asja vastu huvi tundnud.\ntööandja on ehk tööluuside tõttu juba lepingu lõpetanud\nkui normaalne töötaja ja arusaaja raamatupidaj ja ülemus, siis muidugi on firmasiseselt see ikkagi nii ära korraldatud, et avaldus nagu oleks juba esitatud. aga jah, ebameeldiva töösuhte korral oli tööandjal hea variant töötajast lahti saada, siinkohal vist seadusest kaitset ei ole, kui ikka inimene ise oma asjadest huvitatud ei ole, siis ei pea ka keegi teine tema ees asju ajama.\nEndiselt ei suuda ma ära imestada, rasedusega arvele võttes annab ämmaemad tavaliselt suure paki kirjandust, seal ju kõik kirjas, nii toetused, emapalk, käitumisjuhised jms. mis te teete nendega?\ntöö ja raha foorumis oleks poole vähem lolle küsimusi, kui inimesed lugeda oskaks


ING pankur FTs: Eestit pole aus jätta eurotsoonist välja - Äripäev\nING pankur FTs: Eestit pole aus jätta eurotsoonist välja\n03. veebruar 2006, 10:37\nEelmine artikkel: Venemaa ja Ukraina allkirjastasid gaasitarnete lepingu\nJärgmine artikkel: Leedu piimatööstuste Rokiskio Surise ja Pieno Zvaigzdese juustud Venemaal ühed populaarsemad\nFinancial Timesi kolumnisti arvamus, et Eesti on liiga vaene eurotsooniga liitumiseks, saab jätkuvalt kriitikat FT enda veergudel.\nTäna ilmus Briti majanduslehes järjekorras juba kolmas kriitiline vastukaja Eesti meediaski palju tähelepanu äratanud kolumnile, sedakorda ING Panga peaökonomistilt Charles Robertsonilt, kelle meelest pole aus jätta Eestit eurotsoonist välja.\n'SKT inimese kohta on eurotsoonis 32 000 eurot ja Eestis 7500 eurot. Kui me eeldame eurotsooni kasvuks 2% aastas ja Eestile tugeva 7% aastas ning eurotsooni aastaseks tarbijahindade kasvuks 2% Eesti 3,5% vastu, on aastaks 2020 SKT inimese kohta eurotsoonis 57 000 eurot Eesti 33 000 euro vastu. See on sarnane vahe tänasega,' kirjutab Robertson.\n'Kas Munchau (esmaspäevase kolumni autor - toim.) usub, et Eesti - tegelikkuses üks kohanemivõimelisimaid ja jätkusuutlikumaid fikseeritud valuutakursiga majandusi Euroopas - kasvab palju kiiremini eurotsoonist väljapool, koos kõrgema tuluriski ja valuutavahetuse kuludega või saavutab tõelise sulandumise eurotsoonis olles?'\nRobertson leiab, et Munchaust oleks tark jätta tähelepanuta arvamused Bundespangalt, kes seisis vastu ka Itaalia, Portugali ja Hispaania liitumisele eurotsooniga. 'Palju kasulikum oleks keskenduda sellele, miks infltsioonikriteerium nõuab senini Leedult ja Eestilt kohandamist oma inflatsioonitase eurotsooni mittekuuluva Rootsiga,' kirjutab Robertson. 'Kuue kuu pärast on üsna võimalik, et just Rootsi madala inflatsiooni tõttu ei suuda Leedu eurotsooniga liituda.'\n'Kui eurotsoon tahab jätta kaks kohanemisvõimelist Balti riiki, kelle elanikkond on väiksem Londoni omast ja majandus väiksem Lõuna-Londoni omast, iganenud Maastrichti kriteeriumi tõtu välja, on ta ära teeninud nime 'Õnnetu 13', kui ainult Sloveenia liitub jaanuarist 2007.'


