Valgus deformatsioon suure varba.Lõin suure varba ära läksin emose tehti jalast pilt ja öeldi et varba lüli luu murd ja pandi kipsi.Kambodza k6rgelt olin veidi pettunud (kuidagi tyhi ja tolmune, v4he metsa jne.). aga maandudes oli pettumus p6hjendamatu. tagantj4rgi v6in 6elda, et Kambodza.Suure varba kõverdumine.\nMaja juures kinnises aias on väga mugav ka õues erinevaid pilte teha. Lapsed saab vabalt jooksma ja mängima lubada. Kindlasti võib soovi korral ka koduloomi kaasa võtta ja nendega koos pilti teha. Meil endal on aias suur ja sõbralik Šveitsi valge lambakoer Draakon.\nConseiller Formation ont signalé qu'en plus de ces différences entre les sexes, l'angle de valgus du A pilot study to determine the effect of trunk.\nKodulehel on vaid väike osa meie poolt müüdavatest kaupadest. Kohapeal saab tutvuda kataloogidega. Abivahendeid soodustusega saavatel isikutel palume kaasa võtta.\nPodagrahooge algab tavaliselt öösiti. Iseloomustab kiire kasv rünnak kohaliku temperatuur umbes liigese- ja selle punetus. Kiirelt kasvav tema turse ja valulikkus. Valus põletav valu ulatub varbad üles jala. Põletik võib haarata ja pehmete kudede, moodustades kliiniline pilt veenipõletik või tselluliit.\nToode: Hallufix varbasirutusortoos : Näidustused – hallux valgus, kerge või keskmine suure varba deformatsioon, post operatiivne järelravi.\nLe centre de formation; Les enseignants; valgus, plat valgus et insuffisance fonctionnelle de la colonne médiale a pilot study.\nVaivaisenluu või hallux valgus on suure varba deformatsioon, mis juhtub tihti geneetilise vastuvõtlikuse tõttu, et see sobiks igale jala suurusel.\nkes aitasid valgus bussi


1. SSSM – 1. nädal (19.01.-25.01.) | Metsakunnid\n← Atensioone, atensioone!\n1. SSSM – 2. nädal (26.01.-01.02.) →\nMeie sporditundide kogumise maratoni esimene nädal on läbi ning on aeg esimesed vahe kokkuvõtted teha. Hetkel kõik kolm Metsakunni on võistluses. Linnukene oksal on ka rääkinud, et kõik kolm Metsakunni kogusid ka mõne sportlikult aktiivse tunni. Tublid!\nErko, Mirko, Martin, Margus, Arne, Margit ja Piret – tere tulemast meie sportlikule üritusele!\nLisaks veel kuulujutud, et on mõned isikud, kes plaanivad osavõtta, aga pole suutnud ennast registreerida. Olge vaprad ja pange ennast ikka kirja (muidu kahju neist juba telefoni üles märgitud tundidest 😉 ). Mainiks siin kohal, et mis iganes ajahetkel kellelgi tekib soov meie vahvast üritusest osa võtta, siis registreerimine on alati avatud.\nmurdmaasuusatamine (uisustiilis) – 3h12m\nmäesuusatamine – umbes 15h\nMöödunud nädalal oli mul puhkus, mille sisustasin väikese reisiga Soome Tahko suusakuurortisse. Reis algas pühapäeval (18.01.) ning lõppes neljapäeval (22.01.). Esmaspäeval, mu esimesel mäe päeval, õppisin alles vaikselt mäesuuskadega sõitma ning seega viibisin suhtelist palju aega külili ja selili. Samuti tulin mäest alla päris väikese hooga niimoodi, et jalad ega põlved ära ei väsinud ja muidu oli ka rõõmus olla. Seetõttu olin ma esmaspäeval veel eriti tubli ning käisin hommikul enne mäe peale siirdumist ning õhtul peale mäelt tulekut ka murdmaad sõitmas. Kummalgi korral olid trennid üpris lühikesed (37m ja 42m) ning mõlemal korral sai sõidetud umbes 8 km. Olgu minu poolt samuti esimest ja viimast korda öeldud, et sõidan ainult uisustiilis.\nTeisipäeval ja kolmapäeval arenesin mäe peal tohutult. 🙂 Ja siis sain ka aru, et ega see mäesuusatamine päris niisama lihtne ei olegi. Pikalt laskumistest paraja kiirusega alla tulles saavad põlved ja reielihased päris jõhkra koormuse. Pikkade laskumiste lõpus tahtsin juba kiiremini alla saada, et jalgu lõdvestada. Niimoodi mul õhtuteks juba jalad surisesid ja muidu oli ka täitsa väss olla. Teisipäeval ega kolmapäeval ei leidnud ma peale mäe peal ukerdamist endal enam tahtmist ega ka eriti jõudu murdmaad sõitma minna.\nSamas ma arvan, et kolmel järjestikusel päeval umbes 5 tundi iga päev mäel olla on ka päris tubli. 🙂 Mõnus oli mäesuuskadel mägedest alla kihutada! 🙂 Tegelikult ei pidanud ma mäesuuskadel veedetud aega otseselt sporditundide alla kuuluvaks, vaid väikeseks boonuseks. Kristi aga arvas, et need on sporditunnid küll ja niimoodi ongi mul nüüd kokku hiiglama suur arv sporditunde.\nMuideks ostsin omale Soomest ka uued suusad (päris uisusuusad). Võrreldes eelmiste combisuuskadega on mu uued suusad hoopis teisest klassist. Laupäeval sai uusi suuski Mammaste radadel katsetamas käidud. Mammastes polnud ma muideks ka kunagi varem sõitnud ning ega seal miskit erilist ei olnudki. Oleks ikka Tehvandi radasid eelitanud, aga sinna minusuguseid sõitma ei lastud, sest igasugu ässad olid see nädalalõpp kõik Tehvandi rajad ära hõivanud. 🙂 Igatahes olid Mammaste rajad kiired ja suht libedad, uus suusk ise ka ülikiire. Niimoodi olingi ma üpris õnnetu seal Mammastes, sest tundus, et mul puudub uute suuskade üle igasugune suusavalitsemine. Ukerdasin siis tasakesti 37m – 7,5 km. Pühapäeval käisin kohalikel Saverna radadel, kus lund oli liigagi palju ning jalgu pidi üsna kõrgele tõstma. Seal sõitsin 1h16m.. kilomeetreid kokku.. no ehk nii 10-11 km.\nsuusatamine – 5h32m\njalutamine – 30m\norienteerumine – 2h40s\nNädal oli mulle uskumatult aktiivne (selles ka suur panus mu tööandjal, kes mind keset Haanja lumiseid välju komandeeris). E õhtul sai kohe hetke vaimustusega Haanja radadele peale lennatud. Esimesed tõusud panid mu südame tõesti proovile, aga vaimustus Haanja radadest ja suusaparadiisist ei laskunud mind häirida kuni pärast trenni nägin keskmist pulsi 182na. T hommikul alustasin rahulikulmalt, aga ei aidanud ka see. Peale esimest ringi oli ikka väga sant olla: jalad olid rasked kui pakud, kätetööks oli lihtsalt olla ning vaikselt hakkas hommikusöök kurku kerkima, aga otsus oli sõita ja nii ma jätkasin. Surin nati veel ja siis muutus sõit nauditavaks. Üritasin nati tehnikat õppida, üritasin laskumisi võtta mõistusega, üritasin uusi radasid avastada ning lõpuks hakkasin täitsa mõnu tundma asjast (keskmine 177). K tormasime Piretiga 2h rogaini tegema. Väga vahva oli sumbata mööda lumiseid välju, tuistata mööda metsa. Tulemuselt taas viimased, aga vähemalt eelmise aastaga võrreldes oli areng tohutu (keskmine 160). N kiire suusaring oli just see mida vajasin, jalad olid küll nati väsinud, aga tahe sõita oli vähemalt korralik (keskmine 166). L sai sõidetud Otepääl Tartu Maratoni ühistreeningul. Algus oli mõnus. Oli nagu isegi natukene jõudu sõita, aga siis avastasin, et Haanja rajad on mind ära hellitanud ning päevane külmetamine oli sundinud mind liiga paksult riidesse toppima (väga palav rajal). Nii palju koperdamist, komistamist, totakaid vigu pole ammu olnud. Samas sai taas teada, et tehnikast jääb väga vajaka (päeval olin end suusasündmusele kaasa elamisel kringliks külmetanud ning pulsivöö peale panemine tundus ületamatu lisa külmana, seega ilma vööta rajal).\nNii boonuspunktide arvestuses.\nL ja P elasin meie tõelistele suusaässadele kaasa kogus ulatuses ehk sumpasin raja ääres edasi tagasi, hüppasin koha peal, et sooja saada, lehvitasin lippu, plaksutasin käsi ning tegin häält ka. Lisaks hunnik tunde kui üritasin sooja sisse väristada.\nR tegin tubli 3h tõsist poodlemist, mis kujutas endast ühest poest teise tormamist ja üksikul korral ja mõne riide eseme selga proovimist. Kerge see ei olnud ja enam ei taha 🙂\n400km autosõitu, 2xsaun( loopisin hoogsalt vett kerisele)\nTotal: 5h30m +x minutit (ujumine ja hüppenöör)\nE 1.5h võrkpalli + hüppenööriga oma 3-400 hüpet\nR 500m ujumist (minu kohta ülipalju)\nL 3h müttamist rabas ja lumes, 11km,\nP äsja sai tuldud 1h suusatrennist, 14 km, esimest ja viimast korda märgin ära, et olen vabasõitja\nR natukene sauna ja vedelemist mullitavates vetes\nL kaks korda (kord vasak ja siis parem) sai põlvist saati ära testitud ka veetemperatuur\nigapäevased tööle minekud ja kojutulekud, u 18m ots (mainin need samuti esimest ja viimast korda ära, iga nädal läheks igavaks niimoodi\nSuusatamine: 2,5h – suusatasin esimest korda elus, seega tempo väga aeglane, laskumistel (ja vahel ka tõusudel) pidevalt kukkusin, läbisin natuke üle 3 km\nOrienteerumine: 1,8h. Tulemus: Cybernetica orienteerumisvõistluse 2. koht!\nJooksmine: 1,8h – läbisin 16 km\nKõndimine: 0,4h. S.o soojendus/jahutus enne/pärast jooksmist\n7 x saun, 4 x jääauk, 1 x lumehang\n2 õhtut lauamänge\nOrienteerumine: 2h. Tulemus: Cybernetica orienteerumisvõistluse võitja!\n“Päris” jalutamine: 1h\n2x saun, 2x jääauk\n3h shoppamist (praktiliselt jalutamine)\nsuusk – 1:20\nlumes sumpamine – 5:10\n2 x jala tööle (trolliga sõitmise asemel)\n8h lauamänge nädalavahetusel\nmäesuusatamine – 0:30\norienteerumine – 2:00 (uhke viimane koht)\nshoppamine – pikalt\n13 Responses to 1. SSSM – 1. nädal (19.01.-25.01.)\n25 jaanuar 2009, 10:32 p.l.\n25 jaanuar 2009, 10:43 p.l.\n* Lauatennis: 1,5h\n* Suusk: 1h\n* Sörkjooks: 1h\n* Orienteerumine: 2h. Tulemus: Cybernetica orienteerumisvõistluse võitja!\n* 2x saun, 2x jääauk\n* 4h lauamänge\n* 3h shoppamist (praktiliselt jalutamine)\n* 1h “päris” jalutamist\n25 jaanuar 2009, 10:51 p.l.\nMargus, meil läheb käimine, jalutamine ka sportlikult aktiivsete tundide alla.Nt Kristi meil metsas ei jookse, aga jalutab ehk käib käimas. Võin selle “päris” käimise boonuse alt tundide alla tõsta või on see kuidagi teistmoodi käimine?\n25 jaanuar 2009, 10:58 p.l.\nA-raja liikmena on jalutamise spordiks kuulutamine minu jaoks küll alandav, aga võrdse kohtlemise printsiibi alusel tuleks vist spordi alla tõsta jah. 🙂\n25 jaanuar 2009, 11:20 p.l.\n* E 1.5h võrkpalli + hüppenööriga oma 3-400 hüpet\n* R 500m ujumist (minu kohta ülipalju)\n* L 3h müttamist rabas ja lumes, 11km,\n* P äsja sai tuldud 1h suusatrennist, 14 km, esimest ja viimast korda märgin ära, et olen vabasõitja\n* igapäevased tööle minekud ja kojutulekud, u 18m ots (mainin need samuti esimest ja viimast korda ära, iga nädal läheks igavaks niimoodi)\n* R natukene sauna ja vedelemist mullitavates vetes\n* L kaks korda (kord vasak ja siis parem) sai põlvist saati ära testitud ka veetemperatuur\n25 jaanuar 2009, 11:29 p.l.\nMirko, ehk valgustad ka meid kaua sa seda 500m ujusid? Meil ikkagi tundide võistlus 🙂 . Mina (Kristi) isiklikult saaksin vist ujumisajaks panna 500m korral lausa igaviku, sest pole just inimene, kes ujudes edasi liiguks 😉 .\n26 jaanuar 2009, 12:11 e.l.\n26 jaanuar 2009, 3:37 p.l.\nsuusatamine 2,5 h – suusatasin esimest korda elus, seega tempo väga aeglane, laskumistel (ja vahel ka tõusudel) pidevalt kukkusin, läbisin natuke üle 3 km;\norienteerumine 1,8 h – Cybernetica orienteerumisvõistluse 2. koht;\njooksmine 1,8 h – läbisin 16 km;\nkõndimine 0,4 h – soojendus/jahutus enne/pärast jooksmist;\nsaun ja jääauk (saunalaval 7x, jääaugus 4x, lumehanges 1x);\nlauamängud 2 õhtut.\n26 jaanuar 2009, 4:07 p.l.\nTööle 2x jala (trolliga sõitmise asemel)\nlauamängud nädalavahetusel 8h\n1 veebruar 2009, 10:36 p.l.\n1 veebruar 2009, 10:51 p.l.\n2 veebruar 2009, 12:35 e.l.\norienteerumine 6:53 – Winter Xdream;\nsaun 6x, jääauk 2x\n9 veebruar 2009, 11:34 p.l.\n1. nädala tulemused.\n* Mäesuusatamine: 0,5h\n* Orienteerumine: 2h (uhke viimane koht)\n* Shoppamine: pikalt


