Kivilinna DigiTiiger: juuni 2006\nPikka juttu ei kirjuta, vaadake ise.\nLabels: huvitav, IKT ainetunnis, kunst\nSageli on olnud olukordi, kus mingi fail on vaja meili peale saata, et seda kuskil teises arvutis kasutada. Enamasti on meilipostkastidel ka faili ülesselaadimise piirangud ning suuri faile meiliga saata pole hea mõte. Ja üsna tihti kipub mälupulk ka täis olema. Mõnikord on võimalus fail mõnda veebikausta sokutada ja hiljem sealt siis alla laadida. Aga tahaks kuidagi lihtsamalt ja loomulikumalt. Leidsin kaks võimalust:\n1. Teadupärast pakub Google Gmail-i meiliaadressi, millega kaasneb üle 2 GB-ne meilipostkast. Nutikad inimesed on loonud programmi, mis tekitab arvutisse Gmaili Drive nimelise ketta, kuhu saab faile kopeerida just nagu tavalisele kettale. Paraku, kuna tegemist on Google poolt ametlikult mittetoetatava tegevusega, siis on olemas risk, et ülesselaaditud failidest võib mingil hetkel ilma jääda.\n2. Samas on olemas ka veebiteenus nimega box.net, mis pakub tasuta 1GB ruumi, failide üleslaadimiseks. Keskkonnas on veebipõhine liides, kus saab faile ülesse laadida ja kustutada, ning samuti tekitada kaustu ning kustutada neid. Kuna viimase kümne aasta jooksul pole erilist revolutsiooni failide veebipõhises üleslaadimises olnud, siis pole viitsinud selliseid keskkondi ka kasutada, kus faile tuleb ühekaupa Browse.../Sirvi... nupu abil ülesse laadida. Juhuslikult sattusin peale leheküljele, mis juhendab kuidas pookida box.net veebiruum Windows Explorerisse. Sellisel juhul saab faile kopeerida kasutades Copy-Paste meetodit, mis on oluliselt loomulikum viis failide kopeerimiseks.\nBox.net veebiteenusest oli juttu ka veebipõhise töölaua juures, tundub, et hakkan Box.net teenust taas kasutama.\nEile lõppes TartuKivilinna Gümnaasiumis esimene DigiTiigri koolitus. Koolitatavateks olid enamasti algklasside õpetajad. Valik langes alg-klasside õpetajate peale, kuna neil oli juunis kõige rohkem vaba aega, mõnedel olid küll suvetöölised, aga asjad sai organiseerida nii, et see koolitust ei seganud. Koolitus oli jaotatud kolmele nädalale (4+4+2 moodulit nädalas). Kohati tundus, et koolituse oleks võinud jagada pikema ajavahemiku peale (seda oli näha ka tagasisidest).\nOsad õpetajad suutsin ära hirmutada vist E-õppe loenguga, mistõttu osad loobusid. Loobujatele (1.-2. klassi õpetajad) tundus kursus mitte väga sobiv olevat ning nad kahtlesid, et kas leiaksid kursusel omandatule ka rakendust. Samas need, kes kriitilisest punktist üle said jäid koolitusega rahule ja tõdesid, et koolitus läks järjest huvitavamaks.\nKoolituse E-portfooliote esitlusi kuulates jäi kõlama, et koolitus oli sisukas, mõned asjad olid tutavad ja mõned hoopis uued, paljudele meeldis inspiratsioonitarkvara kasutamine. Häid sõnu öeldi moodulite ülesehituse kohta, mis jälgisid ainetund arvutklassis metoodikat (huvi tekitamine (arutelu), teoreetiline ülevaade, rühmatöö (prakitiline tegevus), kokkuvõte, enesehinnang). Samuti oli Smart-tahvel väga hea vahend arutelude kokkuvõtmiseks.\nÜks koolitatavatest oli arvutiga eelnevalt suhteliselt vähe kokku puutunud, aga kursuse lõpuks oli veendunud, et hakkab arvutit kindlasti rohkem kasutama. Väga meeldiv!\nKodutöödega jagunes seltskond kaheks, osad tegid ära kõik kodutööd süstemaatiliselt ja väga põhjalikult, osad valikuliselt ja mitte nii põhjalikult. Meeldis see, et tunnis olevad rühmatööd ja ülesanded täideti enamasti kohe arvutisse, mõnikord visandati ka eelnevalt paberile. Arvutisse täidetuid töid oli väga hea teistele rühmadele ette kanda ja täiendada. Lihtsamad kodutööd üritati ära teha kohe peale koolitust.\nKursuse lõpetajaid oli küll vähevõitu, aga see-eest väga tublid ja motiveeritud õpetajad, kes kindlasti hakkavad omandatud teadmisi uuest õppeaastast rakendama.\nSuur tänu koolituses osalejatele!\nGoogle maakerast on nüüd väljas neljas beeta-versioon. Uuendustena on lihtsustatud navigeerimisvõimalusi, mis on viidud kompassimoodi tööriistana ekraani parempoolsesse ülaossa, juurde on toodud ka Google SketchUp tarkvaraga loodud ehitiste lisamine kaardile.\nGoogle SkechUp on programm, millega on võimalik lihtsa vaevaga luua kolmemõõtmelisi esemeid (sildu, maju, puid-põõsaid jne...) viimases Google SkechUp versioonis on võimalik lisada majakarkassile peale fotod st. kui katta maja kõik küljed fotodega ja katus katta mõne tekstuuriga, siis saab majast päris realistliku mudeli. Ja mis kõige põnevam - selle majamudeli saab panna Google maakera peale. [Kivilinna DigiTiiger nurrub rahulolevalt].