PILT SELGEKS ⟩ Üürikorter – kes ja millist vara peaks kindlustama? - Kodu\nPILT SELGEKS ⟩ Üürikorter – kes ja millist vara peaks kindlustama?\n25. aprill 2022, 16.44\nÜürikorter – kes ja millist vara peaks kindlustama?\nKinnisvara omanik on huvitatud oma vara säilimisest ka pärast üürniku lahkumist. Seetõttu on tal mõistlik kindlustada korteri ehituslik pool ehk seinad-laed-põrandad siseviimistluseni välja. Õnnetusjuhtumi korral on tal kindlustunne, et tema kinnisvara väljanägemine ja seisukord taastatakse endisel kujul. Kui aga omanikul seda tüüpi kindlustust ei ole ja korter saab näiteks ootamatu torulekke või elektrijuhtmetest alguse saanud tuleõnnetuse tõttu kannatada, peab ta kõikide remonditööde eest ise tasuma.\nKui õnnetuse põhjustajaks on aga üürnik, võib omanik kahju välja nõuda temalt, sest viimane peab korteri tagastama samas seisukorras, nagu see üürile võeti. Näiteks juhul kui üürnik unustab toidu pliidile praadima või triikraua vooluvõrku ja sellest saab alguse tulekahju, võib omanik kahju hüvitamist nõuda üürnikult. Et sellist ootamatut rahalist väljaminekut vältida, võib omaniku poolt kindlustamata korteri enda huvides kindlustada ka üürnik. Sellisel juhul ei pea üürnik õnnetuse korral korteri remonditööde maksumust hüvitama oma taskust, vaid selle eest tasub kindlustus. Õnnetuse korral arvestatakse hüvisest maha vaid omavastutus.\nÜürnikud arvavad tihti, et nad ei saa üürikodu kindlustada, sest tegu on kellegi teise korteri ja varaga. Ei teata, et kindlustuslepingu sõlmimiseks ei pea olema kinnisvara omanik, piisab vaid huvist ennast ja oma vara kaitsta. Üürilepingut sõlmides tasub kindlasti uurida, kas ja kui, siis milline kindlustusleping on omanikul juba sõlmitud, kellele see laieneb, millised on valitud kindlustuskaitsed ja kui suured on kindlustussummad, sest topelt kindlustamisel pole mõtet – kindlustusjuhtumi tõttu tekkinud kahju hüvitatakse ühekordselt, ükskõik, kas lepingu on sõlminud korteri omanik või üürnik.\nÜürilevõtja kindlustusega seotud meelespea


Veekindel kaablivaigu komplekt\nNeed vaigu kaabliühendused on ette nähtud maa-aluste, maapealsete või veealuste kaabliühenduste jaoks. SENTUO kaabliühendused, mis sobivad soomustatud polümeersete kaablite sirgeks ühendamiseks, keerutatud vaskjuhtmed, pressitud pistikutega. Kaabliühendustel on sissepritsevorm, klõpslukuga torpeedo kestad.\nTunneli ehituskeskkond ja kaabli paigaldamine on keerulised ning nõuavad spetsiaalset toodet. Paigaldise ja toote kaabliühenduste optimaalne disain muudab paigaldamise ja kasutamise lihtsamaks.\nSee sobib alla 30 mm suurusele põhiliinile, hargnemisjoonele alla 25 mm.\nVeekindel plastikust jaotuskarp\nSee on valmistatud sellistest materjalidest nagu ABS ja PC jne, elegantne väliskuju, kõrge tugevus. Kombineeritud korpus ja kate on kinnitatud nelja plastikust kruviga, mida on raske maha kukkuda. Selle spetsifikatsiooni ja suurust saab kujundada vastavalt kliendi vajadustele. Majanduslik ja taskukohane. Käsitsemise ja kasutamise hõlbustamiseks on ainult 1/4 kaalu rauakasti, korrosiooni ei ole, isolatsioon on lihtne.\nSee on klassikaline jaotuskast, mida saab klemmide toitejaotuse jaoks varustada erinevate modulaarsete elektriseadmetega.\nSeda kasutatakse laialdaselt madalpinge jaotusvõrkudes tarbijate ja ärihoonete toiteallikaks.


Kogenud matkaja kogemus: miks peaks iga mees vähemalt korra mägedesse rändama minema? - DELFI Naistekas\nMatkamisega on suhteliselt lihtne — sa kas oled matkaja või ei ole. Selle tunneb ära tavaliselt esimest korda matkale minnes ning esimeste raskustega tegeledes. Kui sa ei ole matkaja, siis hakkavad üsna kiiresti pihta probleemid (külm on, jalg valutab, pael tuli lahti, kotil on mingi mügarik täpselt keset selga jne) ja isu tegutseda kaob ära. Kui sa oled matkaja, siis on kõik probleemid peale isikliku surma ja lahtise koljuluumurru suhteliselt ületatavad. Naeratusega.\nJa kui sa oled matkaja, siis pole vahet, kas istud vabal momendil kanuusse või ratta selga, kas matkad rabades või hoopis läbi kõrbete. Kas ronid mägedes või sõidad koerterakendil üle Gröönimaa. Ning kas matkad Eestis või mujal. Igal juhul oled matkaja.\nMina ronin mägedes. Eesmärgiks olen endale seadnud tõusu iga riigi kõrgeimale tipule ning tänaseks sellest eesmärgist täitnud veidi üle kolmandiku ehk tõusnud minu listis olevast 206-st riigist 69 kõrgeimasse tippu (lisaks tervele Euroopale, kus on loodusgeograafiliselt 45 riiki veel Austraalia, Malaisia, Singapur, Jaapan, Lõuna-Korea, Iraan, Omaan, Türgi, Küpros, Maroko, Tansaania, Rwanda, Burundi, Egiptus, Mehhiko, Guatemala, El Salvador, Honduras, Nicaragua, Costa Rica, Panama, Kuuba, Argentiina, Tšiili). Kui tahaksin näiteks oma kuuekümnendaks juubeliks kogu listi ära teha, siis peaksin tõusma igal aastal keskmiselt 7 riigi kõrgeimasse tippu.\nMeeste lahedad hobid: mis see on, mis mehi varahommikul järve peale kala püüdma kisub? (10) 05.06.2015\nMägedesse sattusin ma esimest korda 1991 aastal 16-aastasena ja pigem turistina. Kuid kui saad ronida 3000 meetri peale ja näed, et tipud ümberringi on veel mitu kilomeetrit kõrgemad, siis on see üsna võimas tunne. Võimas, sest vahepeal peab minusugune aru saama, et oled väike.