Ezydog Zero Shock koerte jalutusrihm - Pet24.ee\nEzydog Zero Shock koerte jalutusrihm\nEzydog Zero Shock vedrustusega turvasüsteemiga pikk jalutusrihm koertele\nVähendab koera jõudu. Sobib ideaalselt lapsi vedavatele koertele, kõrge kvaliteediga jalutusrihm pehmendab lemmiklooma järske liigutusi. Jalutusrihm on pehme, vastupidav ning ei veni välja.\nEzyDog Zero Shock on tähelepanu vääriv innovatsioon! Kõrge kvaliteediga jalutusrihm pehmendab lemmiklooma järske liigutusi. Hoolikalt valmistatud Zero Shock jalutusrihm kasutab väga elastset kummist süsteemi, mis pehmendab efektiivselt kõik koera järsud liigutused. Jalutusrihm on pehme, vastupidav ning ei veni välja.. Zero Shock jalutusrihm ühendab mugavuse looma kontrolli ja turvalisusega ohverdamata stiilsust ja kvaliteeti.\nZero Shock tehnoloogia kaitseb järskude tirimiste eest\njalutusrihmal on pehme neopreenist käepide\nvalmistatud väga pehmest kangast\nlisatud on D-kujuline rõngas\ntraffic control käepide kaelarihma juures kasutamiseks juhtudel kui on vaja koera hoida oma jalgade juures.\nPehme, kahekordsest nailonist 64cm või 120cm pikkune jalutusrihm on väga vastupidav ja mugav. Jalutusrihmal on helkurriba mis muudab selle pimedas kergesti nähtavaks, lisavooder käepidemel annab juurde mugavust.\nKaelarihma juures olev lisakäepide pakub vajaduse korral kiiret ja kindlat lisaturvalisust.\nJalutusrihma tüübid Nailonist\nEzydog Beaver tail mänguasi koertele\nEzydog Checkmate koerte kaelarihm\nEzydog Chest Plate pehmendustega traksid koertele\nEzydog Click auto turvavöö lemmikloomadele\nEzydog CONVERT kleepsud traksidele\nEzydog Convert traksid koertele\nEzydog Cujo jalutusrihma pikendus\nEzydog Cujo klassikaline jalutusrihma pikendus\nEzydog Cujo koerte jalutusrihm\nEzydog DFD ujumisvest koertele


Miks on dieedi pidamine nii raske? - Troost Kirurgia, Ilukirurgia - rasvaimu ja maovähendus\nMiks on dieedi pidamine nii raske?\nKõik ülekaalulised inimesed teavad, mismoodi dieedi pidamine harilikult välja kukub – alustatakse suure innu ja optimismiga, aga mõne päeva (või mõne nädala) pärast antakse alla. Miks on nii keeruline oma toitumist piirata?\nEvolutsioon sunnib sööma\nVõimalus süüa nii palju, kui süda soovib, ja rohkemgi veel, on inimese jaoks uus olukord. Isegi sada aastat tagasi oli vähe neid, kes võisid piiramatult head toitu nautida. Tuhanded aastad küttide ja korilastena õpetasid inimesele, et kui on võimalus süüa, siis tuleb seda maksimaalselt ära kasutada, ning mida kaloririkkam on toit, seda parem. Nii polegi imeks panna, et iseäranis just rasvased ja magusad toidud saadavad ajule signaali: söö mind, ja otsekohe!\nHarjumused ei muutu üleöö\nEnamasti on rasvumises süüdi valed toitumisharjumused – söömine stressi leevendamiseks, igavuse peletamiseks, enda lohutamiseks, aga ka märkamatu näksimine toidukordade vahel või lihtsalt oskamatus kaloreid lugeda. Et kaal langeks ja saavutused püsima jääksid, tuleks muuta enda harjumusi. Jah, see pole kerge, aga on saavutatav.\nHarjumuste muutmine on lihtsam, kui see teadlikult eesmängiks võtta. Huvi korral tasub lugeda näiteks Charles Duhiggi raamatut „Harjumuse jõud“ või Brian Wansinki raamatut „Arutu söömine. Miks me sööme rohkem, kui arvame“.\nVäga paljud kaaluprobleemiga inimesed on veendunud, et nad söövad vähe, aga sellest hoolimata kaal ei lange. Tegelikult neile ainult tundub, et nad toituvad tagasihoidlikult. Uurimused on näidanud, et inimesed on väga osavad ennast veenma, et portsjon polnud ju kuigi suur ning söödud toidu kalorsus oli madal. Et oma tegelikust kaloritarbimisest aimu saada, võiks proovida paari päeva jooksul välja arvutada iga suutäie kalorid – päris kindlasti pakub see paljude jaoks ehmatavat mõtteainet.\nKui inimene soovib alla võtta paar kilo, siis pole raske ette kujutada, millal eesmärgini jõutakse. Rasvunud inimesel on aga vaja ennast kokku võtta palju pikemaks ajaks ning pole ime, kui jaks varsti otsa saab. Sellepärast oleks hea valida endale eesmärgiks kaalulangus, mis pole suurem kui 10% esialgsest kaalust. Selleni jõudnud, võib ju hakata uusi sihte seadma.\nNagu olen varem kirjutanud, kujutab ülekaal endast suurt ohtu tervisele. Kuna mitmekümnekilone kaalulangetamine õnnestub väga vähestel, siis soovitavadki arstid tugevalt rasvunutele maovähendusoperatsiooni.


Marju Marynel Kuut elab Rootsis eraku elu: suhtlen inimestega ainult interneti teel - Kroonika\nMarju Marynel Kuut pole meediaga suhelnud juba aastaid. Ta ise kinnitas intervjuus Karmel Killandile ja "Ringvaatele", et ta on eraklik ja naudib muusika kuulamist, sellega tegelemist ning just sellepärast emigreeruski ta 1980. aastal Stockholmi.\nKuut on kahtlemata meie üks parimaid džäss-funk lauljaid, kes kõlas juba nõukogude ajal nagu välismaine artist. “Mul ei ole kahju, et ma enam ei laula ja kontserte ei anna. See ei köida mind enam,” ütleb Kuut, kes ei igatse enda sõnul lalumist üldse: “Mind ei huvita see, mida siin minult oodatakse.”\nLisaks laulmisele on Marju Kuut väga hea arranžeerija ja DJ, kellel on väga suur kuulamiskogemus. “Võin vahel olla järjest 37 tundi magamata ja söömata kui loominguga tegelen,” ütleb ta ja lisab, et ei tee mitte ühtegi asja, mis talle ei meeldi või mille puhul ta tunneb, et see ei köida teda.\n“Suhtlen inimestega ainult interneti teel. Ma olen üksik, täitsa erak,” kirjeldas muusik oma elu Rootsis. Marynel on ööinimene, mistõttu mööduvad tema päevad magades ning ööd muusikaga tegeles. Kuna pood asub Kuudi koduga samas majas, on naisel linna asja 3-4 korda aastas — muul ajal naine kodust ei liigu ja pidžaamat naljalt seljast ei heida, sest kõik tema tegemised käivad interneti teel.


NIPID KERGETE REISIDE JAOKS - D'DIFFERENCE\nSuvi on ukse ees ja puhkuseperiood terendab. Kuigi meie harjumused on väga erinevad, soovime reisida muretult, kergelt ja mugavalt. Ootamatused reisidel tekitavad mõnes elevust, teine tunneb end turvaliselt, kui kõik kulgeb plaanipäraselt. Oma loomuomaste erinevuste ja väljakujunenud harjumuste tõttu valime ka sihtkohti ning otsustame peatumisvõimaluste üle – kellele Air BNB, kellele hotell, kellele diivan sõbra või tuttava juures, kellele telk. Reisidel tuleb lisaks kergele pagasile kasuks rahu säilitamise oskus ja nutikus. Ootamatuste puhul käivitub varem kogetu, õpitu, räägitu. Loodan, et see lugu nippidest, mis reisil kasuks tulevad, aitab sind enne kohvri pakkimist ja meenub hetkedel, kui kõik pole läinud nagu plaanitud ja vajad SOS lahendusi.\nPAKKIMINE – VÄHEM ON ROHKEM\nMinu lemmik uus teadmine: pool enda pagasist võib mehe kohvrisse pakkida. Päris nutikas ja võib toimida ka, kui meespere või reisisõber võtab nädalaks kaasa 2 särki ja ühed püksid ning plätud paneb kohe jalga. Mulle öeldakse kodus, et riideid saab alati pesta ja see on täiesti õige mõtlemine, aga tahaks ju nautida ja olme pärast mitte muretseda.\nPakkimisnippide TOP sai selline:\nTäissuuruses tooted jäta koju. Paki oma lemmikud väiksematesse pudelitesse, läätsetopsidesse või kui soovid reisil katsetada midagi uut, siis küsi poodidest proovipakendeid ehk sämpleid.\nProovipakendite kasuks räägib ka reisi sihtkoha kliima erinevus kodusest kliimast. Näiteks kui lähed suvel Islandile, siis kerge ja üliniisutav näoemulsioon on sealsete tuulte käes kesine valik.\nReisil on ikka vaja blingi näidata ja selleks, et ehtepusade lahti harutamisele terve esimene puhkusepäev ei kuluks, võta tühi sisurull, kas WC või majapidamispaberilt, lõika mõlemasse otsa sälgud ja kinnita ehted rulli ümber.\nRiideid soovitan rullida, mitte voltida – rohkem ruumi ja vähem tüütuid volte.\nJa üldse, mõelda võib ju ka nii, et kaks olulist asja on dokument ning pangakaart, kõike muud on võimalik muretseda (panin teadlikult selle sõna, sest reisidega seoses mõtleme ikka oma rahvusidentiteedi üle ja see sõna ülaltoodud kontekstis iseloomustab eestlast väga tabavaltJ)\nSA OLED KOHALE JÕUDNUD\nNaudi, hinga teisi lõhnu, tunneta uut energiat.\nKui kreem jäi koju, aitab oliivi, kookose või argaaniaõli. Pikalt ma neid kasutada ei soovita, aga reisil saab kosutada nii näonahka, keha kui ka juukseid.\nJuuksed on rasvased, aga seiklus ootab ja pead pesta pole aega. Kerge rasu korral aitab puhas vesi, suurema mure puhul rosmariiniga vesi ja veel suuremas hädas kuivšampoon või tärklis või jahu. Rosmariiniga rikastatud vee retsept: keeda ürti vees, jahuta, võta oksad välja ja vala või pihusta juustele. See on kreeklaste nipp, mis toimib kenasti!\nSa soovid keha koorida, et olla rannas jumalanna. Koorijad on küll need tooted, mis võib rahumeeli koju jätta, sest köögikapist või hotelli köögist saab vajalikku kraami: kohvipaks+õli+mesi kehale silub, toniseerib ja pehmendab.\nNäo jaoks soovitan võtta poolik sidrun, panna sinna suhkrut ja hõõruda eriti hoolega nendele piirkondadele, mis on altid tumenema ja kuhu kipuvad tulema pigmendilaigud – ülahuul, põsesarnad, silmade ümbrus ja laup. Seda luban sul teha AINULT ÕHTUL, sest hapete ja päikese koosmõju võib halvasti üllatada.\nOn jutte, et see aitab komedoonidest lahti saada, aga seda peab testima, sest arvamusi on seinast seina.\nMEIK, SEST ÕHTUL ON PIDU\nPintsleid pole vaja, sest soojade sõrmedega saab imehästi jumestuskreemi ja peiteka ära hajutada (sõrmed soojaks peale puhudes või sooja veega), lauvärvi puhul toimib ka, kui tegu pole väga tumeda tooniga.\nKulmupliiatsi või kulmupuudriga saab korda nii kulmud kui silmad – kasuta neid ka silmapliiatsi või lauvärvina.\nPuudrit pole ja nahk läigib. Minu lemmiknipp reisil ja mitte ainult reisil on salvrätiku vajutamine läikivale kohale, WC paber toimib ka.\nHuulepulk=põsepuna. Kanna peale sõrmedega ja naudi läiget ning kuma.\nKüüned laki vahetult enne reisi. Proovi pagasisse mahutada lakk, millega sa maniküüri tegid ja kui sa pole lakkimisguru, kasuta neutraalset tooni ning värskendamiseks tõmba peale kiht läbipaistvat lakki.\nNAHK TULITAB PEALE RANNAPÄEVA\nPäikesepõletust ei soovita ma vaenlasele ka. Iga põletus jääb nahamällu ja seda ei tohi kergelt võtta. Päikesekreemi tuleb panna tihti, palju ja soojas kohas on SPF 50 esimestel rannapäevadel kohustuslik! Näole, õlgadele, dekolteele ja turjale ning jalapealsetele jääb see kohustuslikuks kogu reisi jooksul. Rannapuhkuse jaoks osta päris kaitsekreem, mitte päevakreem, milles on SPF faktor. See ei toimi mitmel põhjusel, aga see on eraldi artikli teema.\nNahk vajab D-vitamiini sünteesimiseks aega 5-15 minutit, seetõttu võid sa peale paari rannapäeva kreemi hakata peale määrima mitte „kodus“ vaid rannas. Kui sinu päikesekreemi 200 ml pudel või tuub ei ole peale nädalat tühi, siis kasutad kreemi liiga vähe.\nKui päike su „kätte saab“ ja sellest punetuse ja valuga teada annab, siis tuleb:\nJahutada. Palun ära jääd otse nahale pane, t-särk või rätik peab vahel olema. Jahe dušš ja külm kompress on head.\nAloe vera geeli ei saa osta, sest poed on kinni. Värske kurk, kartul, kaerahelveste leotis või jahutatud kummelitee aitavad välja.\nValuvaigisti selleks, et ennast paremini tunda. Nii ehk nii tuleb põletusjärgsed päevad veeta kergetes laiades riietes ja varju all, vaadates sõprade kuldsemaks muutuvat jumet ja lõbutsemist. Seega ära põleda lihtsalt ei tohi!\nSOOVITUS JALGADELE LINNAREISIL\nKui sul on puuder kaasas, saad seda panna kingade sisse, et need ei hõõruks. Kui puudrit pole, siis ilupoodides on testrid ja köögikapis jahu. Vaseliin pidi ka toimima, aga mulle see loogiline ei tundu ja katsetanud ma ise ei ole.\nLõppu üks mõte, mille oma absoluutse lemmiku, Merle Palmiste intervjuust üles korjasin: „Unusta aeg ja aeg unustab sinu!“ Imelist puhkust!\nPAAR D’DIFFERENCE TOOTESOOVITUST:\nSoovitan väikseid ja kergeid pakikesi, mis kohvrit ei koorma\n4D CARE&FIX FACE MIST 30ml\nKerge näoudu, mis värskendab ja rahustab nahka. Annab niiskust ja aitab meigil püsida.\n5D GOLDEN BEAUTY FACE MASK 7ml\nKuldsete säratäppidega mask annab näole värskuse ning kuma. Niisutab, pinguldab ja silub.\nGOLDEN JOJOBA BALM 15ml\nKülmpressitud jojoobiõlist nahapalsam, mida on mõnus rannapäeval huultele kanda ja kui mõni kestendav koht kiiret leevendust vajab, siis on hea õhtul palsamikiht sellele kohale määrida ja hommikul on hea siledat nahka nautida!