\nSiin tekkisid ideed, kuidas antud tarkvara võiks kasutada näteks geograafiatunnis praktilise tööna. Idee järgmine: Õpetaja valib mingist asulast piirkonna, mida otsustatakse kaardistada. Õpetaja ja õpilased lähevad pildistavad (soovitavalt digifotoaparaadiga) antud piirkonnas olevaid hooneid nõnda, et neid saaks hiljem kleepida Google SkechUp tarkvara abil loodavate majakarkasside seintele, et moodustuksid realistlikud majamudelid. Kui õpilasi rohkem, siis võib pildistatavad piirkonnad jagada ära õpilasgruppide vahel.\nJärgmine etapp toumub arvutiklassis, kus kogutud pildimaterjal laaditakse arvutisse ja hakatakse koostama pildistatud majade jaoks mudeleid Google SketchUp programmi abil. Majade mõõtmeid pole tõenäoliselt vaja koguda, kuna Google Earth programmis on olemas sateliitfotod majade kujutistega ülaltvaates, küll aga peaks hindama majade kõrgusi. Kui valitud piirkond on valmis modelleeritud, siis saab ehitised kanda Google maakera peale ja nautida virtuaalset jalutuskäiku oma kodukülas või linnas.\nvt. ka uudisvideot: Google Earth plus SketchUp\nKivilinna DigiTiiger sattus peale inglisekeelsele saidile 4teachers, mis on mõeldud õpetajatele, kes kasutavad IKT-vahendeid klassiruumis (ainetunnis).\nLehekülg pakub veebipõhiseid vahendeid alates sobiva õpikeskkonna modelleerimisest (Classroom Architect) kuni hindamismudelite (RubiStar) ja veebipõhiste küsimustike ja testide koostamiseni (QuizStar). Samuti saab sirvida tuhandeid veebipõhiseid õppematerjale (TrackStar) nii teemade kui ka klasside lõikes.\nLabels: IKT ainetunnis\nBrainBench Games võitjad selgunud ehk pidu meie õuel!\nPaar päeva tagasi sain meili, kus teavitati BrainBench Games tulemustest. Ja oh imet, osutus, et Eestis on kõige rohkem sertifitseeritud inimesi protsentuaalselt rahvaarvust. Olulisena tuleb ära märkida, et Eestist oli ka 11 testivõitjat.\nvt. ka eelmist postitust samal teemal: Testi ennast: BrainBench\nVaade DigiTiigri koolituskeskusele Kivilinna Gümnaasiumis\nVahelduseks üks postitus Kivilinna DigiTiigri ajaveebi Picasa fotohaldusprogrammist. Täna on koolituse teemaks meedia.\nPildil vaade Emajõe ärikeskusest Tartu Kivilinna Gümnaasiumi poole (tumehall maja pildi keskkohast veidi ülevalpool)\nDigiTiigri koolitus käsitleb ühe teemana e-õppekeskkonda VIKO ja selle kasutamist. Lõin mõned ekraanivisioonid, mida järgides peaks olema võimalik teha algust e-kursuse loomisega VIKO keskkonnas. Ekraanivisiooni saad kasutada vajutades all paremal olevatele nuppudele (Back ja Next) või kasutades alaosas olevat kontrollriba.\nVIKO kooliadministraatori tegevused - et õpetajad ja õpilased saaksid VIKO keskkonda kasutada tuleb kooliadministraatoril luua klassid ja õpetajate kasutajatunnused.\nVIKO õpetaja tegevused - et õpilased saaksid e-õppe keskkonda kasutada tuleb õpetajal luua kursus (täita see materjaliga), lasta õpilastel ennast VIKO kasutajaks registreeruda ja lisada registreerunud õpilased oma kursusele.\nFaili lisamine VIKO keskkonda\nÕpilase lisamine kursusele\nLabels: E-õpe, ekraaniviisor, Kasutusjuhend, screencast\nKivilinna DigiTiiger on oma blogis kirjutanud mitmetest huvitavatest saitidest ja tarkvaradest nii füüsika, geograafia kui ka ajalooõpetajatele. Seekord midagi keemiaõpetajatele. Nimelt hakkas silma huvitav visualiseeritud Mendelejevi tabel. Kuivõrd seda ainetunnis kasutada saab jääb õpetaja otsustada.\nJa lõpuks veel üks eksperiment sarjast "Don't try this at home". Nimelt kui võtta dieet-Coca pudel (soovitavalt 2-liitrine) ja panna pudelisse Mentose komme, siis on tulemuseks see, mida võite lähemalt siit vaadata.\nLabels: huvitav, IKT ainetunnis, keemia


Arktika: geopoliitiline piirkond, kuhu sõjaline jõud on hakanud koonduma - Forte - Põnevad tehnika- ja teadusmaailma uudised\nArktika kui võimalik konfliktipiirkond jääb jätkuvalt paljude teiste kuumemate regioonide varju. Siiski ristuvad ka siin mitme riigi väga suured maavarade ja transporditeedega seotud majandushuvid, mida ollakse valmis jõuga kaitsma.\nLihtsuse mõttes võib Arktikat vaadelda põhjapolaarjoone taga laiuva 20 miljoni ruutkilomeetri suuruse piirkonnana, mis koosneb Põhja-Jäämerest (70% kogupindalast) ning Venemaa, USA, Kanada ja Norra puudeta rannikualadest ja saarestikest, samuti pea tervest Gröönimaast ning Soome ja Rootsi põhjaosast. Arktikas valitseb ülikarm kliima, keskmine õhutemperatuur ei ületa üldjuhul 10° C isegi juulikuus, mistõttu lisaks pärismaalastele elavad seal peamiselt loodusressursside ammutamisega seotud inimesed ja sõjaväelased. Ükski Põhja-Ameerika (sh Gröönimaa) asula elanike arv selles regioonis ei ületa 5000 piiri, ainult Norras asub Narva-suurune Tromsø ning Venemaal märksa suuremad linnad Murmansk ja Norilsk.