\nSee on ka nüüd kindlasti üks peamistest põhjustest, miks ma ikka ja jälle 4-5 korda aastas kõik mugavused ja turvalise ümbruse maha jätan ja lähen. Keegi või miski peab mu maa peale tagasi tooma. Aga ma muidugi valetaksin, kui ütleksin, et see on ainus asi mis mind mägedesse viib ning et naudin protsessi ennast ja minu jaoks tipp ise oluline ei olegi. On küll. Sest see on võimas tunne, kui pärast igat järjekordset puhkepausi ja soovi ots ümber pöörata taas edasi lähed ning lõpuks kohta jõuad, kus ükski asi enam vaatevälja ei piira. Ja ümber on ainult sellised inimesed, kes mõistavad sinu naeratuse tähendust ja samas tegutsevad otsekohe kui ütled, et me peame kohe alla laskuma hakkama, muidu saab aeg otsa.\nJa mulle meeldib see, et kui lähed raskele matkale 96-kilosena, siis naased sealt poolteist kuud hiljem 88-kilosena. Ma ei ole väga teadlik treenija ja seetõttu olen läinud seda teed, et teen trenni mõttes ainult seda, mis mulle meeldib, mitte ei treeni spetsiaalselt mägede jaoks. Mängin kossu ja kõnnin palju, sest mägedes tuleb ka peamiselt kõndida. Lisaks kasutan igat võimalust teha füüsilist tööd võimalikult pikka aega järjest ja niimoodi, et keha on õhtuks täiesti läbi. Ja siis teen veel natukene.\nVäga oluline on oma keha kuulata ja tunda. Mõni inimene peab tarbima 5 liitrit vett päevas, et mägedes üldse elus püsida ja tööd teha. Teisele piisab kahest liitrist. Mõni peab hammustama tüki šokolaadi iga poole tunni tagant. Mina võin liikuda terve päeva ainult hommikusöögi peal ja süüa alles õhtul. Mitte, et ma kunagi päeval ei sööks. Aga ma ei pea.\nKuidas matkamisega alustada?\nTegelikult on mitmeid võimalusi. Mina soovitan alustada tasapisi ja näiteks mägede puhul madalamatest ja vähem tehnilistest (Tatrad, Karpaadid, Hispaania ja Portugali mäed, Rootsi ja Norra). Kui aga ambitsioonid on kohe 4000-5000 meetri peal, siis soovitan liituda mõne kogenud matkapundiga või uurida maad Eesti Matkaliidu kaudu. Tavaliselt nad teavad, kellega tasub rääkida. Kui satute kogenud juhiga matkale, siis ei pea kõiki vigu ise järele proovima ja saab parema elamuse. Samuti oskavad head matkajuhid riskid minimeerida ning võimalus hätta sattuda jääb oluliselt väiksemaks. Ja kui ka jäädakse hätta, siis teab juht tavaliselt väga hästi ka seda, kuidas olukorda lahendada.\nKui näiteks rääkida mägedes hukkunutest, siis mõned aastad tagasi vaatasin ma viimase paari aastakümne õnnetuste statistikat. Mägedes oli peale 1991 aasta taasiseseisvumist hukkunud tollel hetkel täpselt 20 eestimaalast. Ja ainult 2 neist olid mägironijad/alpinistid. Ülejäänud olid omal käel ja parimal arusaamisel mägedesse läinud turistid/matkajad, kes mägesid veel vajalikul määral „ei lugenud“. Nii räägib statistika.\nMiks üks mees peaks mägedesse matkama minema?\nEga ei peagi, aga minu arust on mäed päris heaks indikaatoriks, et kas sa oled alati mees. Et kas sa suudad jääda meheks ka siis, kui on väga raske. Ja kas naised jäävad sinu jaoks naisteks ka siis, kui sul endal on väga raske. Kas sinu vaimne ja emotsionaalne areng on toimunud füüsilise arenguga käsikäes, või on füüsiline areng pika puuga eest ära kihutanud?\nSest murdumised mägedes on pigem vaimset laadi.\nKui rääkida tervisest ja väljanägemisest, siis minu hinnangul on mägironijad võrreldes paljude teiste alade harrastajatega ka viie-kuuekümnesena üsna heas vormis. Parimaks mägironija eaks loetaksegi muide vanust 35-55 aastat. Ja kuna tegemist on ikkagi kestvusalaga, siis saab seda harrastada kuni väga kõrge vanuseni välja.\nAndres Karu soovitus Eesti mehele: „Eesti meeste ülesanne laiemalt võiks aastal 2015 olla elus püsimine kõrge eani. Et me oleksime võimalikult kaua oma laste ja naiste kõrval. Ning selle saavutamiseks tuleb minu arvates tähelepanelikumalt oma keha kuulata ning vahel ka pidureid vajutada. Ning harrastussporti teha nii, et meist ei saaks harrastustippsportlased.“\nMägedes tark ei torma.\nPaljudele tekkida võivatele küsimustele leiab tõenäoliselt vastuse minu kodulehelt.\nEesti mees suveks vormi: Madis Aesma paneb end proovile ja üritab paremaks inimeseks saada\nVIDEO: Märka meest: on aeg end kätte võtta ja enda tervisest hoolima hakata!\nVIDEO: Märka meest: Vahipataljoni noormehed peavad lõbusat zumbapidu