kohasildid laual | Pulmad.ee\nLiitus: 29 Sept 2010 - 22:07\nPalun andke häid ideid, kuidas panna lauale nimesildid? Tahaks midagi lahedat. Ise olen käinud pulmas, kus igale taldrikule oli pandud roheline õun, mille sisse oli torgatud mingi teravama asjaga nimi. Väga kihvt oli. Siis olen ka kuulnud valgeid kive, millele nimed kirjutatud. Kellel on veel mingeid huvitavaid ideid või kogemusi?\nMeie pulmad toimuvad veidi rahvuslikus stiilis, pika laua taga, savist nõud jne. Võiks teemaga kokku minna.....\nloetud 29562 korda\nRe: kohasildid laual\n23 Märts, 2011 - 14:44\nleidsin mõned päris lahedad ideed netist, copyn sulle lingid :)\n23 Märts, 2011 - 16:30\nMeie teeme paberile ja siis laseme lilled peale joonistada. Ja just muhu teemalised lilled:)\n23 Märts, 2011 - 21:09\nhooaja puu/juurvili (näiteks värsked pestud porgandi oleks väga lahedad kimbus)\nviljapead (väike punt)\nkui käsitööd armastad, siis igaühele tikitud raamatuhoidja (teie nimed ja kuupäev peal) ristpistes peaks täitsa lihtne olema.\n23 Märts, 2011 - 21:15\nkui ajaliselt sobib, siis rukkilill on ka täitsa söödav taim :)\n23 Märts, 2011 - 22:01\naga ka miks mitte kasutada rahvariiete mustrit vastavalt asukohale :) oleks ka originaalne :)\n26 Märts, 2011 - 10:16\nKevadine tervitus pruutpaaridele!\nOlen näinud nimesiltideks ka väikseid paberist kaunistatud karbikesi või kotikesi - milles on ka väike kingitus kommi näol sees . Veel on karbis olnud väike kaart mingi toreda sooviga.\nMõningast nõu leiate ka peovanemheino.blogspot.com\n12 Juuni, 2012 - 23:35\nMina ei kavatsenud algul üldse kohakaarte teha. Siis aga avastasin enda jaoks niigraafika ja kohe tahtsin seda kuskil rakendada. Nii ma siis kohakaarte tikkima hakkasingi. Algul oli üsna hirmutav tikkida paberile üle 60 kallaõie, aga täna õhtul võin öelda, et tikkimisega olen ühelpool. Homme hakkan nimedega tegelema. Kui kõik valmis, saan ehk pilti ka näidata.\n13 Juuni, 2012 - 08:46\nMis asi on niigraafika? :)\n13 Juuni, 2012 - 13:09\nSee on see, et nõela või naaskliga tehakse muster paberile ette ja siis tikitakse niidiga (mina tegin mulineega). Otsisin kallamustrit ja mind aitas Viljandi niigraafika spetsialist Anžella Kaljula. Jagas lahkesti kallamustrit ja nii ma siis tegutsesingi.\n13 Juuni, 2012 - 09:13\nOotan ka tulemust!\n13 Juuni, 2012 - 17:26\nPanen siia pildid kohakaartidest veel ilma nimedeta.\n17 Juuni, 2012 - 16:26\nVäga kenad ja ikkagi oma kätega tehtud. Kui palju sa neid siis vorpima pidid ja kaua ühe tegemine aega võttis?\n18 Juuni, 2012 - 12:42\nPraeguseks mul neid tehtud 64. Pärast 1. juulit vaatan, kas pean mõned veel juurde tegema või mitte. Tegelikult said need üsna kiirelt valmis, kui süsteem juba selgeks sai. Miski kaks nädalat u kõik asjad kokku: augud paberisse, siis valge osa, siis kollane ja lõpuks roheline. Nüüd vaja veel nimed sinna peale kirjutada.\n13 Juuni, 2012 - 19:16\nPäris huvitavad. Need tulevad siis taldriku peale?\n13 Juuni, 2012 - 19:48\nMa arvan küll jaa, et panen need taldriku peale. Kaardid on seetõttu oranžid, et oranž on üks pulmavärvidest. Küünal, tort ja pruudikimp on samuti oranžid.\n14 Juuni, 2012 - 13:26\nhttp://pinterest.com/search/?q=wedding+name+card million ideed :)\nEndal tulevad roosa/valgega väikesed karbid, peal on lips ja nimi paberiga lipsu küljes. Sees on kommid. Nimesilt + favour ühes.\n14 Juuni, 2012 - 14:46\nMina käisin hiljuti pulmas, kus nimesilt oli torgatud veinikorgi sisse ja asetatud iga taldriku juurde, oli ka väga kena ja huvitav. Peigmees prantslane ja m6lemad suured veinihuvilised, vist sellepärast, pulm oli ka Prantsusmaal. Ja neil olid laudadele ka veinipiirkondade järgi nimed pandud (numbrite asemel), need olid väga ilusate puidust raamide sees igal laual. Laudade nimed ja külaliste paigutus laudadesse oli ka söögisaali ukse juures tahvlil olemas. Meie oma pulmas tegime ainult laudade plaanid st inimeste paigutus laudadesse, aga kohakaarte me ei teinudki, lasksime inimestel ise valida, kus neile määratud lauas istuda (oli ümmargused lauad 8-10 inimest lauas). Tegi endal elu lihtsamaks, juba see sobivate inimeste lauadesse paigutamine oli päris suur töö ja paras peamurdmine kohati. Aga ilusad on need kohakaardid küll :)\n14 Juuni, 2012 - 22:08\nAga mille järgi te nad siis lõpuks paika panete? Enda soovi või inimeste tutvuse või mille järgi? Mul oleks nii palju kriteeriume, et ma lihtsalt ei suudaks ära otsustada.\n19 Juuni, 2012 - 13:14\nBriksu, meie - täpsemalt mina, sest mees ei viitsinud selle lauakorraldusega üldse tegeleda, mis mulle sobis :) - panime paika niimoodi, et lauas oleks igal inimesel keegi tuttav, kas oma kaaslane või sõbrad jne ja samas ka mõni uus inimene. Ma täpsustan selgituseks, et meil oli nö rahvusvaheline pulm, pooled olid välismaalased, pooled eestlased, kellest mõned üksteist tundsid, aga oli ka täitsa onavahel võõraid. Seetõttu mina jägisin ka, et lauas oleks alati mõni eestlane, kes saaks vajadusel natuke tõlkida-selgitada, ehkki meil osaliselt toimus ka inglise keeles või siis tõlkisime paralleelselt eesti ja inglise keele vahel. Näiteks nii, et neli välismaalast (kaks paari, kes omavahel hästi tunnevad) ja siis neli kuni kuus eestlast, kes ka omavahel tundsid. See oli esimene kriteerium - et keegi ei oleks päris üksinda võõraste lauas ja oleks eestlaste-välismaalaste tasakaal. Jälgisin ka seda, et need inimesed omavahel nö sobiksid - oli paar inimest, keda kindlasti ei saanud ühte lauda panna (eks-kallimad uute kallimatega pulmas ja sellised situatsioonid :)). Lisaks jälgisin ka seda, et oli mitmeid inimesi, kes ei olnud tükk aega omavahel näinud - näiteks endised ülikoolikaaslased või samas kohas kunagi töötanud-elanud inimesed - ja oleksid hea meelega ühes lauas, et saaks rääkida jne. Vanemad inimesed ja sugulased, kes inglise keelt ei rääkinud panin kõik ühte lauda (neid rohkem ei olnudki) - neil oli hea omavahel lobiseda ja üks neist siiski rääkis ka inglise keelt väga hästi, tema sai vajadusel tõlkida natuke. Nii et ma lihtsalt mõtlesin hoolega läbi ja kujutasin peas ette, millised seltskonnad omavahel hästi sobiksid ja klapiksid ja selle järgi panin paika. Seda paigutust paraku ei saa väga kaua ette ära teha, sest külaliste nimekiri peab üsna paigas olema, muuta ja ümber tõsta on palju raskem, lööb tasakaalu paigast ära :)\n14 Juuni, 2012 - 22:24\nmeil tuleb nii lauaplaaan kui ka kohakaardid. paneme need inimesed yhte lauda, kes omavahel tunnevad yksteist (nait nr 1 laud -mehe kooli sobrad kokku, nr 2- mehe sugulased, nr 3 jalkasobrad, nr 4 minu sobrannad, nr 5 minu sugulased, nr 6 pealaud (meie+vanemad), et siis koik tunnevad end vabalt ja oleks omavahel milleski suhelda.\naga kui koik enam vahem tunnevad siis ju voib segamini panna. voib ka vanuse jargi panna. yldiselt ei panda paris kontvooraid kokku.\n14 Juuni, 2012 - 22:29\nAGa kuidas panetksite lauda enda kõrvale ema, ema elukaaslase ja isa ning tema elukaaslase? Nad mingil määral oma vahel ka kõik suhtlevad aga üldiselt hoiaksid parema meelega distantsi. Nädalavahetusel mõtlesin, et võtan vist teema päris nendega üles, et oleks läbi räägitud.\n14 Juuni, 2012 - 22:35\nmeil ka mehe vanemad lahutatud aga saavad suht norm onneks labi. ja ilmselt tuleb nii, et mees.. mehe isa... mehe uus naine.. mehe ema .. mehe ema uus mees :P eks vaata kummad saavad paremini labi kas mehed voi naised.\naga jah segane vark. ma olen kuulnud variante, kus yks pool vanemast on keeldunud pealauda istuma kui SEE UUS NAINE sinna ka tuleb\n17 Juuni, 2012 - 16:32\nMul ka ema ja isa lahus ning emal uus mees, aga pulma ma teda küll kutsuda ei kavatse, mulle pole ta ju mitte keegi. Pulma tulevad ikka ainult ema ja isa, olgugi et nad lahus on.\n15 Juuni, 2012 - 09:42\nMeie tellime kohasildid samalt tegijalt kellelt kutsed: Age kutsed.\n15 Juuni, 2012 - 13:54\nMeil tulevad sellised ja kuigi alguses tellisime, et lihtsamalt saada, siis läks küll luhta see...aga tegin lõpuks ise :\n15 Juuni, 2012 - 15:11\n17 Juuni, 2012 - 16:33\nMis materjali nende nimesiltide tegemisel kasutanud oled, ei saagi kohe aru.\n18 Juuni, 2012 - 12:03\n18 Juuni, 2012 - 13:33\nmeil tulevad ametimärgid kadakast ja just paar päeva tagasi mõtlesin kohakaardid ka tega medalid nagu kadaka sektoritest:)\nkui valmis jagan pilte:)\n18 Juuni, 2012 - 15:19\nMeil tulevad ametimärgid õunapuust. Asi, mille peale ei oleks osanud tulla - oodata veidi enne kui valmistama hakkad. Mõned kuivavad lõhki :)\n23 Juuli, 2012 - 11:59\nMina mõtlesin algul ,et teha lihtsalt paberile. Aga nüüd näen ,et nii erilised ideed on. Et eks ma pean ka siis pead ragistama :D\n25 Juuli, 2012 - 21:42\nMeie kohasildid said hästi lihtsad. Ja lisaks kaunile välimusele maksid väga vähe.\nKoogipaberi aukudest on läbi põimitud lilla pael. Ühele poole on kirjutatud nimi ja tagumisele poolele on kleebitud väike nõuanne päevaks ja/või järgnevaks eluks.\n25 Juuli, 2012 - 21:49\nomal teha plaan kohasiltideks kadaka sektorid, millele põletan sisse nimed, taha meie initsiaalid või nimed koos kuupäevaga ja mees puurib augu äärde, millest läbi pael et lipsuke külge teha:) samuti ka ametimärgid:)\n25 Juuli, 2012 - 21:57\nNeed kûll pàris kaunid.\n2 September, 2013 - 19:01\nMina soovin lauale palju küünlaid ning plaanin kasutada selleks väikeseid purke, mis mul ammusest ajast seisavad. Ma veel hetkel täpselt ei tea, kuidas ma nimed purkidele panen. Üks idee on selline, et selle sildi saaks igaüks panna peo ajal veiniklaasi jala külge, aga alles leiutan, kuidas seda ideed teostada.\n22 Oktoober, 2013 - 09:30\nKui purgi ümber väike pitsiriba kleepida, siis teeb asja väga armsaks.\n22 Oktoober, 2013 - 16:41\nJah, see on mul algusest peale kindel mõte olnud. Just täna käisin pitsinäidiseid poodidest otsimas. Palju variante ei leidnud, kuna mulle on hind oluline (purke on ca 200, seega pitsi on tarvis umbes 50 meetrit). Hakkan uurima ka pitsi välismaa poest tellimise võimalusi.\n25 Oktoober, 2013 - 00:16\nKusjuures mul oli eile öösel uni, kus võtsin kardinariide (pitsilise) ja lõikusin seda purkide ümber liimimiseks.\nLihtsalt pits on päris kallis kui purke palju, aga kardinariie peaks ikka okei hinnaga olema.. Lähen uurin ka varsti kangapoodidesse :)\n25 Oktoober, 2013 - 00:18\nMul on üks mõte selline\n25 Oktoober, 2013 - 13:09\nVäga ilus idee! Googeldades ja pilte vaadates saab ka nii palju ideid, et raske on validagi. Mul ema pakkus ka kardina variandi välja, aga kardan, et lõigatud ääred ei jää korrektsed. Leidsin Abakhanist pitsi 0,48€ meeter ja tegin paar proovipurkigi ära, jään arvatavasti selle juurde, kui just kusagilt veel odavamalt ei leia.\n27 Oktoober, 2013 - 23:44\nUurisin ebayst juba pitsi tellimist, aga 0,48 meeter ei tundugi kõige hullem :)\n28 Oktoober, 2013 - 00:33\nAliexpressis on ka ca 0.50€ valikut päris palju, aga kohapealt osta muidugi lihtsam, arvatavasti jään selle 0.48€ pitsi juurde. Esialgu pidin küll pikali kukkuma, kuna valdavalt on poodides hinnad 2-4€ meeter, aga muidugi leiab ka kallimaid. Selliselt kuluks mul ainuüksi pitsi peale juba mitusada eurot :/ Jääks ära.\nTäna proovisin ise salfakatest pompome teha, alguses plaanisin need ka hiinast tellida (siinsetest poodidest ei leidnudki), aga väga ilusad tulid ise tehes, odavam ka jällegi.\n28 Oktoober, 2013 - 09:51\nei tea, kas on abiks, aga annan linki kus on odavad pitsid (iseasi muidugi, kas nende välimus sobis, aga hind on igati hea)\nseal saab ka värve valida, tuleb klikkida iga pitsi peale ja vaadata milline on värvivalik http://shop.kl24.ee/tehiskiust_pitsid/0/readmore/6463/\nsamuti on seal palju paelu, näiteks sellised huvitavad:\n28 Oktoober, 2013 - 09:15\nKas saaksid pildi postitada ise tehtud pompommist?\nOlin juba valmis ebayst tellima, aga mitmes kohas oli märge, et ei saa konkreetset värvi tellida, sest nad saadavad läbisegi nr roheline, lilla ja valge ühes pakis.\n28 Oktoober, 2013 - 21:25\nSee on tehtud 40x40cm salfakatest, 4x3 kihti. Eks see iga päevaga natuke "langeb", seega päevi ette teha ei saa, samal päeval kui tehtud, on väga ümmargune ja kohev. Läbimõõt on siis tulemuseks umbes 30cm. Ääri ma väga ei lihvinud, ei arvestanud eksponeerimisega :)\nAga kui ma ise ei teeks, siis vist telliks siit http://www.aliexpress.com/item/Free-Shipping-15CM-Lot-of-50pcs-Tissue-Paper-Pom-Poms-Paper-Flowers-Party-Birthday-Wedding-Flower/967871118.html\n29 Oktoober, 2013 - 00:03