\nTänapäeva Arktika märgusõna on kliima soojenemise tõttu kiiresti sulav jääkilp, mis ähvardab maailmamere veetaseme tõusuga, seda eeskätt Gröönimaa jääkatte sulamise tõttu, ning jääkarude väljasuremisega, kuid teisalt peaks kunagi võimaldama Kirdeväila aasta läbi jäävaba kasutamist Hiinast ja Jaapanist Põhjamereni ning Põhja-Jäämere mandrilava gaasimaardlate ulatuslikumat ekspluateerimist. Äärmiselt väikese asustustihedusega Arktika piirkond on loodusressursside poolest üks maailma rikkamaid: kuni 22% maailma maagaasi ja nafta varudest, millest pisut üle poole asuvad US Geological Survey andmetel Venemaal; märkimisväärsed fosfaadi-, raua-, boksiidi-, vase- ja niklimaardlad; samuti ulatuslikud söe-, kulla-, teemandi- ja tsingikaevandused ning suured kalavarud.\nArktikat on seni peetud strateegilises mõttes teisejärguliseks piirkonnaks, kuivõrd see on raskesti ligipääsetav ning väheasustatud. Külma sõja ajal seisnes Arktika sõjaline tähtsus USA ja Nõukogude Liidu jaoks üksnes lühimast teekonnast vastaspoole mandritevaheliste ballistiliste rakettidega ründamiseks. Kahel viimasel aastakümnel on Arktika jäänud suuresti tagaplaanile, kuid tulevikus selle geopoliitiline olulisus – kõigi eelduste kohaselt – kindlasti kasvab. Eriti Venemaa, kuid ka NATO riigid suurendavad oma sõjalist kohalolekut ning räägitakse koguni konflikti ohust1, kuigi praegune sõjaline seisund Arktikas on veel kaugel külma sõja aegsest vastasseisust. Pingeid tekitab eelkõige Venemaa territoriaalne ja majanduslik ekspansioon. Moskva esitas veebruaris 2016. aastal ÜRO-le taotluse Venemaa majandustsooni laiendamiseks Arktikas määratult kaugemale tavapärasest 200 meremiilist, hõlmates lausa põhjapooluse piirkonda2 ning tuues põhjenduseks Euraasia mandrilava „jätkuvust“. Ülemaailmne võitlus loodusvarade pärast kandub Arktikasse, kusjuures Venemaa ilmselge kalduvus kasutada igat head võimalust uute territooriumide hõivamiseks võib põhjustada laiema konflikti, milles isegi Hiina – kellel on suured huvid Kirdeväila kasutamise suhtes – ei pruugi jääda pelgalt pealtvaatajaks.\nArktika külma sõja ajal\n1950. aastate üha pingelisemaks muutunud Ida–Lääne suhete taustal võttis hoogu ka Arktika militariseerimine. Lühim vahemaa Nõukogude Liidu ja USA keskuste vahel, mida saanuks läbida strateegilised pommitajad või mandritevahelised ballistilised raketid, kulgeb üle põhjapooluse. USA ja Kanada rajasid 1957. aastaks kaugmaaradarite süsteemi (millest kasvas välja NORAD3) ning pommitus- ja hävituslennukite baaside võrgu Gröönimaast Alaskani välja. USA ehitas üles n-ö maailma lõpus oleva Thule õhuväebaasist 240 km kaugusel sisemaale koguni ülisalajase linnaku nimega Camp Century, et testida tuumarelvade paigaldamise ja kasutamise võimalust Gröönimaa igijää katte all. Teisalt alustas Nõukogude Liit juba varem hiiglasliku õhu- ja mereväebaaside võrgustiku rajamist Koola poolsaarelt Tšuktši poolsaareni välja, sealhulgas kõikidel saarestikel (Franz Josephi maa, Novaja Zemlja, Severnaja Zemlja, Uus-Siberi saared ja Wrangeli saar). Murmanski lähedal paiknevasse Severomorskisse rajati Nõukogude Liidu suurim mereväebaas ning Põhjalaevastiku peakorter. Venelased hakkasid läbi viima kümneid tuumakatsetusi Novaja Zemljal, sealhulgas ajaloo tuntuim ja võimsaim trotüülekvivalendis 50-megatonnise vesinikupommi nimega Tsaaripomm õhkamine atmosfääris oktoobris 1961. a. Tähelepanuväärseimad sõjalised tegevused Arktikas ei leidnud siiski aset maismaal või kaldavetes, vaid hoopis Põhja-Jäämere avarustes ehk jääkilbi all, kus USA ja Nõukogude Liidu tuumaallveelaevad mängisid kassi-hiire mängu, sooritades regulaarseid luure- ja väljaõpperetki.