“Ilma halvenemise puhuks on meil tegutsemise järjekord väga täpselt paika pandud. Päästeamet teostab pidevat olukorra monitooringut maakonnas. Samuti on sõlmitud kokkulepped mitmesuguse info saamiseks, nt Roomassaare sadama valvur edastab päästeametile teavet veeseisu kohta.\nKui olukord on päästeameti hinnangul muutumas kriitiliseks, teavitatakse sellest maavanemat, kes langetab otsuse kriisikomisjoni kokkukutsumiseks,” selgitas Lulla plaani ohu korral tegutsemiseks.\nAndrus Lulla sõnul oli heaks õppetunniks 2005. aasta jaanuaritorm, mille alusel ajakohastati nii maakonna kui ka omavalitsuste koostöökavu tegutsemiseks tugeva tormi tagajärjel tekkivates hädaolukordades.\nNii on Kuressaare linna üleujutatavad alad kaardistatud erinevate veetõusu tasemete järgi.\nVajadusel teeb kriisikomisjon koostööd Kadi raadioga, teavitamaks inimesi võimalikust ohust ja andmaks juhtnööre edasiseks käitumiseks.\n„Aastatel 2005–2006 tegime Kadi raadioga ühisprojekti, varustades rannaalade inimesi raadiotega, et nad oleksid hädaolukorras siiski infoga kursis,” räägib Lulla. Ta lisab, et juhul, kui torm muutub ähvardavaks, asub inimestele informatsiooni ja juhiseid jagama kriisikomisjoni teavitusgrupp, kuhu kuuluvad maavalitsuse avalike suhete nõunik Anu Vares ning piirivalve ja politsei pressiesindajad.\nKriisikomisjoni aseesimehe sõnul analüüsitakse täna maavanema ja maakonna päästeametiga hetkeolukorda ja tormiprognoosi ning langetatakse otsus, kas on vaja korraldada nõupidamine kohalike omavalitsuste esindajatele ning teistele kriisireguleerimisse kaasatavatele ametkondadele.


Jõululuuletused isale. Türi tallinn rong\npärnu postimees sport\nJõululuuletused isale reneezeylmans.nl\ntüri tallinn rong\nunenägude seletaja kollane\nhiiumaa lõokese spa\nLapse Sünd luuletused :: Armastus on uue elu alus jõululuuletused isale\nArmastus on uue elu alus, lapseootus kauneim aeg meie elus, kui väike ime kasvab ema rinna all, nii habras, puhas hing on tal. Ei tea ta veel mis elus ootab ees,\nArmastus luuletused - Pistik.net jõululuuletused isale\nluuletused - sekretar.ee jõululuuletused isale\nVäikese poisu õnnesoov uueks aastaks oma isale J. Oro. Isa, võta vastu mu pisike soov: olgu järgmine aasta sul õnnetoov, ärgu sul muresid olgu palju, sest muidu su nägu on tõsine, valju, ja oma väikese pojaga. sul aega ei ole mängida, ja sa ei tule niipea koju. ja ootama kaua peab pisike poju. Aga tead, mis sull` ütlen veel, armas isa?\nLaste luuletused jõuludeks ja jõuluvanale - Raseduskalkulaator\n“Ei kavatsegi! Ma ei taha jõuludest ega jõuluvanast midagi kuulda!” ägestub Merca ehk Merle Jääger. “Kõige tüütum aeg aasta jooksul. Ma poeks hiireurgu, keeraks uru lukku ja viskaks võtme aknast välja. Tahaks olla täiesti omaette, aga ilmselt pole see enam kunagi võimalik.\nImages of Joululuuletused Isale jõululuuletused isale\nKuna blogi tegemise käigus on olnud nii palju postitusi, mis aitaks erinevaid sündmusi nagu sünnipäev või jõulud veidi põnevamaks muuta, siis panime nad kokku kõik ühele lehele.\nKäps tegutseb - iisakug.piksel.ee\nLUULETUS 1. Jõuluöö on imeline hetk, nagu väiketähe retk! Kinni haarata Sa proovi, küll siis täituvad Su soovid.. LUULETUS 2. Säravaist pärleist on ehitud puud.\nSünnipäeva luuletused - Originaalsed luuletused jõululuuletused isale\nLühikesed jõululuuletused lastele (või laisale emale-isale). Lihtsad nelja realised salmid jõuluvanale lugemiseks. Päkapiku meel on kurb, õues pole üldse lund. Vaikselt sosistas ta …\nJõululuuletused isale | JÕULUVANA.ee


WWF: Amazonasest on kümne aastaga leitud üle 1200 uue liigi - Teadus - Heureka\nWWF: Amazonasest on kümne aastaga leitud üle 1200 uue liigi\n26. oktoober 2010, 11:35\nKonn Ranitomeya amazonica\nMaailma Loodusfondi (WWF) teatel tähendab see seda, et uus liik leitakse iga kolme päeva järel, kirjutab mtv3.fi.\nWWFi raportis «Amazon Alive!: A Decade of Discoveries 1999–2009» seisab, et leitud on 637 taime-, 257 kala-, 216 konna-, 55 roomaja-, 16-linnu ja 39 imetajaliiki.\nAvastuste seas on näiteks uus anakonda (Eunectes beniensis), konn (Ranitomeya amazonica), pime ja roosat värvi kala (Phreatobius dracunculus) ning ahv (Callicebus caquetensis).\nAmazonase pindala on 7 000 000 ruutkilomeetrit, sellest 5 000 000 ruutkilomeetrit asub Brasiilias.\nSuur osa Amazonase džunglist on säilinud üsna puutumatuna, kuid siiski on viimase 50 aastaga seal hävitatud kaks Hispaania suurust ala. Põhjuseks on liha-, soja- ja biokütuse tootmise kasv, mille tõttu on vihmametsa maha raiutud.\nBrasiilia on maailma suurim loomaliha eksportija. Loomakasvatus avaldab vihmametsale negatiivset mõju, sest vajatakse üha uusi karjamaid ja kasvatada tuleb loomasööta, mis enamjaolt on soja. Sojast toodetakse ka biokütust, mida Brasiilia ekspordib välismaale.\nMassilise lageraide tõttu on vähenenud vihmametsa võime siduda süsinikdioksiidi. Selle tagajärjel võib kliimasoojenemine kiireneda.\nTeadlased arvutasid, et kui Amazonase vihmamets hävib, võib atmosfääri paiskuda umbes 283 gigatonni süsihappegaasi, mis on kümme korda suurem kui 2005. aastal inimkonna poolt atmosfääri paisatud süsihappegaasi kogus.\nMetsa alt vabanenud maad ohustab erosioon. Taimkatteta aladele langev suurem vihmaveekogus uhub mullast toitained minema ja järele võib jääda vaid liiv.\nWWF käivitas Amazonase piirkonna võimustruktuuride ja erasektoriga koostöös projekti Living Amazon. Eesmärgiks on piirkonda säilitada ka tulevastele põlvedele.\nAmazonase teemat arutatakse ka Jaapanis ÜRO biorikkuse kümnendal istungil, kus rõhutati, et selle haruldase piirkonna kaitse nõuab erinevate riikide koostööd.