Bakalaureuseõpe < Õppekavad < Tudengile < Õiguse instituut < Instituut < Tallinna Tehnikaülikool - Sinu elustiil!\nÕigusteaduse bakalaureuseõppes on võimalik spetsialiseeruda suundadel Eesti õigus, EL ja rahvusvaheline õigus ning rahvusvahelised suhted.\nÕppekava võimaldab interdistsiplinaarseid valik- ja vabaaineid, mille abil end ette valmistada magistriõppe kavadele ja spetsialiseerumistele, sh rahvusvahelised suhted ja tehnoloogiaõigus.\nBakalaureuseõppes on võimalik õppida erinevates õppevormides:\npäevases õppes (spetsialiseerumisega EL ja rahvusvaheline õigus);\navatud õppes, kas aine-, mooduli- või õppekavapõhiselt;\nVajadusel saab õppija muuta õppevormi ja õppekoormust.


Saaliku kujundamine trepikojaga eramajas (48 fotot): saali sisekujundus liftiga teisele korrusele, tapeetivalik - Sissepääs - 2020\nTrepikojaga eramaja saali kujundus\nKahekorruseline maja nõuab alati spetsiaalset lähenemist disainile. Trepikojaga eramaja saali kompetentselt läbimõeldud disain rõõmustab kõiki külalisi ja palun omanike silmi mitu korda päevas.\nSõna "hall" saab mõista erinevalt. Reeglina on see suur saal avalikes asutustes, näiteks teatris või hotellis. Elutubades nimetatakse saali üsna suureks ruumi, mis on koridori kõrval või koos sellega, kus on koht, kus on võimalik lõõgastuda või oodata. Saal võib olla "transiidipunkt" koridori ja elutuba vahel ning see võib olla elutuba. Igal juhul ei peeta seda eluruumiks, st ei võõrustajad ega külalised ei peaks seal olema.\nLinnaelamutes on haruldane leida täieõiguslik saal, sest nad ei luba seda ala.\nIsegi luksuskorterite omanikud on sunnitud saali- või elutuba saama. Kuid eramute omanikud saavad endale lubada luua eraldi ruumi ainult külaliste või ülejäänud külastajate ootuseks. Kui teisele korrusele trepikoda asub selles ruumis, saate luua hämmastavalt ilusa disaini.\nIseseisvalt kaunistab selle trepi olemasolu saalis juba. Kuid eksperdid usuvad, et see muudab disaini märkimisväärselt keerulisemaks, kuna selle välimus ja stiil (sammude, balustide disain) alluvad kõike ise. Projekti harmooniliseks muutmiseks on parem eelnevalt mõelda kogu saali kujundusele ja seada projektis vajalikke redelit.\nStiilid ja välimus\nKui te kavandate tulevast saali, tasub kaaluda, milline trepp sobib sulle. Redelid on:\nLihtsam on trepist treppimineOn mugav ja ohutu kõndida neile. Nad võivad olla sirged (üks marsruut) või painutada vastu seina (L-kujuline on marsruudi 90 ° nurga all üksteise suhtes, U-kujuline - marsib 180 ° nurga all). Mugavuse huvides peate maksma ruumi, kuna trepikoda võtab palju ruumi.\nSpiraaltrepp on kompaktsem. See luuakse keskastme ümber, mis kulgeb ülalt alla: astmed kinnitatakse tavaliselt otse sellele, nagu spiraal. Spiraaltreppil on originaalne välimus, kuid see on vähem mugav kui peatrepp. Seda majapidamist peetakse ebaturvaliseks, kui majas on lapsed või vanurid.\nDisain "hane samm" sobib väikestes ruumides. See on väga järsk (kuni 45 °) ja teisel küljel on laiad küljed ja kitsad. Servade laius on vahelduv, mistõttu trepikoda on väga kompaktne. Kuid see disain ei tööta iga päev. See võimalus on kasulik suvilas, kus teisel korrusel asub pööningul (pööningul, tööplatsil jne).\nIga redeli saab sisestada erinevatesse stiilidesse. Näiteks näeb kruvi disain romantilises Provence'i stiilis, "kosmilises" hi-tech-s ja klassikalises interjööris barokist kuni vaoshoitud ja ärivõimalusteni. Trepikoda on üldiselt universaalne, kuid sõltub materjalidest ja sisust.\nKlassikaline stiil sobib igas kodus. See on win-win variant, mida hindavad kõik, kes tulevad maja juurde.\nKui maja saal ei ole liiga suur, on soovitatav teha ruumi tsoneerimine. Näiteks kombineeritakse saalis ja saalis seda fotot. Taustapildid seintel kogu ruumis on samad, kuid põrand eraldab koridori ja ooteala (tegelikult saali). Koridoris viib trepist otse sujuv puitpõrand, mille astmed on kaetud sama materjaliga. Diivan seisab kahe tsooni piiril, justkui tähistaks, et see istuv inimene on juba majasse sisenenud, kuid ei ole veel elutuppa kutsutud.\nTrepil on originaalne raam, millel on dekoratiivne muster, mida interjöör toetab peegli lähedal asuv sisekujundus. See lihtne tehnika võimaldab ühendada kõik interjööri detailid üheks süsteemiks.\nValgustus igas tsoonis on erinev: koridoris on kasulikud laevalgustid ja saal on kaunistatud kallis lühter. Suur peegel, mis lisaks "tühistab ruumi piirid", on esile tõstetud kahega.\nKlassikalise renoveerimisega saali diskreetne vaade võib anda disaini kasutades kahes värvitoonis. Tundub kasulik, kui värvi ja materjali trepid kordavad ukseavasid. Selles interjööris toetasid disainerid ka tumepruuni varju põrandakatte mustri ja tooli tooli värvi järgi. Joonte tasandil on loogika - trepi sujuv painutamine ja saalis seisva tooli kuju kajavad üksteist. See muudab mängulise puudutuse üsna ranges interjööris.\nKõrgtehnoloogiliste treppidega saalid näevad diskreetseid, kuid ilusad. Kroomitud metallist piirdega kruvimudelid on tõeliselt kosmilised. Kuid suure suunduva redeliga selles suunas saate töötada.\nRõhk tuleks asetada kahele kontrastsele värvile. Kõige populaarsem on kõrgtehnoloogiliste kombinatsioonide puhul must / valge, must / punane, valge / punane. Veenduge, et teil on läikivad metallosad ja klaas.\nSelles sisekujundajad on keskendunud L-kujuline redel metalltorude käsipuudega, aiad on valmistatud klaasist. Astmete all oleval külgseinal on muster, mis tekitab ebatavalise diagonaali ja rõhutab trepi ilu. Ohutuse ja ilu tagamiseks kogu ronimisseina paigaldatud prožektorites.\nUste ja seinapaneelide kaunistamisel dubleeritakse trepi kaunistamisel musta värvi.\nKaasaegne liikumine selles stiilis on redelid ilma tugide ja reelinguteta, kus astmed on fikseeritud otse seina külge ja - nagu see oli - õhku hover. Samme saab täiendavalt esile tõsta - efekt on uimastamine. Tõsi, sellisel redelil käimine peaks olema väga ettevaatlik. Mitte mingil juhul ei saa seda panna maja, kus on lapsi.\nAvar saal maamaja saab välja anda Provence'i stiilis. Siin on sobilik sepistatud või puidust trepp. Sepistamine on kaunistatud keeruliste värvidega, kuid kui trepikoda on puit, on see kõige pädevam valida lihtsaid klassikalise ilme balustreid. See disain näeb välja armas, tagasihoidlik.\nSelles fuajees on disainerid keskendunud kunstliku vananemise kohta. Trepi pind on kaetud valge värviga, mille all peitub õrnalt hall või sinakas varjund. See efekt ei ole ainult astmetel ja rööbastel, vaid ka trepi tagaküljel, mis on silmale avatud. Lisaks sellele on sellel stiilis kõige sobivam reljeefne muster.\nVeidi vananenud ukseavad koos originaalsete nikerdustega, mis on ideaalselt kombineeritud värvi treppidega. Toas ei ole mööblit, mistõttu tundub see väga suur ja kerge. Seintel ja ülemmääral - Provençal dekoor: seina telliskivi all, ümmargused kellad, sepistatud lühtrid kettidega, põranda vaas.\nRuumi kaotamiseks ei nõua eksperdid sellistes ruumides, kus trepi all on ruumi, et asetada väikeseid diivaneid või toole ja riputada seinale seinad. Võib-olla te ei pane külalisi trepi alla, kuid tundub, et omanikud saavad raamatusse või tahvelarvutisse pensionile jääda.\nPaljudes "hubases" kodu stiilis saate kaunistada trepid vaipaga. Pikk vaip asetatakse astmetele ja pressitakse spetsiaalsete metallpeatustega, mis takistavad vaiba libisemist. Sama tehnikat saab kasutada, kui soovid saalis remonti teha, kus on juba valmis trepp. Valides vaiba värvi interjööri sisekujunduse värvi, saate Euroopa stiilis elegantse interjööri.\nLoft-stiilis kasutatakse sageli metallist treppe, mille käsipuud jäljendavad metalltorusid. Suurepärane käik on metallvõrgu piirded. Need osad peavad olema kooskõlas valgustite, telliste või betoonist seintega.\nSõltumata valitud stiilist on üldised soovitused, mis aitavad muuta saali trepist teise korrusele harmoonilisemaks:\nAvatud metallist või sepistatud rauast reelingud jätavad ruumis rohkem valgust ja visuaalselt vähem ruumi. Sellised mudelid sobivad väikestele saalidele.\nKui ruum on avar, sobib hästi laia kivi trepid, millel on kindlad betoonist korpused. Saate paigaldada vääris puidu tugeva struktuuri.\nSoovitatav on paigutada mööbel suuresse saali, mitte ainult diivanit või tugitoole, vaid ka väike kohvilaud. See võimaldab saali sagedamat kasutamist sihtkohta. Seal saate võtta kulleri, naabri, kes on tulnud hetkeks, konsultant, avaliku teenistuse töötaja jne.\nLisaks puhkepiirkonnale, nagu eespool kirjeldatud, on soovitatav paigutada treppide alla hoiustamise süsteem. Sõltuvalt sellest, kuidas see ruum silmale on avatud, võite mõelda talle määratud kohtumisele. Kui see koht on varjudes ja ei ole külastajatele nähtav, saate seal teha spordivarustuse, tööriistade, aiatarvikute sahveri. Kui ruum on avalikul ekraanil, siis võib korraldada näiteks väikese raamatukogu.\nTrepikoda ei tohiks olla tühi. Peab olema taustvalgus (prožektorid või paarid). Saate riputada seal fotosid lähedastest, plakatitest või maalidest, mis sobivad interjööri stiiliga. Kui konstruktsioonil on padjad, võib neid põrandapottidesse panna.\nCopyright 2020 \_ Disain ja sisekujundus \_ Trepikojaga eramaja saali kujundus