\nKuivõrd Läänemeri ja Must meri olid ning on konfliktiolukorras blokeeritavad Taani ja Bosporuse väinades NATO liikmesriikide poolt, paiknesid praktiliselt kõik Nõukogude Liidu (praegu Venemaa) ründe- ja strateegilised tuumaallveelaevad ning kõrgema klassi sõjalaevad (raske- ja raketiristlejad, hävitajad) Põhjalaevastiku või – vähemal määral – Vaikse ookeani laevastiku koosseisus. Teisalt, Põhja-Ameerika (USA ja Kanada) ja Skandinaavia (Taani, s.h Gröönimaa, ja Norra) liitlaste otsese kontrolli all on pisut üle poole Arktikast (ca 30° i.p. kuni 170° l.p.), sealhulgas strateegiliselt oluline nn GIUK-i koridor4. GIUK muutus külma sõja ajal eluliselt tähtsaks väravaks, mida NATO pidi pingsalt jälgima ja valvama, sest selle kaudu lootis Nõukogu Liit saata konflikti korral Atlandi ookeanile oma strateegilised tuumaallveelaevad, et blokeerida USA abijõudude liikumine ning võtta Euroopa kotti. Paraku ei ole GIUK-iga seotud kaalutlused kuhugi kadunud ning NATO kaitseplaneerijad peavad nendega arvestama, kuniks Venemaa poliitika jätkub seni nähtud vaimus.\nKülma sõja lõppedes pandi nii Venemaal kui ka NATO riikides suurem osas Arktikas paiknenud sõjaväebaasidest kinni või kohalolekut vähendati märkimisväärselt. Venemaal kukkus nõukogudeaegne „sangarlik“ Arktika-poliitika kapitaalselt läbi. Käsumajanduselt turumajandusele üleminek tähendas Arktika piirkonna paljude ebarentaablite monoasulate välja suremist, mida varem riik suures osas ülal pidas, eriti töötajate mitmekordse palga toel. Kõigil, kellel vähegi võimalik, lahkusid sealt Venemaa soojematesse piirkondadesse. 2000. aasta augustis uppus õnnetuse tagajärjel Barentsi merel strateegiline tuumaallveelaev Kursk, mis oli omamoodi kainestav šokk tollal alles ametisse astunud Venemaa presidendile Vladimir Putinile. Putin, kelle eesmärk oli ja on jätkuvalt Venemaa suuruse ja suursugususe taastamine, nägi kohe vajadust Põhjalaevastikus valitsenud korralageduses selgust luua ning ühtlasi asuda taaselustama Arktika piirkonna keskusi. Putini ajastul on Venemaa asunud Arktikat taas militariseerima ning ühtlasi endale krahmama Põhja-Jäämere alasid, mis rahvusvahelise õiguse kohaselt ei tohiks kuuluda ühelegi riigile.\nVenemaa ja NATO riikide sõjaline seisund Arktikas\nÜhelgi riigil, ka mitte Venemaal, ei ole mõttekas (ja vahest isegi võimalik) hoida alaliselt Arktika ülikarmides oludes kohal väga suuri ekspeditsioonilisi väeüksusi. Seetõttu on erineva suurusega maavägede üksused Arktikas – kompaniidest brigaadideni – saanud vastava väljaõpe tegutsemiseks krõbeda külma ja tuisu tingimustes, kuid nad on üldjuhul kasutatavad ainult oma riigi territooriumi kaitseks ehk nende liigutamine välisoperatsioonidele pole lihtne.\nErand on teatud mõttes Venemaa Koola poolsaare piirkonnas asuvad brigaadid: 200. motoriseeritud jalaväebrigaad Petsamos ning 80. motoriseeritud arktiline brigaad Alakurttis, mis taastati 2015. aastal. Need brigaadid on nähtavasti tänu oma asukohale, ettevalmistusele ning käepärast olevale õhuväe toetusele võimelised läbi viima operatsioone Norra põhjapoolseimas provintsis Finnmarkis või Soome Lapimaal. Seetõttu on ka Soome ja Norra tugevdanud oma sõjalist kohalolekut nendes piirkondades, sh eriüksustega. Venemaa arktiliste brigaadide koosseisus on pataljoni-suurused üksused, mis on varustatud tipptasemel arktilises keskkonnas tegutsemiseks sobiva tehnikaga ning on välja õpetatud paljuski eriüksuste (spetsnazi) tasemel. Küllalt suuremastaabilised õppused tehnika ja väljaõppe testimiseks on korraldatud nii Koola poolsaare piirkonnas kui ka koguni Taimõri poolsaarel.\nArvestades hiiglaslikke vahemaid on Venemaa asetanud rõhku loomulikult õhuväele ning nõukogudeaegsete lennuväljade praktiliselt täies ulatuses taastamisele. On hakatud rajama nüüdisaegseid linnakuid Põhja-Jäämere saarestikel (näiteks Franz Josephi maal), mis peavad olema aasta läbi kasutatavad ning majutama vähemalt 150 sõjaväelast, kelle tavaülesanded hõlmavad õhuseiret ja -kaitset, ilmavaatlust jpms. Strateegilise asukohaga Franz Josephi maa õhuväebaasi viiakse hävituslennukite eskadrill, mille ülesanne on Kirdeväila ja Venemaa poolt taotletava šelfi kaitse. See on osa detsembris 2014. aastal moodustatud ning Põhjalaevastiku ülemale allutatud Arktika sõjaväeringkonnast, kellele alluvad ka eespool mainitud maavägede brigaadid ning piirkonnas asuvad muud merelennuväe üksused. Venemaa kavatseb luua Arktikas ka õhudessantvägede üksust, milleks on juba läbi viidud enneolematud õppused – näiteks 2014. aastal paisati langevarjudega Uus-Siberi saarestikule vähemalt 350 dessantnikku.\nUSA ei tundu veel asetavat Arktikale Venemaaga võrdväärset strateegilist rõhku. Ühendriikide sõjaline kohalolek Arktikas hõlmab mõistagi suurt Alaska osariiki, kuid piirdub ühe õhudessandi brigaadiga, mida ähvardas pataljoni-suuruseks taktikaliseks grupiks vähendamine, Rahvuskaardi rügemendi-suuruse üksusega ning väljaõppekeskusega, kus õpetatakse peamiselt välja merejalaväelasi. USA eelistab võimalikult vähe üksusi Arktikas hoida, kuid samas jätkata seal väljaõpet, et vajadusel oleksid olusid arvestades olemas piisavalt lahinguvalmis toetusüksused.