Käes on külmetushaiguste aeg, sageneb külmetushaiguste põdemine\nKäes on külmetushaiguste aeg ja jahedal aastaajal sageneb külmetushaiguste põdemine. Ülemiste hingamisteede külmetushaigus on tavaliselt 7-10 päeva kestev viirushaigus, mille kulgu on õigete ravivõtetega võimalik kergendada, kuid kahjuks mitte oluliselt lühendada. Tegemist on inimestel sageli esineva haigusega. Ülemiste hingamisteede viiruinfektsiooni ehk külmetushaigusesse haigestuvad tihti lasteaia- ning koolilapsed ning nendega kokkupuutuvad täiskasvanud. USAs haigestub külmetushaigusesse igal aastal 25 millionit inimest. Nii öelda tavaline viirushaigus võib aga immuunsüsteemi häirete korral põhjustada tõsist haigestumist.


Mõhk ja Tölpa Belgia metsades - Tänane leht\n22. aprill 2016, 22:05\n«See juhtus Ardennides». Kõik on veel elus: taustal vasakult Joyce, Dave ja Kenny, esiplaanil võrratu Stef (Jan Bijvoet) FOTO: Kaader filmist\nMäletate Jaco Van Dormaeli filmi «Uhiuus testament», mis koos «Vehklejaga» Kuldgloobusele kandideeris? Nüüd võiks teil uuemale Belgia filmile lähenemiseks võti käes olla. Pealegi figureerivad Belgia filmid viimastel aastatel pidevalt Oscari võõrkeelsete filmide nominentide nimestikus.\n«See juhtus Ardennides» (D'Ardennen) Belgia 2015\nLavastaja: Robin Pront\nOsatäitjad: Veerle Baetens, Jan Bijvoet, Jeroen Perceval, Kevin Janssens\n«See juhtus Ardennides» on Robin Pronti debüütfilm. Algab vaikselt ja tasaselt. Kaks töölisklassist venda, ühel pruut. Lähevad vargile, aga muidugi läheb asi untsu. Pruudiga vend Kenny (Kevin Janssens ) jääb vahele, aga vaikib uurimisel tuimalt ega räägi teisi sisse. Saab mõne aasta türmi ja siis, kui ta välja saab, film algabki.\nSiinkohal tundub, et tegemist ongi sellise sotsiaalkriitilise köögilauafilmiga, kus näidatakse Antwerpeni vähevarakate masendavat halli elu. Mured, raha ei ole ega tule, midagi rõõmustavat siin elus ei paista. Haridust pole, narkootikume küll. Ja siis veel neetud marokolased, kes kõike üle võtma kipuvad. Ainuke püha, mida vanglas tähistatakse, on ramadaan, nagu Kenny kurdab. Et kõik veel masendavam paistaks, toimub tegevus jõulude ajal.