Maailma muresolevate kodanike ühise jõupingutusega on muutus võimalik.\nZackie Achmat, kampaania Treatment Action.\nRühma suurus 16 - 40\nAeg 190 minutit\nImiteering, mis põhineb Lõuna-Aafrika Vabariigi 2001. aasta kohtuasjal aidsiravimi küsimuses. Käsitletavad teemad:\nHIV/AIDS ja ravimite kättesaadavus;\nvastandlikud huvid õiguste teostamisel.\nÕigus elule ja inimväärikusele\nÕigus teaduslikest töödest johtuvate moraalsete ja materiaalsete huvide kaitsele\nSuurendada teadlikkust õigusest tervisele, eelkõige jõukohase hinnaga ravimite kättesaadavusele ning HIV/AIDSi ravile ja ennetusele\nArendada suhtlemise, koostöö ja konsensusele jõudmise oskusi\nSoodustada solidaarsustunde ja õigluse ideaalide kujunemist\nMärkmetahvli paber ja pliiatsid\nJuhised väikestes rühmades töötamiseks, igale osalejale üks\nVäikesed kaardid (10 x 6 cm). Iga osaleja jaoks üks punane ja üks roheline kaart\nRuum suure rühma ja väikeste rühmade töö jaoks\nEsimese osa jaoks:\nTehke kohtuasja rollikaartidest koopiad; vaja on ühte rollikaarti iga osaleja kohta.\nTeise osa jaoks:\nTehke koopiad väikestes rühmades töötamise juhistest, igale osalejale üks.\nValmistage iga osaleja jaoks ette üks punane ja üks roheline kaart.\nHarjutus toimub kahes osas. Esimeses osas imiteeritakse ravimiuuringut ja teises osas püütakse jõuda konsensusele.\n1. osa. Ravimiuuring (kogukestus 65 minutit)\nTehke sissejuhatus. HIV/AIDS on kogu maailmas väga tõsine epideemia. See on suur probleem Lõuna-Aafrika Vabariigis, kus miljonid majanduslikult viletsal järjel inimesed surevad ainult sellepärast, et nad ei saa kalleid ravimeid endale lubada. Nende ainus alternatiiv on kasutada odavamaid koopiaravimeid. Juhtivad ravimifirmad seda ei poolda. Nende huvi on kaitsta oma varalisi õigusi ning nad on moodustanud ühisrinde selle vastu, et riigid nende toodetest odavama hinnaga koopiaid valmistaks. Nad on esitanud kohtusse hagi Lõuna-Aafrika Vabariigi valitsuse vastu, kuna see levitab ja müüb HIV/AIDSi ravimite odavamaid koopiaid.\nSelgitage, et osalejad imiteerivad Lõuna-Aafrika Vabariigis 2001. aastal toimunud kohtuliku arutamise esimest osa ehk eelistungit. Kõne all on järgmised küsimused: Kas õigus omandile on kehtiv argument, mille alusel ohustada teatud inimrühma õigust elule ja inimväärikusele? Kas õigus elule ja tervisele on piisav argument, et tühistada õigus varale?\nJagage osalejad nelja võrdsesse rühma, mis esindavad aktsiaseltsi Pharma, Lõuna-Aafrika Vabariigi valitsust, kampaania Treatment Action korraldajaid ja kohtunikke.\nJagage igale rühmale nende rollikaardid.\nAndke rühmadele 25 minutit oma rollikaartide lugemiseks ning istungi jaoks oma argumentide ja/või küsimuste ettevalmistamiseks. Iga rühm peab valima endale eestkõneleja ning määrama talle üks või kaks abilist, kes aitavad istungi ajal küsimustele vastata.\nKui kõik rühmad on ettevalmistused teinud, kutsuge kokku suure rühma istung. Kõik neli rühma peaksid jääma koos istuma.\nNüüd on aktsiaseltsil Pharma, LAVi valitsusel ja kampaania esindajatel igaühel viis minutit, et esitada oma seisukohad ja küsimused. Kohtunikud peaksid iga rühma üksteise järel tutvustama ning neile sõna andma.\nSeejärel on kohtunikel 10 minutit aega, et lahendada rühmade tõstatatud küsimusi, vastate neile esitatud menetlusküsimustele ning teha kokkuvõte erinevatest argumentidest ja seisukohtadest.\n2 osa. Konsensusele jõudmine (kogukestus 100 minutit)\nPaluge osalejatel jaguneda neljaliikmelistesse väikestesse rühmadesse. Igas rühmas peaks olema üks eelmise osa rühmade esindaja: üks aktsiaseltsist Pharma, üks LAVi valitsusest, üks kampaania korraldajatest ja üks kohtunikest.\nJagage igale osalejale välja väikestes rühmades töötamise juhised ning punased ja rohelised kaardid. Kontrollige, kas kõik on ülesandest aru saanud ning teavad värviliste kaartide otstarvet.\nAndke rühmadele 30 minutit, et nad jõuaksid konsensusele, kuidas osapoolte vastukäivaid nõudeid rahuldada.\nSeejärel kutsuge taas kokku suure rühma koosolek ning paluge igal rühmal tutvustada oma arutelu tulemusi. Andke igale rühmale aruande esitamiseks viis minutit. Kirjutage peamised pakutud lahendused ja probleemid märkmetahvlile.\nKui kõik rühmad on oma seisukohad/lahendused esitanud, jätkake aruteluga otsustusprotsessi teemal. Võite osalejatelt küsida:\nKui lihtne oli konsensusele jõuda?\nMis on sellise töömeetodi tugevad ja nõrgad küljed?\nKas tekkis olukordi, kus vajadus tulemuseni jõuda põhjustas raskusi kõigi rühma liikmete seisukoha arvessevõtmisel?\nMis olid kõige põletavamad probleemid?\nHarjutuse selle etapi lõpetuseks võite lugeda ette lõigu 19. aprillil 2011. aastal tehtud kohtuotsusest:\n„Eesmärk (…) parandada odavamate ravimite kättesaadavust (…) on kiiduväärt ning on HIV/AIDSi epideemiat arvestades kõrgeima võimu põhiseaduslik kohustus, mis on seotud riigi kohustusega austada, kaitsta, edendada ja teostada tervet rida põhiõigusi, sealhulgas õigust inimväärikusele ja elule (mida peetakse kõigi ülejäänud õiguste allikaks) (…) Apellantide (st ravimifirmade) vastulausetel seaduse kohta (…) puudub sisuline alus.”\nHindamine peaks olema alanud juba teisel etapil toimuva arutelu käigus. Nüüd paluge osalejatel arutleda protsessi üle üldiselt ning seejärel määrata kindlaks kohtuasjaga seotud tähtsamad inimõiguste teemad. Olulisemad aruteluküsimused võivad olla järgmised:\nKas osalejad on sellest kohtuasjast varem midagi kuulnud?\nMis olid nende esimesed mõtted kohtuasja kohta harjutuse alguses?\nKuidas osalejate arusaam probleemidest harjutuse käigus muutus?\nKuidas võrdleksid osalejad kahte erinevat otsustusprotsessi: vastandav ja konsensuslik? Milline protsess annab rahuldavama lahendi? Mis on hea lahendi tunnused?\nMillised olid kohtuasjaga seotud tähtsamad inimõiguste teemad?\nTihti juhtub, et eri inimõiguste alusel esitatud nõuded konkureerivad üksteisega. Millisesse tähtsuse järjekorda te nõuded paigutaksite? Milliste tingimuste alusel te seda teeksite?\nMida tähendab kohtuasja lahend teie kodukoha HIV-positiivsete inimeste jaoks? Näiteks kas geneerilised ravimid on saadaval?\nKuidas teavitatakse üldsust teie kodukohas HIV/AIDSi temaatikast? Mida võiks ja tuleks veel teha?\nSelle harjutuse jaoks on vaja palju aega, sest probleemid on keerukad ning osalejad peavad neile süvitsi mõtlema. Harjutuse mõlemat osa ei pea läbi viima samal päeval; seda võib teha ka erinevates tundides.\nTeises osas võivad mõned rühmad konsensusele jõuda ja mõned mitte. Arutelus peaksite kasutama seda võimalusena, mille alusel lähemalt uurida konsensusliku otsustusprotsessi tugevusi ja nõrkusi. Paluge konsensusele jõudnud rühmadel tutvustada lisaks oma lõplikele seisukohtadele ka nende taga olevaid argumente. Paluge neil rühmadel, kes konsensusele ei jõudnud, selgitada, millised argumendid neid üksteisele lähendasid ja mis nende lahkarvamusi suurendasid. Lisateavet konsensusele jõudmise kohta leiate 5. peatüki rahu ja vägivalla teemalisest alapunktist.\nOluline on tutvuda kohalikus kogukonnas HIV/AIDSiga elavate inimeste olukorraga ning kohandada harjutust vastavalt nende jaoks olulistele probleemidele. NB! Ravimifirmasid esindava aktsiaseltsi nimi Pharma on selle harjutuse jaoks välja mõeldud ja tegemist ei ole reaalse ettevõttega.\nVõite moodustada ka kohtuistungit kajastavate ajakirjanike rühma. Selleks on teil vaja lisamaterjale: kaamerad, arvuti ja printer. Peaksite neile ette andma kindla aja, mille jooksul nad peavad pärast kohtuistungi lõppu oma uudislood esitama. Ajavahemik sõltub nende valitud formaadist: nt ajaleht, raadio, telesaade või blogi. Kui valite selle variandi, peate tegema rollikaardid ka ajakirjanike jaoks. Samuti tuleb teil lisada harjutuse kestusele 15 minutit ning ajakirjanike töö hindamiseks veel 10 minutit.\nPidage arutelu, kuidas õigus elule ja inimväärikusele seostub teie riigis esinevate olulisemate probleemidega tervishoius. Heaks lähtekohaks, eriti väikestes rühmades toimuva arutelu jaoks, võivad olla uudistest läbi käinud keerulised juhtumid.\nTutvuge üldiselt tervise ja inimõiguste problemaatikaga. Külastage tähtsamate vabaühenduste (Piirideta Arstid, Treatment Action, Christian Aid, Oxfam, Save the Children) ja rahvusvaheliste organisatsioonide (WHO) veebisaite või hankige nende publikatsioone. Uurige välja tervise edendamiseks rakendatud meetmed ja kirjutage need märkmetahvlile.\nOrganisatsioon Treatment Action viis läbi väga eduka kampaania ning on endiselt Lõuna-Aafrika Vabariigis ja mujalgi aktiivne ( www.tac.org.za). Kahjuks ei ole kõik kampaaniad eesmärkide saavutamisel sama edukad. Sellel võib olla palju põhjuseid, kuid üks neist võib olla halb korraldus ja ebapiisav teavitus. Rühm võib nende teemadega lähemalt tutvuda ning arendada kampaaniate korraldamise oskust harjutusega „Me jälgime teid” ou "Dosta !" .\nPüüdke teada saada, kes tegeleb teie piirkonnas terviseedendusega ning kuidas teie saaksite kaasa aidata.\nHarjutus põhineb 2001. aastal Lõuna-Aafrika Vabariigi ülemkohtus arutatud kohtuasjal. Lõuna-Aafrika Vabariigi ravimitootjate liit esitas hagi LAVi presidendi Nelson Mandela ja teiste isikute (sh kampaania Treatment Action) vastu, süüdistades neid HIV-ravimite patendikaitse rikkumises ning miljonite aidsihaigete ravimiseks odavamate geneeriliste ravimite importimises.\nKohtunikud pidid kaaluma kahe poole vastandlikke huve ja õigusi. Ravimitootjate liit tugines omandiõigusele, võrdse või vaba kauplemise, eriala ja ameti valiku õigusele, samas kui valitsus ja Treatment Action väitsid, et riigi kohustus on austada, kaitsta, edendada ja tagada oma kodanike põhiõigust inimväärikusele ja elule.\nOma ajaloolises otsuses järeldas kohus, et omandiõigust tuleks piirata, kuna see on väiksema tähtsusega kui õigus inimväärikusele ja elule. Seejärel loobusid ravimitootjad kohtuasjast. Seda tunnustati laialdaselt kui „Taaveti võitu Koljati üle mitte üksnes Lõuna-Aafrika Vabariigis, vaid ka paljudes teistes arenevates riikides, kus on raskusi tervishoiu kättesaadavusega” (vabaühenduste ühine pressiteade 19. aprillil 2001). „See on vaeste inimeste haruldane ja väga tähendusrikas võit võimsate hargmaiste kontsernide üle. Aga nüüd on meie ülesanne töötada koos ravimitootjate ja valitsusega, et ravimid jõuaksid nendeni, kes neid vajavad” (Oxfami esindaja Kevin Watkins). Kokkuvõtlik ülevaade temaatikast on avaldatud 5. märtsil 2001 aadressil Time.com. Selle leidmiseks kasutage otsingumootoris väljendit „AIDS Drug Case Puts Our Ideas About Medicine on Trial”.\nAIDS ja globaliseerumine\nRikastes riikides saavad HIV/AIDSiga inimesed kauem ja paremini elada, kuna riik jagab seal tasuta retroviirusevastaseid ravimeid. Lõunapoolsetes riikides taluvad HIVga nakatunud inimesed suuremaid kannatusi ja surevad varem, sest ravi ei ole neile kättesaadav. Keskmiselt kulutavad riigid nende tervishoiule aastas 10 dollarit inimese kohta, samas kui põhjapoolsete riikide elanikele kättesaadav kolmikravi maksab 10 000 kuni 15 000 dollarit aastas.\nEpideemia levikut kiirendavad vaesus, vähene haridus ja sotsiaalne ebavõrdsus, kuid probleem on eeskätt poliitiline ning puudutab riikide valitsusi, rahvusvahelisi organisatsioone ja ravimifirmasid. Aidsivastase võitluse tõhustamiseks tuleb muuta olulisi rahvusvahelisi mehhanisme ja institutsioone. Neist tähtsamad on Rahvusvaheline Valuutafond (IMF), Maailma Kaubandusorganisatsioon (WTO), intellektuaalomandiõiguste kaubandusaspektide leping (TRIPS), teenustekaubanduse üldleping (GATS) ning vaidluste lahendamise organ, mis sisuliselt toimib WTO tribunalina.\nKohtuasja rollikaart: aktsiaselts Pharma\nTe kuulute aktsiaseltsi Pharma juhtkonda. Teie ettevõte on üks maailma juhtivaid ravimitootjaid. Olete ostnud õigused põhiliste HIV ja AIDSiga seotud ravimite turustamiseks. Teie eesmärk on säilitada oma kasumimarginaal ja rõõmustada aktsionäre. Seetõttu tahate kaitsta ettevõtte õigust määrata oma toodetele müügihind, võttes arvesse uuringu- ja tootmiskulusid ning töötajate töötasu. Kui teisel ettevõttel oleks lubatud lihtsalt teie tooteid kopeerida ja soodsama hinnaga müüa, ohustaks see teie kasumit ja teie ettevõtte jätkusuutlikkust. Seetõttu olete ühendanud jõud teiste juhtivate ravimifirmadega, et takistada riigil teie toodete kopeerimist ja odavama hinnaga müümist ning vajadusel riik kohtusse kaevata. Olete esitanud hagi Lõuna-Aafrika Vabariigi valitsuse vastu.\nTeie ülesanne on valmistada ette argumendid oma seisukoha kaitsmiseks. Istungil on teil nende esitamiseks aega viis minutit.\nKohtuasja rollikaart: Lõuna-Aafrika Vabariigi valitsus\nOled Lõuna-Aafrika Vabariigi kõrge valitsusametnik. Teie valitsus koostab vastust ravimifirmadele, kes on teid kohtusse kaevanud. Aktsiaselts Pharma tahab, et ükski riik ei saaks nende tooteid kopeerida ja müüa nende endi jaehinnast odavamalt. Põhimõtteliselt oled aktsiaseltsi Pharma seisukohaga nõus\nKuid populaarse kampaania Treatment Action käigus on esitatud väide, et riigi põhiseaduslik kohustus on tagada odavate ravimite kättesaadavus, seda eriti HIV/AIDSi epideemia kontekstis. Olete valitsuses üldsuse survele järele andnud ning hakanud importima teistest riikidest, näiteks Indoneesiast, odavamaid koopiaravimeid.\nKohtuasja rollikaart: kampaania Treatment Action\nSa kuulud aktivistide rühma, kes korraldab Lõuna-Aafrika Vabariigis kampaaniat Treatment Action. Kampaanias väidetakse, et riigi kohus on tagada odavate ravimite kättesaadavus, seda eriti HIV/AIDSi epideemia kontekstis. Valitsus on kampaaniale reageerinud ja hakanud odavamaid ravimeid importima.\nSamuti väidate, et riik peab eraldama raha HIV/AIDSi all kannatavatele patsientidele ja nende eest seisvatele organisatsioonidele.\nSamas on ravimifirmad Lõuna-Aafrika Vabariigi kohtusse kaevanud, et tõkestada nende toodete kopeerimist ja odavama hinnaga müümist. Seetõttu olete otsustanud asuda valitsuse poolele ning kaitsta põhimõtet, et riigi ülesanne on tagada odavate ravimite kättesaadavus.\nKohtuasja rollikaart: kohtunikud\nSa kuulud kohtunike kolleegiumisse, mis arutab juhtivate ravimifirmade hagi Lõuna-Aafrika Vabariigi valitsuse vastu, millega tahetakse keelata valitsusel ravimite kopeerimine ja odavama hinnaga müümine. Valitsuse seisukohta toetavad ka kampaania Treatment Action aktivistid.\nTeie ülesanne on paluda kõigil kolmel osapoolel esitada üksteise järel oma seisukohad. Teie ülesanne ei ole pärast neid sõnavõtte otsust langetada ega järeldusi teha. Teie töö on aidata osalejatel probleeme selgitada ning võtta kokku erinevate nõuete toetuseks esitatud argumendid\nProbleemi tuum seisneb selles, kuidas lahendada inimõigustel põhinevaid vastandlikke nõudeid. Kaitse (valitsus ja kampaania korraldajad) on võtnud aluseks õiguse elule ja inimväärikusele, samas kui süüdistus (Pharma) lähtub õigusest omandile. Ametlikes kohtudokumentides sõnastati need seisukohad järgmiselt:\n"Õigus elule ja inimväärikusele on kõige tähtsamad kõigist inimõigusest ning on kõigi ülejäänud isiklike õiguste allikaks. Kui me oleme otsustanud ehitada üles ühiskonna, mille aluseks on inimõiguste tunnustamine, peame väärtustama neid kahte õigust rohkem kui kõiki teisi. Riik peab seda üles näitama kõigi oma tegudega, kaasa arvatud kurjategijate karistamise viisiga.” vs.\n„Õigus omandile on kaitstud Lõuna-Aafrika Vabariigi põhiseaduse artikliga 25, kus öeldakse: „Kelleltki ei tohi tema omandit ära võtta, välja arvatud üldiselt kohaldatava seadusega ettenähtud juhtudel, ning ühegi seadusega ei või lubada vara alusetut võõrandamist.””\nTeie ülesanne on valmistada ette kolmele osapoolele esitatavad küsimused. Teil on küsimuste esitamiseks ja vastuste kuulamiseks aega kümme minutit.\nKohtuasja rollikaardid: ajakirjanikud (soovi korral, vt eespool variantide punkti)\nSa kuulud ajakirjanike rühma, kelle ülesanne on kajastada kohtuistungit.\nTe peate koostama istungi kohta uudise ja esitama selles kõik seisukohad. Teil on õigus külastada iga rühma (kohtunikud, kampaania korraldajad, valitsus ja Pharma) koosolekuid. Neil koosolekutel on teil õigus üksnes toimuvat jälgida; te ei tohi rühmade tööd segada, katkestada ega seal oma arvamust avaldada. Siiski võite viia läbi intervjuusid üksikute liikmetega, kui see ei sega koosolekute läbiviimist. Samuti võite teha pilte ning teil on võimalik uudise vormistamiseks kasutada arvutit, printerit ja internetti.\nTe esitate oma töö tulemused pärast kohtuistungit. Uudisloo formaadi võite ise valida. Selleks võib olla blogipostitus, Twitteri säuts, ajaleheartikkel, raadio- või telesaade. Teil on oma loo esitamiseks aega 10 minutit.\nTeise osa juhised väikestes rühmades töötamiseks\nSa kuulud neljaliikmelisse rühma, mille iga liige esindab ühte osapoolt:\n• aktsiaselts Pharma\n• Lõuna-Aafrika Vabariigi valitsus\n• kampaania Treatment Action korraldajad\n• kohtuasja arutanud kohtunikud\n1. Kõik liikmed peaksid üksteise järel ennast tutvustama, öeldes, millist osapoolt nad oma rollis esindavad.\n2. Seejärel peaks igaüks väljendama oma seisukohta kohtuistungi lõpus kujunenud olukorra kohta. Kui nende arvates on lahenduse leidmine lihtne, peaksid nad näitama rohelist kaarti. Kui see on nende arvates raske, näitavad nad punast kaarti. (Kaartide kasutamise eesmärk on näitlikustada konsensusele jõudmise protsessi.)\n3. Nüüd on teie ülesanne jõuda rühma kõiki nelja liiget rahuldava konsensuseni. Arutelu peaks toimuma mitmes voorus. Arutelu juhatab kohtunik, kes esitab oma seisukoha viimasena. .\n• Esimene voor: kõik avaldavad oma seisukoha.\n• Teine voor: kõik esitavad oma ideid, kuidas lahenduseni jõuda.\n• Kolmas voor: läbirääkimised pakutud lahenduste üle.\n4. Kuulake üksteist tähelepanelikult. Iga sõnavõtu järel peaksid sa oma värvikaardiga märku andma, kas rahuldava lahenduseni jõudmine tundub nüüd lihtne või raske.\n5. Arutelu lõpus valige üks inimene, kes tutvustab tulemusi suurele rühmale.