\nIslandil, Keflavíki lennuväljal, opereeris USA 1992.–2006. aastani üliolulist radarijaama, mis jälgis liikumist GIUK-i koridoris. Venemaaga tekkinud pingete taustal on Keflavíki baasi taas kasutusele võetud, kuid piiratud ulatuses.\nNorra oli külma sõja ajal NATO kirde-rindejoone ainus liitlasriik. Siiani asub Kesk-Norras ladustatud kujul vähemalt ühe USA merejalaväe brigaadi varustus ning leiavad aset iga-aastased külma sõja aegadest alates toimunud suured väliõppused Cold Response, kuhu tuuakse ka „Alabama poisse“, kellest paljud näevad esimest korda oma elus lund. Norra kaitseministeeriumi palvel on USA saatnud sellesse riiki kuni 350 merejalaväelast, keda võib vaadelda liitlaste suurendatud kohaloleku (enhanced forward presence) osana.\nKanada õhujõududel on piisavalt palju moodsaid patrull-lennukeid oma tohutu suurte arktiliste alade ja sh saarestiku seireks, ning hävituslennukeid – tulekul on ülimoodsad F-35-d –, mida on võimalik paisata lennuväljadele Yukoni ja Nunavuti provintsist Labradorini. Maaväeüksused koosnevad ranger’itest, keda on arktilistel aladel umbes viis tuhat. Samas, kuigi Kanada maaväge on kritiseeritud arktilise sõjapidamise võime kaotamises seoses ülemäärase keskendumisega Afganistanile, ei ole olukord sugugi nii hull. Peaaegu terve Kanada on kaetud tundra ja lähisarktilise kliimavööndiga, talvevarustust ja tehnikat on pidevalt uuendatud, mistõttu selle riigi relvajõudude üksused peaksid olema igati võitlusvõimelised isegi nt Baffini saarel, mis on sama suur kui Hispaania! Kanada ja ka USA laevastikus ei leidu Venemaa tuumajäälõhkujatega võrreldavaid aluseid, kuid neid pole ka kliima soojenemise tingimustes eriti vaja.\nKonflikti võimalus Arktikas\nArktika kui võimalik huvide konflikti piirkond jääb jätkuvalt paljude teiste kuumemate regioonide nagu Lähis-Ida ja Põhja-Aafrika, Kagu-Aasia, Korea poolsaar jt varju. Venemaa toimetab Arktikas vaikselt, märkimisväärselt suurendades ja moderniseerides oma sõjalist kohalolekut, mis on selle riigi jaoks – arvestades eriti Põhja laevastikku – strateegilise tähtsusega. Kreml püüab ühtlasi omastada hiiglasliku osa Põhja-Jäämerest, koos selle põhja all peituvate maavaradega, püüdes imiteerida ÜRO-s nii-öelda asja vormistamist. Teisalt pole USA ja teised Arktikasse puutuvad NATO liikmed väga huvitatud oma sõjalise kohaloleku olulisest suurendamisest, kuid nähtavasti on sunnitud sellele tõsiselt mõtlema ja sellega isegi kaasa minema.\nKonflikti võimalus Arktikas eksisteerib praeguste eelduste kohaselt üksnes seoses Venemaa-poolse Põhja-Jäämere „privatiseerimisega“, mis tähendab ühtlasi tohutute loodusressursside, peamiselt maagaasimaardlate, omastamist ning Kirdeväila üle totaalse ja eksklusiivse kontrolli kehtestamist, mis võib kunagi tõsiselt häirida näiteks Hiinat. Ilmaselgelt pole mängureeglid Arktikas päriselt paigas, mistõttu Venemaa püüab neid ühepoolselt vastavalt enda huvidele kehtestada.\nTeisalt vähendab konflikti puhkemise tõenäosust märkimisväärselt Arktika riikide koostöö nii transpordikoridori kui ka loodusvarade ekspluateerimise osas, seda muidugi tingimusel, et territoriaalsed pretensioonid ei ole „lahendatud“ ühepoolses korras. Trumpi administratsiooni riigisekretär Rex Tillerson tegi omal ajal, küll enne Ukraina kriisi ja siis veel Exxon Mobili tegevjuhina, suuri tehinguid Vene riigi ehk Sibnefti naftafirmaga. Venemaa agressioon Ukraina vastu peatas sanktsioonide tõttu selle koostöö, kuid tulevikus on selle jätkumine võimalik. Ka Prantsuse ja Suurbritannia nafta- ja gaasifirmad on Arktikast huvitatud. Eks aeg näitab, kuidas selline koostöö arendab ja kuivõrd see võib vähendada Arktikas konflikti puhkemise võimalust.\n1 Nt Juha Käpylä & Harri Mikkola, FIIA Briefing Paper 138, „Arctic Conflict Potential“\n2 Augustis 2007. a „istutas“ Venemaa ekspeditsioon titaanist valmistatud Venemaa riigilipu põhjapooluse kohal ookeani põhja.\n3 North American Aerospace Defense Command ehk Põhja-Ameerika õhukaitse juhatus\n4 Ingl k Greenland-Iceland-UK ehk ookeanikoridorid Gröönimaa ja Islandi ning Islandi ja Suurbritannia vahel, mis on Venemaa põhjalaevastiku peamised mereteed juurdepääsuks Atlandi ookeanile.