Pensionivahetuse TOP: kolm fondi teistest kaugelt üle — Pensionikeskus\nKokku kasutas võimalust vana II samba pensionifond seljataha jätta ja uuega alustada 22 581 inimest. Kokku esitati enam kui 25 000 vahetusavaldust. II samba pensionifondide saatus on küll nüüd, mil poliitikud lubavad juba järgmisel suvel fondist raha välja võtta, noateral, aga see ei tähenda, et vahepealsel ajal ei võiks oma raha kõige tulutoovamasse fondi kasvama panna. Septembrist hakkas kehtima uus pensioniseadus, mille järgi tohivad fondid vabamalt investeerida, fondid on hakanud oma tasusid langetama, nii et valikut on.\nKõige enam võitis sedapuhku kliente Tuleva Maailma Aktsiate pensionifond: väljuda tahtis sealt 99 inimest, liitus 1588, nii et ühtekokku lisandus fondi 1489 klienti. Talle sekundeerib SEB Energiline Pensionifond. Tõsi, liituda soovijate arv oli seal Tuleva omast palju suurem – 2512 inimest, aga et lahkujaid oli 1058, jäi koondtulemus Tulevale alla. Kolmandale kohale jäi Luminor A Pluss pensionifond.\nSeevastu kõige enam kliente kaotas LHV suurim pensionifond L. Selles fondis oli viimases vahetusvoorus kõige rohkem nii tulijaid kui ka lahkujaid: sisse tahtis 3543 inimest, väljumiseks esitati 5033 avaldust. Teine suurem kaotaja oli Swedbanki pensionifond K60, kust kadus viimases voorus 1376 inimest. Ligi 1200 inimest kaotas ka SEB Progressiivne pensionifond.\nPensionireform on täies hoos\nKuigi mitmed eesootava pensionireformi detailid on veel hägused, siis viimase info järgi plaanivad valitsuserakonnad kirjutada seaduseelnõu selliselt, et teisest sambast saaks raha kätte kõige varem 2021. aasta alguses. Kuni 10 000eurosed väljamaksed on plaanis teha ühekorraga, suuremad summad kolmes osas. II sambast lahkujatel tekib 10 aasta möödudes võimalus uuesti sambaga liituda. Seejärel saab alles 10 aasta pärast sambast uuesti lahkuda. Kolmandat korda siseneda aga ei saa.


Rumalad või segased küsimused jms - Leht 138 - Biker.ee foorum\nTänane kuupäev on 13 Juul 2020, 07:53\n138. leht 144-st\nLugemata postitus Postitas urmas66 » 24 Mai 2020, 10:08\nOleneb konkreetsest seadmest. Parameetrid peaks teh.spec sisaldama.Liiga kuum õhk võib, aga ei pruugi, süseemi lolliks ajada. Oleneb ka sellest,et kaugel leiliruum seadmest on ja paljude teiste ruumide õhuga leliruumist tulev õhk, enne seadet, seguneb.\nLugemata postitus Postitas Prets » 25 Mai 2020, 10:13\nSeda korduvalt kindlasti küsitud ja mitmeid teemasid ka selle kohta, aga ajad liiguvad edasi:\nKes ja kus praegu, aastal 2020 hetkel veel Tartus teeks custom metallitöid tsiklitele? Oleks tarvis kukkumisraudu ja põhjakaitset ja ei taha väljamaiseid firmasid nuumata kui saab kodukandi meistrimehi toetada.\nSiiamaani kuulnud Cedost, aga kes veel?\nLugemata postitus Postitas Matm » 25 Mai 2020, 10:19\nKas praegu B-kat juhiloaga võib juhtida A1 kat mootorratast või mis sellest teemast sai, kas läks nii nagu seal kirjutatud: https://www.err.ee/878491/kuni-125-cm3- ... t-eksamist\n"Kõige levinuma ehk B-kategooria juhiloa omanikud pääsevad sõitma kuni 125 cm3 töömahuga (kuni 11 kW) mootorrattaga teooria- ja sõidueksamit tegemata tingimusel, et nad läbivad autokoolis kursuse, mille käigus omandatakse ohutud sõiduvõtted."\nLugemata postitus Postitas Maaks » 25 Mai 2020, 12:45\nEi või! Uus, varsti kehtima hakkav liiklusseadus:\nLugemata postitus Postitas Matm » 25 Mai 2020, 14:23\nAutomaatselt kohe B-kat-ga ei või, aga "tingimusel, et nad läbivad autokoolis kursuse, mille käigus omandatakse ohutud sõiduvõtted"? Või oli see lihtsalt plaan, mida siiski ellu ei viidud?\nLugemata postitus Postitas Maaks » 25 Mai 2020, 16:15\nNo kui see koolitusasutus väljastab tunnistuse, et juht on omandanud lisaks kõigele muule veel ka "ohutud sõiduvõtted", siis pärast riiklikku eksamit MNT-s võib , aga see muudatus kehtis juba eelmine aasta\nLugemata postitus Postitas Matm » 25 Mai 2020, 19:43\nJu siis praegu on veel nii, võibolla tulevikus midagi muutub. Mul omal muidugi piiramata A olemas, aga mõnel tuttaval ei ole, kes võibolla tahaks A1 alla kuuluva masinaga sõita, aga ei viitsi sellepärast uut kategooriat tegema hakata.\nLugemata postitus Postitas bitter » 25 Mai 2020, 22:34\nKülmal ajal kasutatakse kogu tagastuv soojus soojusvahetis ära. Soojal ajal peaks avanema möödavooluklapp ja liigse soojuse vahetist mööda juhtima. Muide, leili viskamise ajaks tasub leiliruumi väljatōmme sulgeda, jätkub leili kauemaks. Kui sa juba nii küsid, siis vendi projekti sa endale ise ei koosta. Usalda projekteerijat.