Jaanus Saks ja Johanna Randmann osalesid mainekal laulukirjutate konkursil: sellisele üritusele saada on Eesti mõistes suur asi - Kroonika\nJaanus Saks ja Johanna Randmann osalesid mainekal laulukirjutate konkursil: sellisele üritusele saada on Eesti mõistes suur asi\nEilses TV3 saates “Duubel” käisid külas Põhja-Tallinna räpipundist tuntud ninamees Jaanus Saks ning lauljatar Johanna Randmann. Muusikud jagasid muljeid rahvusvahelisest lauluvõistlusest, kus nende ühiselt loodud laul “Goddess” jõudis poolfinaali.\n“Sellisele üritusele saada on Eesti mõistes suur asi,” räägib Jaanus lisades, et võistlusele saadeti kokku 26 000 laulu, millest ligi 41% moodustasid Ameerika loomingu. Johanna Randmanni alter ego YØRA laul “Goddess” oli üks vähestest õnnelikest, mis pääses poolfinaali, 2300 sekka. Finaali lugu kahjuks ei pääsenud. Siiski võivad eestlased rõõmustada Hellove loo “I Got You” üle, mis siiski endale koha seal kindlustas!\nKui senimaani on Johanna kuulajaskond piirdunud kodumaa publikuga, siis uus artist YØRA on keskendunud ka välismaiste fännide leidmisele. YØRA muusika on dünaamiline ja kaasahaarav kombinatsioon ühes eksperimentaalsete helidega. Samas rõhub neiu ka laulude lüürika olulisusele, mis lõppkokkuvõttes on võti kuulajaskonnaga samastumiseks. “Lihtsad aspektid elus – vanavanemate olemasolu või kas või teadmine, et meil on vabadus ennast väljendada ükskõik kuidas – kuigi kipume neid asju iseenesestmõistetavaks pidama ja unustama, et need mõjutavad meie igapäeva elu enim. Minu missioon on juhtida tähelepanu pisidetailidele ja lihtsusele elus,” räägib Johanna.\nKõike seda võib tunnetada ka tema uue artistiprojekti YØRA värskelt avaldatud laulus “Goddess” (tõlkes jumalanna).


MTÜ Johanna toetab sotsiaalse erivajadusega inimeste igapäevaelu – Isamaa Noorteühendus ResPublica\nMTÜ Johanna toetab sotsiaalse erivajadusega inimeste igapäevaelu\nTänase puuetega inimeste päeva puhul tutvustame Teile Lääne-Virumaal Vinni vallas Lepiku külas asuvat MTÜ Johanna, mis toetab sotsiaalse erivajadusega inimeste igapäevaelu.\nAastakümneid tühjalt seisnud vanasse kortermajja loodi 10 aastaga erivajadustega inimeste päeva- ja töökeskus. Lisaks sellele rekonstrueeriti 2-korruselise maja 2-toalised korterid kaasaegseteks elamispindadeks erivajadustega inimestele.\nMTÜ Johanna peamisteks tegevussuundadeks on:\nosutada teenuseid erivajadustega ja eakatele inimestele ning nende peredele,\nkorraldada erinevaid vabaajaüritusi,\npakkuda erivajadustega inimestele lõimumist toetavaid õppetegevusi.\nMaja pererahvas on väga toetav ning rõõmsameelne. Iga tuba on hetkel jõulusaginat täis, sest valmimas on erinevad jõulukingitused, mida on võimalik kohapealt kaasa osta.