Pargihävitaja häältesaak on null! · 🐕 Üks Tartu krants\nKandideerin infoaednikuna roheliste nimekirjas veendumuse tõttu, et tulevik on roheline. Minu jaoks on see investeering roheliste uude põlvkonda, kes nõuab parkide ja haljasalade kui meie kõigi ühise ressursi väärindamist, üldisemalt aga tasakaalustatud arengut looduskeskkonnaga arvestades nii linnas, linnaserva taga kui üle kogu Eesti ja planeedi Maa. Kes teeks seda paremini kui noored ja rohelised… Rohelised?\nOlen olude sunnil maikuust alates häkkinud Tartu rohealasid. Ma ei hakka detailidest pikemalt rääkima, soovijad võivad vaadata mu viimaste kuude postitusi Facebookis või vaadata otsa toorandmetele, aga fakt on see, et Tartu rohealad on katastroofilises vähenemises ja selles on süüdi Reformierakonna “dereguleerimise” poliitika. Rohealade teemaplaneeringu sihipärane vältimine 1998. aastast alates on võimaldanud äriringkondadel koostöös linnavõimuga üpris piiramatult ehitada ja statistika kinnitab, et vabas konkurentsis arendajatega on jäänud kaotajaks just linnaloodus.\nTartu on ülikoolilinnana õnneks piisavalt maailmalinn. Meil on inimesed nagu Anna Aljanaki, kes linnavõimu hämamisele vastuseks algatas kevadel petitsiooni Keskpargi kaitseks. Võimukoalitsiooni reaktsioon sellele oli kõike muud kui adekvaatne, süüdistused faktide vastu eksimises olid otsitud – on tõsi, et kui Keskparki ehitataks kultuurikeskus, siis ei säiliks praegune terviklik park. Kas nimetada seda siis “muruplatsiks” või millekski muuks – on juba stiili küsimus.\nLinnavõimu käitumine pargikaitsjatega suhtlemisel sisaldas vahendeid isiklikust survestamisest, poliitreklaami reegleid eiravast Facebooki kampaaniast, illegaalsest tuhnimisest märgukirja allkirjastanute isikuandmetes kuni otseste valede ja isikliku laimuni. Eriti häiriv on minu jaoks olnud Sotsiaaldemokraatide käitumine, kes deklaratsioonides toetavad kõigi ühiskonnarühmade ja looduskeskkonnaga arvestava linnaruumi kujundamist, kuid asusid Keskparki kultuurikeskuse ehitamise tarvis alavääristama linnaelanikke, kelle jaoks Keskpark on oluline ja vajalik linnaruumi osa – ja on seda olnud juba aastakümneid.\nSelle tipuks lasti ringlema kuulujutt Keskpargi puude juuremädanikust, mille tõttu tulevat puud pargis niikuinii 10 aasta jooksul maha võtta. Seda juttu levitavad Sotsiaaldemokraatide kandidaadid siiani, kuid seda esimest korda kuuldes nõudsin linnalt välja Keskpargi dendroloogilise hinnangu, mille kohaselt on park parimas täiseas, seal kasvavast 165 puust on vaja raiuda üksikud ja mõned puuharud tugivöödega toestada. Pargi taastamistööde käigus loonud linnaarhitekt Arnold Matteus nentis juba 1981. aastal, et “nüüd on siia kasvanud terve park” ja et kunagistest parki ehitamise plaanidest tuleks keskkonnakaalutlustel loobuda.\nKultuur ja tõde\nOlen valmis Sotsiaaldemokraatidele nende eksimused andestama, kuid ma pole kindel, kas valijad on sama leplikud. Kui olin Euroopa kultuuripelinna “ellujäämise kunstide” kontseptsiooni tutvustusürituse õhtujuht ühe laua ümber nüüdseks entusiastlike pargihävitajatena esile tõusnud Berk Vaheri ja Karin Bachmanniga, ei osanud ma veel aimata, missugused kaligulaansed mõõtmed võtab kultuurirahvale 20 aastat lubatud, aga ikka veel ehitamata linnaraamatukogu ja kunstimuuseumi ühishoone puudumise valu.\nMis on aga kultuur ilma tõeta? Kus oleksime praegu, kui neljakümne kiri oleks põhinenud endapettusel või loomeliitude pleenum poleks seadnud eesmärgiks rääkida tõde Nõukogude Liidu olukorra ja Eesti okupeerimise kohta?\nOlgu Sotsiaaldemokraatide tõearmastusega, kuidas on, aga ma ei saa kuidagi aktsepteerida linnapea Urmas Klaasi ja linnaarhitekt Tõnis Arjuse juttu sellest, kuidas “haljasalale hoonestuse rajamine teenib otseselt rohelisema ja keskkonnasõbralikuma linna eesmärki”, sest see on ilusate sõnade taha pakendatud vale. Eksitav on ka linnapea väide, et “linna tihendamine” rohealade arvelt toob linnakeskusse elu ja lähtub üleriigilisest planeeringust “Eesti 2030+”, sest selles rõhutatakse täpselt vastupidist:\n“Kui mujal ei ole rohevõrgustiku toimimine häiritud, siis linnades tuleb enam pühenduda ökosüsteemi terviklikkuse väärtustamisele ja säilitamisele, rohevõrgustiku sidususe hoidmisele ja parandamisele.”\nKoos selle hoiatusega rõhutab üleriigiline planeering, et linnade planeerimisel “tuleb säilitada nende kompaktsus, tihendada sisestruktuuri, võtta taaskasutusele seni kõrvale jäänud maid” ja määratleb seejärel kohe sisestruktuuri kui sini- ja rohevõrgustiku, st veekogud ja haljasalad.\nSee tüütu rohelus\nLinnalooduse järjepideva ja dekaadidesse ulatuva hõivamise tingimustes ei piisa vähenevatele rohealadele linnasalude või linnaniitude loomisest ja elurikkuse promomisest kunstiliselt perfektsetel fotodel 2024. aasta Euroopa kultuuripealinna sotsmeedia infovoos. Euroopa kultuuripealinn väärib enamat ja kultuur pole midagi väärt ilma seda kannustava sisemise tõeta.\nKui linnapea Urmas Klaas räägib sellest, kuidas pargikaitsjad ja opositsioonipoliitikud hirmutavad linnaelanikke sellega, et kultuurikeskuse ehitamisega hävib park, siis selles jutus on terake tõde – kuid see tõde on, et hirmus on olnud Reformierakonna süstemaatiline hävitustöö rohealade kallal ning nende ohvriks toomine kiirele kasumile ja äriringkondade ehitustungile.