\nLugemata postitus Postitas urmas66 » 25 Mai 2020, 22:56\nMuide, leili viskamise ajaks tasub leiliruumi väljatōmme sulgeda, jätkub leili kauemaks.\nMinu meelest see pole küll hea soovitus,aga pigem siis juba vent välja lülitada,kui õhuvool kinni keerata. Mul on vent leilist ja eesruumist otse korstnasse, aga väikese pilu jätan ikka ka leiliviskamise ajaks. Kui lähen välja jahtuma keeran rohkem lahti,et ahi oleks kuum ja ruum liialt ei kuumeneks. Mingit automaatikat seda tegema ei ole kohanud kuskil. Kui olen saunas ,kus väljatõmmet pole, tundub see mulle umbne ja ebameeldiv. Jutt siis puuküttega kerisest.\nLugemata postitus Postitas bitter » 26 Mai 2020, 09:29\nMinu meelest see pole küll hea soovitus,aga pigem siis juba vent välja lülitada,kui õhuvool kinni keerata. Mul on vent leilist ja eesruumist otse korstnasse...\nSul on otse korstnasse aga jutt oli soojustagastiga süsteemist - leili väljatõmbe sulgemisel lihtsalt ülejäänud plafoonid majas tõmbavad grammike rohkem. Keris, mida köetakse leiliruumist, tõmbab endale ukse alt sellises koguses põlemisõhku peale (mis ühtlasi ka leiliruumi ventileerib), et vendi väljatõmme on nagunii marginaalne sellega võrreldes. Meil on ilmselt erinevad kerised ka. Minu omal on 200 kg kive ümber, hoiab 80-85° stabiilselt, sellepärast pole vaja venti näppida.\nE: kohendasin sõnastust selgemaks\nViimati muutis bitter, 26 Mai 2020, 12:04, muudetud 1 kord kokku.\nLugemata postitus Postitas urmas66 » 26 Mai 2020, 11:00\nSul on otse korstnasse aga jutt oli soojustagastiga süsteemist - leili väljatõmbe sulgemisel lihtsalt ülejäänud plafoonid majas tõmbavad grammike rohkem. Keris, mida köetakse leiliruumist, tõmbab endale ukse alt sellises koguses põlemisõhku peale (mis ühtlasi ka leiliruumi ventileerib), et vendi väljatõmme on nagunii marginaalne sellega võrreldes. Meil on ilmselt erinevad kerised ka. Minu omal on 200 kg kive ümber, püsib stabiilne, kerise pärast pole vaja venti näppida.\nEga ma ka kerise pärast seda klappi sulge. Mulle meeldib ,kui leili visates on kivid ikka kuumad ja peale vee viskamist kohe ka kuivavad,et oleks terav sahmakas(kui tahad pehmemat,siis lased kivid natuke maha jahtuda). Et see püsivalt nii on peab ikka suts tuld koguaeg all hoidma. Kui koguaeg mitme tunni jooksul tuli all,siis läheb leiliruum lihtsalt liiga kuumaks. Mulle üle 80-90-ne väga ei meeldi. Ahi on mul Skamet peal olevate kividega ja mingi 3+ karpi kive on seal. Kütan koridorist läbi seina ja ka ahju all on veel õhuvõtt otse kividele.\nNii ma siis teengi,et kui lähen lavale keeran seda klappi suts kinni ja kui välja lähen suts rohkem lahti. Soojusvaheti ei puutu antud juhul asjasse. Ja see on ju ainult üks näpuliigutus,et klapi ava muuta.\nLugemata postitus Postitas Macintosh » 28 Mai 2020, 22:06\nMis pagana asi see tahab olla ja kuidas peaks õigupärast töötama? Ideid?\n(järjekordne "hiina ime")\nLugemata postitus Postitas Piipz » 28 Mai 2020, 22:17\nSee peaks olema nn võlts-abs ehk siis peaks panema mitte abs-i sarnaselt käituma, et kui sa järsult pidurit vajutad, siis see vahejunn kudiagi reguleerib rõhku nii, et tagaratas loha ei lähe. Kas see päriselt ka nii töötab ja ohutu on, seda ma ei jõudnud (õigemini ei raatsinud) enam googeldada.\nSiit sain mingit infot: https://motorino.ca/technology/abs-braking - tundub üsnagi ebausaldusväärne junn. Sellegipoolest, keegi võiks päriselt ära testida selle\nLugemata postitus Postitas vanalendur » 28 Mai 2020, 22:18\nLugemata postitus Postitas yeekim » 28 Mai 2020, 22:19\nIlmselt "salvestab/kompenseerib" natukene rõhku, vajutad mis sa vajutad, natukene läheb ikka sinna hujoovinasse. Järsemal pidurdusel ei pane kohe ratast blokki, idee poolest\nLugemata postitus Postitas Dusterx » 29 Mai 2020, 10:04\nSellisel juhul on ta pigem pidurdusjõu regulaator kui abs...\nLugemata postitus Postitas Kipsi » 29 Mai 2020, 19:10\nKortermajas heliga probleem, sai ehitajatel uus põrand tehtud, puidust karkass, peale püssiplaat, parketimatt ja laminaatparkett. Nii kui kõlar käima panna ja isegi bass maha keerata, juba naaber peksab lage harjavarrega. Isegi telekast ei saa filmi vaadata, kui kõlar sabas , isegi tuulevihin bassiga ajab naabri radikat peksma...\nMida peaks tegema, kas piisab põranda üles võtmisest nii palju, kui saab ja villa vahelepanekust? Paneeli ja püssiplaadi vahel oli 10-15cm ruumi.