VE: Dunn, William - õlivabrikant - www.virumaa.ee\n« VE: Tallinna pommitamine\nNaabrivalve laieneb Ida-Virumaal »\nVE: Dunn, William – õlivabrikant\nInglastele kuulunud “New Consolitated Gold Fields Ltd” õlivabrikute\njuhataja William Dunn sündis 09. juulil 1884.a. Inglismaal.\nSeal sai ta ka kesk- ja kõrghariduse. Sportlastee algas varajases nooruses ja tegeles peamiselt golfiga. Kui ta tuli Kohtla-Nõmmele tööle, siis\nsai temast ka üks esimesi golfi pioneere Eestis. 1931.aastal ehitati\nRoodu-Nõmmele golfirada, kus peale kohalike inglaste käis ka mängi-\njaid pealinnast ja rahva seas levis ka jutuke, et Tallinna ülemused\n( Eesti Põlevkivitööstusest) tulid kevade ja suve saabudes õige\ntihti Kohtla õlivabrikuid (tegutsesid 1931-1960.a.) inventeerima\nja kontrollima, tegelikuks põhjuseks oli aga hoopis golf.\nW.Dunn toetas ka väga aktiivselt sporti, andes selleks raha ja aitas ka ise kaasa spordiürituste organiseerimisel. Vanemate inimeste mäletamist mööda ei möödunud ükski Kohtla küla tuletõrjeühingu pidu ilma\nDunnita. Tema teeneks oli ka see, et klubis õpiti inglise keelt, kuna\nDunn ise tuli Inglismaalt, siis oli temaga kaasas ka abikaasa ja\nkaks last. Viimased tekitasid rahva seas imestust, sest ronisid tihti aia otsa ja tegid muidki koerustükke.\nTeadmata põhjustel jättis aga W.Dunn oma pere maha ja abiellus Kohtla valla sekretäri Anne Rauaga. Proua Annet mäletatakse väga hea ja abivalmis inimesena ja see mõjus ka Williamile ja kõikidele Nõmme lastele, kelle vanemad töötasid tema ettevõttes, jagas W.Dunn isiklikult jõulupakke.\nSamas aga nõudis Dunn ranget korda. Töö juures suitsetamine oli keelatud, kohe võis järgneda vallandamine. Kui tööline rikkus korda, siis vallandas Dunn ta. Tööstuses oli kord majas. W. Dunn ei sallinud joodikuid ja need sattusid kohe ka vallandatute nimekirja. Purjus võis olla ainult Ott Reimaa isa, kes mõnikord jõi mitu päeva järjest kuid teda ei vallandatud. Nimelt ta oli kuldsete kätega mees, kes oli töötanud ehitusel algusest peale ja teadis kõike ja avarii korral tegi ta kõik alati kiiresti korda. See oli ka ainuke kõrvalepõige tema “raudsest liinist”. Kuid kohtlanõmmekatele on ta meelde jäänud õiglase ja heatahtliku inimesena.\n1940.aastal läksid nad koos Anne Raua emaga Inglismaale ja siin ka teave tema edasise elusaatuse kohta katkeb.\nUuesti tuletas end W. Dunn meelde käesoleval aastal, kui installatsioonina jäädvustus suletus Kohtla kaevanduse tootmisüksuse seinale ja valvab rajatava maaaluse kaevandusmuuseumi rajamist.\nKindlasti oli ka Dunni teene see, et Kohtla-Nõmme kujunes üheks ilusaks väikeseks puust majadega töölisasulaks ja omapärane arhitektuur mõjus paljudele südantsoojendavalt ja kindlasti oli tema möju järjepidevus tuntav ka viimase kaevanduse direktori Rein Mäe näol olemas, sest Kohtla kaevandus on läbi aegade olnud üks paremini heakorrastatud ettevõtteid kaevanduste seas ja üldse Ida-Virumaa tööstusmaastikul.\nAluseks on Kohtla-Nõmme elanike mälestused (praegu Kohtla ajalooringi\narhiivis) ja Põlevkivimuuseumi kogudes ja ka muuseumi kogudes olevad spordiajakirjad ja leksikonid.\nLisateave William A.Dunni kohta\nSir Arvi Barbo kirjutab vastuseks minu järelpärimisele: “…Gold Fields of South Africa oli osaomanik kaevandusfirmas Consolidated Goldfields Limited, mille peakorter oli Londonis. Viimane firma alustas tegevust kullakaevanduse alal Austraalias 1938.aastal. Hiljem laiendus nende tegevus ka teistele mineraalidele – vask, inglistina, rauamaak jne. aga nii palju kui tean, polnud neil midagi pistmist Austraalia põlevkiviga. Kui William A.Dunn 1940. aastal Austraaliasse tuli, siis ilmselt Consolidated Goldfields teenistusse kullakaevanduse alal.\nConsolidated Goldfields ei ole Austraalias enam otseselt tegevuses ja siin pole võimalik William Dunni karjääri kohta andmeid saada….”\nArvo Aun, 4. september 2002


sexy-natty profiil | rogatki.com\n46 pilti 2 albumis\n27, Kaksikud, Colombia, colombia\nViimase sisselogimise aeg: 31.03.20 7:04:26\nKlõpsates nupul, tõstad sexy-natty esilehel 60 sekundiks esimesele kohale. Selle aja jooksul paistab modelli jututuba hästi silma ja kogub populaarsust! Teavitus sinu tegevuse kohta ilmub ka jutuaknas ning seda näevad modell ja teisedki vestluses osalejad. sexy-natty hindab seda väga ja on sulle kindlasti tohutult tänulik!\nwhen I started camming 32 fotot 32 photos\nOluline info kasutaja sexy-natty kohta\nKasutaja sexy-natty tööaeg\nKasutaja sexy-natty amatöörvideod\n27 videot Vaata kõiki


Üherealine neljapunktiline kontaktkuulide laagritehas - Hiina Üherealine neljapunktilise kontaktkuuliga laagrite tootjad, tarnijad\nraskeveokite pöördlaua laagrid, millel on välimine käigukang\nSelle hammasratta täpsuse klass peab olema vahemikus 7 kuni 11, mis määrab pööratava laagri ajami sujuvuse, koormuse jaotuse ühtluse ja ülekande täpsuse. Mida suurem on pööratava laagrivahendi täpsus, seda intensiivsemad on võrgusilma hamba pinna kokkupuutepunktid, nii et müra väärtus väheneb, paraneb töö sujuvus.\nNukleiinhappeseadmete ülitäpne pöörderõnga laager\nPöördlaagrite kasutusala on järjest laiem ja neid kasutatakse nüüd meditsiiniseadmetes laialdaselt. Nende hulgas kasutatakse gamma-nuga, kompuutertomograafi, nukleiinhappeseadmeid ja muid meditsiinilisi seadmeid pöördlaagreid.\nParima kvaliteediga pöörleva rõnga laager kuumaks müügiks Automaatne nukleiinhappeekstraktor\nPöördlaagri abil saab pöördlaagrit kasutada automaatseks nukleiinhappeekstraktoriks. Automaatne nukleiinhappeekstraktor on seade nukleiinhappe ekstraheerimiseks ja puhastamiseks magnethelmemeetodi abil. Ja pöördlaua disaini eeliseks on instrumendi hõivatud väike ala, stabiilne töö, ohutu ja usaldusväärne.\nSisemine hammaste pöördlaager üherealine kuul 4-kontaktiga 013-seeria\n1. Tehase varustus Sisemise hammasratta pöördlaager\n2. Tolmukindlus, pikem retentsiooniaeg\n3. Väga konkurentsivõimeline hind, et saaksite oma klienti ära kasutada!\nKonkurentsivõimelise hinnaga pöörlemiskiirusega 010-seeria rõngas\nCCS ja BV standardid\nParim tootja rõngaslaagri jaoks\nVälise hammasratta üherealine neljakontaktiline 011-seeria pöördlaager\nOleme erinevate pöörlevate rõngaste tipptootja.\nMeie tehas on läbinud ISO9001: 2015. Sama kvaliteediga kui teised kuulsad kaubamärgid.\nKui teete meiega koostööd, saate säästa oma kulusid, kuna meie hind on väga konkurentsivõimeline.\n4-punktiline nurgakontaktiga palliga pöördlaua pöörderõngas\nXuzhou pöördlaagritoodetes on ülitäpsete, kõrgtehnoloogiliste ja kõrge lisandväärtusega toodete osakaal suhteliselt madal ning kõrgekvaliteedilised pöördlaagrid toetuvad endiselt impordile. Pöördlaagrite tootmistehnoloogia osas on enamikul Xuzhou pöördlaagrifirmadest tootmisprotsessi ja seadmete tehnoloogia aeglane areng ning töötlusseadmete arvjuhtimine ja automatiseerimine on suhteliselt madal; täiustada tuleb pöördlaagrite eluea ja töökindluse seisukohalt kriitilist kuumtöötlusprotsessi ja seadmeid. Pöördlaagrite jaoks vajalike uute materjalide uurimine ja väljatöötamine ning muude abimaterjalide ja -protsesside uurimine ja väljatöötamine ei suuda vastata pöördlaagrite toote taseme ja kvaliteedi nõuetele. Selle tulemusena on protsessi võimekuse indeks madal, konsistents halb, toodete töötlemise mõõtmete hajuvus ja toodete sisemine kvaliteet. Ebastabiilsus mõjutab pöörleva rõnga täpsust, jõudlust, eluiga ja töökindlust.\nKvaliteetne 4-punktiga kontaktkuuliga pöördlaua laager tuuleturbiinidele\nTuuleturbiinid on omamoodi roheline ja säästev energia. Meie kavandatavad ja toodetud pöördlaagrid ja teralaagrid on tuuleturbiinide generaatori olulised osad, need aitavad rootori labadel hõlpsasti tuules pöörelda ja kineetilist energiat elektrienergiaks muuta.\nKasutame spetsiaalset tihendussüsteemi, mis annab täiesti tihedad laagrid, ja pakume välja ka integreeritud määrimissüsteemiga laagrid.\nParima hinnaga 4-punktilise nurgakontaktiga pöördlaua pöördlaager | XZWD\nPöördlaagreid kasutatakse laialdaselt erinevates valdkondades, sealhulgas masinaehituses, ehitusmasinates, meretööstuses, rasketes kokkupanekutes ja nii edasi. Ehitustehnika pideva arendamisega on veomehhanismi ja pöördrõnga siledus ja kandevõime ehitustehnika suhtes kõrgemad nõuded.\n4-punktilise nurgakontaktiga palliga pöördlaua pöördlaager | XZWD\nÜherealine neljapunktiline kuulkontaktiga pööratav rõngalaager on kõrgeima kvaliteedistandardi näide, millel on kõrge jäikus ja tugevus, madal hõõrdumine ja pikk kasutusiga. Selle valmistamiseks kasutatakse täpset töötlemist, kõrgelt kontrollitud karastusprotsessi, piisavat kontrolli protsessis ja kvalifitseeritud materjale.\nKuuli suurus valitakse tavaliselt aksiaalkoormuse ja radiaalkoormuse suhtes, mis tuleb pöörleva rõngasratta ja kiigelaagrile.\nXZWD päikeseenergia tootmise üherealine kuullaager\nPöörderõngas on insenerimasinate väga oluline osa, see suudab juhtida mehaanilist tööd.\nHoolikalt valitud määrdeaine pikendab pöördrõnga kasutusiga. Selleks, et vältida pööramisrõnga kasutamist tulevikus, hoidke head hooldust.\nEnne pöörlemisrõnga tehasest lahkumist peaks pöörlemisrõngas olema mõni määrdeaine. Enne pöörlemisrõnga tööd muutke määret ja täitke piisavalt määret vastavalt oma erinevatele töötingimustele, saate valida NO.2 EP määrde\nXZWD ühe reaga ületatud rull-laagrirõnga tunneli igav masinad\nArendame ja toodame kvaliteetseid komponente erinevatest tööstusharudest pärit klientidele. Kogenud partnerina võime uhkustada laialdase oskusteabe ja asjatundlikkusega ning optimeerida oma komponente konkreetsete rakenduste jaoks. Kliendina saate kasu ühilduvate komponentidega kohandatud lahendustest.


Viikberg: OEG tulemused ei saanukski paremad olla\n28. oktoober 2014 kell 10:34\nKasiinofirma tulemused väikeaktsionäri investeerimisotsust ei kõigutanud.Foto: Olympic Entertainment Group\nOlympic Entertainment Groupi väikeaktsionär Charlie Viikberg leiab, et börsifirma tulemused ei saanukski stagneeruva majanduskeskkonna taustal palju paremad tulla.\n„Vaatame, mis ümberringi toimub – tegelikult käib sõda, majandus on pikali ja meie kohalik majandus sellest tulenevalt samamoodi,“ rääkis Viikberg, kes jäi tulemustega rahule. „Ega palju rohkemat loota oli raske.“\nOsaühingu OKOB Investi kaudu tänase turuhinnaga 127 400 euro väärtuses Olympicu aktsiaid omav Viikberg nentis, et praegu valitseb üldine nõrkus igal pool, kuid pikas perspektiivis on kasiinofirma aktsial ka ridamisi plusse.\nTa toonitas, et Tallinna börsil on vaid kaks sellist ettevõtet, mille puhul saab öelda, et nad on hinnaandjad mitte hinnavõtjad. Need kaks turuliidrit on Tallink ja Olympic. Viikberg rääkis, et mõlemad kontsernid omavad kindlatel turgudel selgelt turuliidri positsiooni, mis annab neile parema võimaluse hinnaga mängida kui mõnele allhankijale.\n„See on väga kõva positsioon tegelikult ja sinna peaks kõik ettevõtted püüdma jõuda,“ rõhutas ta. „Selgelt on Olympic mitmetel turgudel turuliider, temaga peab arvestama ja tal on rohkem võimalusi ennast promoda,“ kiitis Viikberg.\nTa leidis, et ka praeguse nigela majanduskeskkonna pärast ei maksaks investoritel pead norgu lasta. „Ühel hetkel läheb euroraha lahti, mis tõmbab ilmselt kodumaist tarbimist jälle ülespoole ja teiselt poolt peaks ühel hetkel Skandinaavia ja Euroopa madalseisust välja tulema,“ leidis ta. „Isegi kui meil on 10 surnud aastat, siis see on alates 2008. aastast."