\nPole tõsi, et linnalooduse kaitsemine on mõttetu ja Tartu pargiaktivistid peaks minema hoopis kuskile mujale protestima lageraiete või elektrijaamade vastu. See on väärdilemma, sest looduskeskkond on surve all nii linna sees kui ka linnapiiri taga. Tegelikult on Keskpargi hoonestamine linnakeskuse ümber viimase 20 aasta toimunud linnalooduse hõivamise lõppmäng, sest kunagi varem pole Tartus soovitud hoonestada 50 protsenti täies elujõus terviklikust pargist.\nMingis mõttes on see plaan nii jõhkralt vägivaldne, et keskmine tartlane esimese ehmatusega ei oskagi sellele reageerida.\nNii oligi 2014-2015 kesklinna parkide hoonestamise vastase rinde vedaja hulljulge poliitartist ja ülitundlik “kanaarilind” Meelis Kaldalu. Tema vastuoluliste meetodite ja loominguliste sööstudega kaasnev oht hoidis toona teemast eemal mõõdukamad keskkonnaaktivistid. Näiteks valimisliit Vabakund jättis Keskpargi hoonestamist ette näinud Kesklinna üldplaneeringu kehtestamisel hääletamata, sest ei suutnud omavahel kokkuleppele jõuda, kas roheala hoonestamine sellisel viisil on aktsepteeritav. Hoonestamist pooldas valimisliidus toona Gea Kangilaski, keda toetas valimisliidu aktiivist jõuliselt Berk Vaher. Gea on praeguseks jõudnud pargihävitust algusest peale toetavate Sotsiaaldemokraatide ridadesse, pargi hoonestamise suhtes kriitilised olid Vabakunna volikogu liikmetest Jüri Ginter ja Jüri-Ott Salm.\nJa veel defineerimatu ka!\nPraegu on uue laine pargikaitsjate surve võimukoalitsioonile viinud niikaugele, et kultuurikeskuse infosaidilt on ära korjatud reklaamimaiguline jutt sellest, kuidas Keskparki ehitamisega ei kaasne kahjulikke mõjusid linna rohevõrgustiku toimimisele ja looduskaitsealuse Toomemäe elurikkusele. Siiski räägitakse veel jutte sellest, kuidas tuleb oodata ära rahvusvaheline arhitektuurikonkurss, mis teeb kuidagi imeväel olematuks Keskpargi pooles ulatuses hävitamisega kaasneva keskkonnakuriteo. See pole kahjuks võimalik, kui hoone just ei tule kanajalgadel ja päikest mitte varjav – aga ka kanajalgadel klaashoonel oleks ilmselt hävitav mõju lindudele ja kaitsealustele nahkhiirtele, kes eelistavad suurte puude võrasid ning kellel on paha harjumus lennata Emajõe rohekoridori ja Toomemäe vahet.\nLinn vastas Eestimaa Looduse Fondi töötajast volikogu liikme Jüri-Ott Salmi arupärimisele rohealade statistika kohta, et “arupärija poolt viidatud Euroopa Liidu andmebaasidele tuginemine võib olla eksitav, kuna lähtekohad, millest roheala analüüsil aluseks võetakse võivad olla väga erinevad”. Sisuliselt ütles linnavalitsus, et nad küll ei oska roheala ise defineerida, aga samas peavad eksitavaks Euroopa Komisjoni rahastatud sõltumatu keskkonnaseire projekti teadlaste koostatud statistikat, mis on koostatud satelliidipiltide ja kaardiandmete kombineerimisel – ja mille rohealade määratlused ja definitsioonid on nad andmeväljade täpsusega lahti kirjutanud.\nLinnalooduse tegelikkusega pole kontaktis ka arupärimise põikleva vastuse võltsist positiivsuset pakatav lõppsõna, mis meenutab oma toonilt NSVL-aegseid deklaratsioone:\n“Kokkuvõtvalt tervitab linnavalitsus rohealade temaatika üle arutlemist ja leiab, et rohealade teema vajab jätkuvalt selgitamist, edasist analüüsi ning uuringute koostamist. Linn oma strateegilistes dokumentides on vastavaid eesmärke ka seadnud.”\nTõde on see, et juba keskkonnasäästliku arengu Tartu Agenda 21 raames lubati rohealade teemaplaneeringut, kuid seda pole 20. aasta jooksul koostatud ja praegu ei suuda linnavalitsuse esindajad omavahel kokku leppida, kuidas seda Tartu linna poolt ÜRO ees võetud rahvusvaheliselt võetud kohustust väljendavat dokumenti kõige viisakamalt kõrvale lükata – kas selle tühistas implitsiitselt üks volikogu istung 2017. aastal, mille otsuses seda dokumenti isegi mitte ei mainita, või tühistas selle hoopis tänavu aprillis vastu võetud kliimakava, mis väljendab hoopis teist Euroopa Liidu ees “linnapeade paktiga” liitumisega võetud rahvusvahelist kohustust. Lisaks varasematele vastuolulistele selgitustele kinnitab abilinnapea Reno Laidre oma viimases vastuses, et Tartu Agenda 21 ei kehti, kuna seda pole Riigi Teatajas avaldatud, kuid see on vale. Tegelikkuses on linna poolt võetud rahvusvaheliste kohustuste tühistamine sama keeruline nagu oleks Eestil loobuda ÜRO inimõiguste deklaratsiooni täitmisest või astuda välja Euroopa Liidust.\nSuhkrutrahvi mäletab veel keegi? Suhkrut ei olnud võimalik trahvi vältimiseks ümber defineerida. Praegu ähvardab Eestit samasugune metsatrahv. Tartu linnavõimu soov teha nägu, et ei tea, mis on roheala ja mida tähendab selle hõivamine hoonestusega – see on lapsik vältimistaktika, mis lõpuks ei too kellelegi kasu. Olukorrale pole ilmselt küll lihtsat lahendust, aga kas linnavõimu ülesanne ei peakski mitte olema meie eest keerukatele ülesannetele lahendusi leida? Praegu on linnapea Urmas Klaas koos võimukoalitsiooniga lihtsalt raisanud oma arvamuste tuututamisega arutult minu ja teiste tartlaste aega, sest iga varasem ebaadekvaatne vastus korrigeeritakse uue ebaadekvaatsusega – ja siin ei näi lõppu tulevat. Kas arvamuspõhine juhtimine on linnavõimule kohane ülikoolilinnas, mis esitlab end veel lisaks “targa linnana”?