\nLugemata postitus Postitas will111 » 29 Mai 2020, 19:23\nSinna tuleks lisada raskust...ei kujuta muidugi ette kui palju konstruktsiooni mõttes seda sinna täpselt lisada kannatab, seda pead ilmselt ise kuidagi välja arvutama.\nMina paneks kasvõi näiteks liiva, siis ei lähe kogu see põrand enam kaugeltki nii lihtsalt tervikuna resonantsi. liiva peale võib veel panna mingit kõige\nraskemat (tihedamat) villa. Igasuguste kergemat tüüpi villadega ei ole mõtet aega ega raha raisata.\nProovida võid ka kõlari korralikku isoleerimist põrandast mingi "spongy" materjali abil\nLugemata postitus Postitas RasmusL » 29 Mai 2020, 19:32\nLugemata postitus Postitas tyyp » 29 Mai 2020, 19:55\nKasutan juba päris mitmeid aastaid ja pole siiani ühtegi halba sõna öelda. Rattal see vidin suht pisike ja pole ka vaja mässata mingite kummide või sättimistega. Ainuke millest momendil puudust tunnen on juhtmevaba laadimine rattal. Aga väidetavalt tegelevad juba sellise tootega. Autole nad juba toodavad.\nLugemata postitus Postitas M.T. » 29 Mai 2020, 21:00\nKipsi kirjutas: ↑\n29 Mai 2020, 19:10\nVariant on naabrit harjavarrega peksta, äkki lahendab ka probleemi\nLugemata postitus Postitas urmas66 » 29 Mai 2020, 21:13\nProbleem on suures piirdes lihtsalt lahendamatu,sest kõrgeid ja madalaid helisid summutavad erinevad materjalid. Kindlasti saab paremaks,sest sul on seal ehitajad teinud a´la kitarri kõlakasti. Mul oli sama probleem kunagi Õismäel. Ülevalt naabril kukkus õllekork maha ja see oleks justkui minul padja kõrval juhtunud. Helisummutuse jaoks on kõige parem ikkagi mingi konkreetse spetsialistiga asja arutada ja kaasata ka naaber,sest muidu head asja ei saa. Parima lahenduse saad,kui paned mingi materjali(tihe puitkiudplaat ntks)maha,mille valad veel betooniga a´3-5cm üle ja see betoonikiht on seinast eristatud selle isolatsiooni materjaliga.Sinna peale paned parketi alusmaterjali,millel ka müra isoleeriv võime ja siis selle peale parketi. Püssi plaat on vaja välja jätta.\nLugemata postitus Postitas roadriders » 29 Mai 2020, 21:29\nTubli urmas66. Meil on isegi tekkinud väike kaasaelajate klubi (isegi sõlmime omavahel kihlvedusid) Sinu postituste osas. Suure tõenäolsusega, kui Sa viitsid/oled foorumil, võtad praktiliselt igal teemal sõna ja seda jutu sees "mul on", meil on", minu naisel on", meil töö juures on", "minu tütrel on" jne. Mitte seda, et Sa mingit rumalat juttu ajaks aga see on lihtsalt uskumatu, milline kogemuste pagas sul on igas elusituatsioonis. Kohati tundub, et sa võiks ka poliitik või kirjanik olla. Ära võta seda juttu halvustava suhtumisena, vastupidi, sa oled äge vend. Panustan alati sinu peale "Mul on....".\nLugemata postitus Postitas franz125 » 29 Mai 2020, 21:42\nSee kombo kannab hästi häält edasi kuna karkass kindlasti vahelae külge kruvitud.Sul on võimalus muidugi ühistu kaudu tellida asjapulk kes heli ära mõõdab.Kui on korras siis võid naabri peale elu segamise pärast kaebama hakata aga kui ei ole ok siis pead midagi ette võtma.\nLugemata postitus Postitas Krl » 29 Mai 2020, 22:45\nSarnane teema. Küll mitte heliga, aga samamoodi hakkas naaber oma regulaarselt ühendust võtmisega igapäevarutiini segama. Küll olid tuulega mingid tema asajad ühelt rõdult teisele lennanud, küll oli postkastidega mingi jama. Lõpuks järeldasin, et küllap tegelikult ei ole need probleemid üldse reaalsed ja naabrinaine tahab lihtsalt vorsti saada.\nTasub ka sul seda varianti kaaluda ja võibolla säästab see sind põranda uuesti üles võtmisest.\nLugemata postitus Postitas Mrtn5 » 29 Mai 2020, 23:07\nPole küll ehitaja, aga eeldades et su müra allikad on samad kui enne põranda vahetust, siis peaks mõtlema, mis nüüd põranda konstruktsioonis on muutunud võrreldes eelnevaga. Kui oleks prusside ja paneelide vahele nt kummitükk pandud puutekohtades ja tühjad kohad täidetud, siis peaks vähemalt sama hea olema. Tõenäoliselt pigem täite küsimus. Kui enne oli liiv, nüüd aga tühjus, siis sellest kindlasti suur vahe.\nLugemata postitus Postitas Matm » 29 Mai 2020, 23:53\nKui ei ole öörahu aeg, siis ei tasu harjavarrega lae peksjat väga tähele panna.\nLugemata postitus Postitas Forumist » 30 Mai 2020, 01:08\nMinu filmiõhtut küll häiriks mingi varretaja.\nLugemata postitus Postitas Matm » 30 Mai 2020, 01:26\nKui mingid lahjad kõlarid pole, siis ei pane seda tähele ju.\nLugemata postitus Postitas Forumist » 30 Mai 2020, 03:01\nSiin on vist tõesti soodsaim lahendus investeerida minimaalselt 2x12″ sub-idesse ning garanteeritult ei kuule mingit koputamist.