Id number: 55789\nHugo – va välejalgne hunduke, saaks aga joosta ja palli mängida. Pall on ERITI tähtis asi tema elus – oli see ju ainsaks lohutajaks, kui ta ketikoera aastaid veetis ning samuti sillaks uues elus uute inimesteni varjupaigas. Hetkel on see lihtsalt lemmiklelu, sest Hugo armastab pallist rohkem – kohe väga inimeste seltskonnas olla. Ainult nii-nii raske on paljude hoolealuste seas oma jooksu- ja mänguaega oodata. Seda enam, et ta pole veel teiste koertega sinasõbraks saanud. Aga oh seda lusti ja rõõmu, kui siis lõpuks mänguks läheb.\nLinna- ja korterielu käis ta ka juba korra proovimas. Muidu polnud vigagi, pererahvas oli tore ja lahke, aga jalutuskäigud linnatänavatel ei sobinud kohe mitte. Liiga palju oli linnas kõike, mis ärevaks ja rahutuks tegi. Seetõttu ongi tema suureks unistuseks olla osaks ühest lahedast ja vahvast maaperest, eemal linnakärast ja -mürast. Omamoodi on unistuseks ka autoga sõitmine, sest seda ta armastab ja naudib.\nHugole on tehtud kõik vajalikud protseduurid, mis ühel korralikul koeral olema peavad. Ka kõrvakuulmisega on kõik korras, sest nii kui teda hõikad, siis kohe on ta ka kohal.\nSelline on siis meie Hugoke – va välejalgne hunduke, kellel on oma väike unistus. Unistus elada maal ja omada oma peret. Unistus vaid ühest autosõidust – sõidust meie varjupaigast oma päris perega oma uue kodu poole.


★★★ Kuidas ilusti maksimeerida extra ruumi oma pööningul ★★★\nEnamikes kodudes üritame teie kodus veel üks ruumi oma vara säilitada. Kodus võib teil olla büroo, mis asub müravas peretuba, või võite soovida oma kodus lisada oma jäätmete reserveerimiseks erilise ruumi. Kui teil on kodu, millel on pööning, võib-olla just teie probleemi lahendanud! Kas teie pööning on lõpetatud või mitte, kaaluge neid näpunäiteid oma ruumi maksimeerimiseks. Alates vaba aja veetmisest kuni hubase taganema, vaadake neid näpunäiteid oma uue kodu renoveerimisega pööningul.\n1.) Määrake, kas teie pööningut saab kasutada ruumis: Kui teie pööning on juba lõpetatud kipsplaadiga, siis on sul juba poolel teel! Kuigi, kui teil on lõpetamata ruum - see tähendab, et naastud on endiselt näidatud, ja elektrit ja muid teenuseid ei pruugi veel võimalik installida, jätkake lugemist. Enne kui otsustate ruumi lõpetada, tuleb neid kaalutlusi teha. Kuidas ruumi soojendada või lahtuda ja kas pööningul tuleb minna lisakanalidesse? Kontrollige, kas lekkeid on või kui katuselt on tekkinud niiskus. Kui jah, siis tehke kõik parandused enne kipsplaadi ja isolatsiooni paigaldamist.\n2.) Määrake, kuidas sellele pääseb juurde: Paljudel pööningul on luksus, et neil on kogu ruumi ulatuv trepp ja neid nimetatakse tihti "lootsiks". Sellises olukorras on teil õnn, et saame pakkuda täissuuruses mööblit. Kui teil on juurdepääs pööningule redeliga, spiraalse treppiga või lühemate turvise treppidega, peate võib-olla viima ise monteerimise mööbli pööningule tükkideks. Sõltuvalt sellest, kuidas te pöördute oma pööningul, pidage seda silmas pidades, kui väikesed lapsed pääsevad ruumi.\n3.) Kõik võimalused on sinu jaoks: Kui sa suudad seda unistada, saate oma pööningust sisse panna. Suurte magamistoa ruumide puhul võite kasutada seda piljardilaudade, istmete ja muude meelelahutuslike mängude jaoks mõeldud puhkeruumis. Kui te saate panna toatemperatuuri juurde kuuluva vannitoa, võidakse seda nimetada "boonusruumiks", mida saab kasutada lastele mõeldud magamistoa / kodukontorina või mänguväljakuna. Kui teil on vaja täiendavat tööruumi käsitöö jaoks, scrapbooking või rahu ja rahu pööning on suurepärane koht lõõgastuda.\n4.) Valguse lisamine: Mis saab teha või murda oma pööninguruum, on see, kui palju valgust sellele saab anda. Kui teil on aknaluugid, katuseaknad või töökorras aknad, sobib see igapäevaseks looduslikuks valgustamiseks. Sõltuvalt lae kõrgusest võivad aknad teie pööningul olla või ei pruugi olla mugavad. Kui aknad on väljakutseks, pidage meeles, et päikesepaistetel on katusel paigaldatud pööningul ruumi, et "põrgata" ja peegeldaksid valgust oma pööningul. Õhtutimisel veenduge, et valgustus oleks kas pööratud palgi ruumi mitmesse nurka ja / või on lampide ja tehisvalgusallikate jaoks piisavalt pistikupesasid. Treppide või redelide ümber veenduge, et manööverdamiseks oleks piisavalt valgustust.\nKui te ei ole mõelnud oma pööningule oma kodus kasutatava ruumi lisamiseks, vaadake üle ideed. Kui müüte oma kodu, kui see on lõpetatud, saab selle ruumi lisada oma kodukontorisse! Täiendav ruum lisab alati ostja apellatsiooni ja väärtust. Kui sa lähed oma kodus, on variandid piiramatud, ja kui see on lõpule jõudnud, on äkitselt maja kõige enam kasutatav ruum. Pidage meeles, et pöörde kaalumisel kaalute energiakulusid, kuna täiendav ruutkilogrammine tähendab ka täiendavaid energiakulusid. Nende kasulike näpunäidete ja ideede abil saate teie ja teie pere suurepäraselt maksimeerida oma lisatsooli ruumi.\nFreshomilugeja kas teil on pööninguruum, kus olete ümber kasutanud ruumi? Räägi meile, kuidas saate ära kasutada oma täiendavat ruumi.


Siseminister: muretsege endale generaator ja autolaadija - Eesti - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nSiseminister: muretsege endale generaator ja autolaadija\n8. september 2010, 15:12\nSiseminister Marko Pomerants FOTO: Peeter Langovits\nAugustitormi kahjustustest ülevaate teinud siseministeeriumi pressikonverentsil tõdeti, et ametkonnad said hädaolukordade likvideerimisega parimal võimalikul moel hakkama. Siseminister Marko Pomerants leidis, et kõige olulisem on nüüd ka inimeste enda ettevalmistus.\n«Elektri poole pealt – tõepoolest on olemas lepingud ja leppetrahvid, aga päeva lõpuks – ega see leppetrahv külmkappi külmaks ei tee. Erakordsed sündmused, mis väljuvad võetud kohustuste raamest - seal peab olema endal lahendusi. Mina julgen augustit lugeda generaatorivahetuskuuks,» rääkis Pomerants.\nSiseminister soovitas investeeringute tegemisel mõelda sellele, et inimesel endal oleks elupäästmise võimekus olemas. «Kui inimestel on mobiiltelefonides olemas igasugused nimed ja märksõnad, siis võiks olla ka 1510 maanteeinfo ja 1343 elektririkked, et ärevuses oleks võimalik õige number valida ja kindlasti oleks meie inimestel lihtsam igaühel oma tööd teha.»\nSamuti soovitas Pomerants mõelda kindlustusele ja mobiiltelefonile autolaadija osta. «Loodame, et järgmisel korral, mis tuleb – ma ei oska kuupäeva ette öelda, aga tuleb niikuinii – oleme me üle riigi natukene paremad. Natukene bensiini võiks kodus olla ja samuti mobiili puhul autolaadija.»\n8. augustil kolme tunniga üle Eesti kihutanud torm jättis elektrita 172 000 majapidamist, põhjustas vigastusi neljale inimesele ja tekitas kahjustusi enam kui 30 miljoni krooni eest.\nPäästeamet: hoiatus tuli liiga hilja\nPäästeameti peadirektor Kalev Timberg märkis, et 8. augustil kolme tunniga üle Eesti kihutanud torm tõi häirekeskusele kokku 7500 kõnet, mis oli tavapärasest 10 korda enam. «Neist suur hulk ei olnud mitte hädaabikõned, vaid infopäringud näiteks teede läbitavuse või elektrikatkestuste kohta,» rääkis ta.\nKõnekeskuste tavapärasele 20 töötajale kutsuti tormi ajal erandkorras 8 inimest veel appi, et kõiki kõnesid vastu võtta ja kiiresti töödelda. Timberg tõi välja, et esimene teade tormihoiatusest tuli EMHIst kell 17.02 ja esimene tormiga seotud väljakutse Valgamaalt saadi kell 18.08. «Ühe tunniga ei jõudnud me õigeks ajaks lisajõudu kutsuda,» heitis peadirektor ette hilinenud hoiatust.\nPäästeameti juht pani inimestele südamele, et peale häiretelefoni 112 peetaks meeles ka maanteeinfo numbrit 1510 ja Eesti Energia lühinumbrit 1343, sest see vähendaks häirekeskuse niigi suurt koormust sellistel hetkedel.\nEesti Energia: tohutult saetööd\nEesti Energia jaotusvõrgu juhataja Tarmo Mere võrdles augustitormi 2005. aasta jaanuaritormi ning 2008. aasta lumetormiga, kuid erinevalt kahest varasemast oli tänavuste tormikahjude likvideerimiseks head ilmastikutingimused. Sellegipoolest kulus 8. ja 15. augusti tormide järel kõigi elektrikatkestuste likvideerimiseks kokku kaks nädalat, sest kahjud olid väga suured.\n«Tuulemurdu oli massiliselt, nii et tohutult tuli teha saetööd,» sõnas Mere. Ta lisas, et ilmajaama tormihoiatus oli aga tavapärane, mistõttu Eesti Energia rikkebrigaadid olid valmis tegelema lokaalsete purustustega, kuid tegelikult oli tegu palju laastavama rajuga. «Kohati olid purustused nii suured, et kilomeetrite kaupa polnud püsti mitte ühtki masti.»\nMere sõnul tekivad tormide ajal elektririkked seetõttu, et 80 protsenti elektriliinidest on õhuliinid, mis on ilmastikuolude poolt mõjutatavad. Samuti on enamik võrgust ehitatud aastatel 1970-1980. Maakaablitega asendatakse aastas ligi 1000 kilomeetri ulatuses liine, kuid kokku on Eesti Energial üle 60 000 kilomeetri elektriliine.


Mia maailm: 10 päeva ja 4000 km lahutab puhkusest Eestis\nK. 8. juuni 2011 21:59\nMeremehe Naine 9. juuni 2011 09:04\nMina pakuks ka viinamari. Meil maal kasvuhoones ka sellised :o)\nRed Whortleberry 9. juuni 2011 11:19\nÕige! Mina ise poleks aasta või noh kaks aastat tagasi osanud seda arvata! Sordiks on Othello, veini temast teha ei kõlba, aga jube hea söömismari on!\nKatale teretulemast ka:)


ERJK, Keskerakond ja Midfield kaebasid halduskohtu otsuse edasi - Delfi\nERJK, Keskerakond ja Midfield kaebasid halduskohtu otsuse edasi\nJaanuari lõpus tühistas Tallinna halduskohus Erakondade Rahastamise Järelevalvekomisjoni (ERJK) miljoni euro suuruse ettekirjutuse Keskerakonnale nn Midfieldi kohtuasjas, kuid kõik kolm osapoolt on otsuse edasi kaevanud.\nTallinna haldus- ja ringkonnakohtu pressiesindaja Anneli Vilu selgitas, et ERJK esindajad vandeadvokaadid Küllike Namm ja Katrina Juhkami taotlevad apellatsioonis Tallinna halduskohtu 29. jaanuari otsuse tühistamist, vahendab ERR-i uudisteportaal.\nKaitsjad soovivad uut otsust, millega jääks Keskerakonna kaebus täies ulatuses rahuldamata ning taotlevad alternatiivselt uue otsuse tegemist, millega tühistataks osaliselt ERJK otsus, kus Keskerakond pidi keelatud annetuse suuruses 1,02 miljonit eurot tagastama Midfield OÜ-le.\nMTÜ Eesti Keskerakond esindajad vandeadvokaadid Toomas Vaher ja Mailis Meier taotlevad apellatsioonis kohtu otsuse põhjenduste muutmist ning tahab, et neile määratud ettekirjutus tühistataks ja uued menetluskulud kannaks ERJK.\nMidfield OÜ esindaja vandeadvokaat Raiko Lipstok kohtuotsuse tühistamist ning soovib, et MTÜ Eesti Keskerakonna kaebus jäetakse rahuldamata.\nLisaks taotletakse alternatiivselt, et ERJK ettekirjutuse puhul määratakse uus summa, mis ulatuses ettekirjutus tühistada ja mis ulatuses kehtima jätta.\nERJK tegi 2019. aasta veebruaris Keskerakonnale ettekirjutuse tagastada OÜ-le Midfield 1,02 miljonit eurot keelatud annetusena käsitletavat raha. Keskerakond pöördus ERJK otsuse vastu kohtusse. Kohus otsustas 29. jaanuaril, et ERJK ettekirjutus tühistatakse. ERJK esimehe Liisa Oviiri sõnul oli kohtu hinnangul 1,02 miljoni euro asemel tõendamata jäetud vaid 7700 euro suuruses arveid.