\nMeil on 21. sajand, kliimakriis ja võin ainult täie kindlusega veelkord kinnitada: “Parki ei ehitata!”\nKandideerisin 2013. aastal valimisliidu Vabakund ühe peamise taustajõuna volikokku lootuses tuua linna infosüsteem, selle liidestus ja digitaalse kaasamise mudelid tänapäeva. Seitsme aastaga pole väga palju muutunud – meie toonasest valimisprogrammist tõugatud ja Lemmit Kaplinski juhtimisel dokumendiks vormistatud kaasamiskava on ununenud sahtlisse, veebistrateegiasse said meie eestvedamisel sisse digitaalse kaasamise üksteist põhimõtet, kuid neid ei ole linna veebi ja infosüsteemi kujundamisel sisuliselt arvestatud.\nPrototüüpisime eri häkatonidel Tartust kuni Helsingini, sh isegi Narvas innovatiivseid mudeleid, mille abi muuta volikogus ja linnavalitsuses toimuv avatumaks ja kodanikele ligipääsetavamaks, kuid linn pole nende ega muude sarnaste vahendite oma digitaalse presentsi osaks tegemise jaoks vaeva näinud. Seejuures ei kaasatud meie valimisliitu URBACT projekti tegevusse, mille raames oleks saanud kõik need lahendused läbi katsetada ja tõepoolest tuua Tartu e-osaluse maailmakaardile.\nDigitaalse Tartuga on olukord üpris sama nagu rohelise Tartuga – linn on piirdunud üksikute projektidega nagu Kureeritud elurikkus või Smartovkade arendamine, lisaks ka Smart Bike rattaringlus. Kõigi nende olemasolu on iseenesest positiivne, aga esimene neist pakub linnavõimule meediasisu tähelepanu juhtimiseks rohealade tegelikult seisult, teine on kasutajate hinnangul korralik läbikukkumine ja liiga tark ratas lekitas korduvalt linnaelanike isikuandmeid.\nSee pole see tark linn, milles mina tahan elada!\nLinna infosüsteemid on digiosaluse vaatenurgast lihtsalt allpool igasugust taset ja selle dokumenteerimine pole isegi mõttekas, sest vead vaatavad vastu igast nurgast. Oled proovinud tekstiotsingut dokumendiregistrist? Selleks peab teadma dokumendi kategooriat. Tahtsid tellida tasuta kompostrit? Soovijate hulga tõttu kukkus linna veeb esimese minuti jooksul maha, e-maili teel saadetud tellimusi ignoreeriti. Tahtsid alla laadida üldplaneeringu teksti, et selle kohta arvamust avaldada? Seda pidi veebist ise kraapima ja pika nurumise peale anti soovijatele PDF. Miks on linnasekretär Jüri Möldril elanike isikuandmeid, mida ta saab piiranguteta töödelda? On need tal koduarvutis?\nJätkuvalt on tõene Tõnu Runneli diagnoos linna infosüsteemidele aastast 2016, et uuenduste keerulisuse taha pugemise asemel oleks viljakam käituda nagu tarkvaraettevõtja – lähtuda mitte aegunud infosüsteemist, selle piirangutest jm veidrustest, vaid andmetest endist ja agiilseid meetodeid kasutades asuda linnaveebi kõrval prototüüpima uut infosüsteemi.\nInfosüsteem on ökosüsteem, ka see vajab samasugust hoolt, armastust ja tähelepanu nagu linnaloodus. Tartu rohealad vajavad puuduvat teemaplaneeringut ja hoolitsevat linnaaednikku, samamoodi hüüab infoaedniku hoolitseva käe järele linna infosüsteem! Minu valimislubadus on, et teen edasi täpselt sedasama, mida olen teinud seni – ei jää vait, ei lõpeta häkkimist ühiskonna hüvanguks!\nNeed mõned punktid, mis muu tegevuse kõrvalt soovitasin roheliste valimisprogrammi tõid Tartu roheliste programmi Korruptsioonivaba Eesti äramärgitud programmide hulka. Tartul on hulk maad minna, et saada euroopalikult avatud linnaks, kus unistus kultuurist ei tähenda monoliitset kultuurimaja pargi asemel, kus see ei tähenda vaimse kokkukukkumise piiril toimetavaid, linnavõimu poolt kureeritud ja ühtlasi vaigistutatud linnakunstnikke, linnakirjanikke, linnaarhitekte ja õukonnaeksperte. Ülikoolilinn ja heade mõtete linn saab avatud linnaks, kui arvamuste asemel, sj linnapea apla poliitarvamuse asemel prevaleerib asjatundlikkus ja suudetakse mõtelda kaasa linnaelanike ja linnas tegutsevate organisatsioonide ekspertiisiga:\n“Kui linnavolikogu muutub erakondlikuks liivakastiks ega esinda kogukondade huve, siis jääb kasutamata linna elujõu põhiline allikas — inimesed. Selline linn pole jätkusuutlik.”\nMa ei ütle üldse, hääl valimistel tuleks tingimata mulle anda, kuid olen veendunud et tulevik on roheline – iga rohelistele läinud hääl läheb õigesse kohta ja saab kindlasti hästi hoitud.\nRohelist tuld targale linnale! 🟢


Kasutatud MacBook Pro (1350€) - Õunaturg\n15,4`` 2016 a, nordic klaviatuur.\nRadeon Pro 450 2 GB\nserial number: C02SX462GTDY\nUUEväärne erikonfiguratsiooniga arvuti. Valges Klaaris äsja vahetatud topcase (st kogu klaviatuur, trackpad, ja klaviatuuri ümbritsev korpus). 2019 vahetatud ka ekraan ja selle korpus. Seejärel vahetatud ka emaplaat, seadme garantii korras.\nRemondi põhjus: oli ühe klahvi rike ja klaviatuur+topcase vahetatakse koos.\nEkraani korpusel oli väline täke ning see korpus ja ekraan samuti vahetatakse alati koos. Seega ekraan ainsa kriimuta. Kindlustunne, et emaplaat kestab vähemalt 5 aastat veel ilma "kasutatud asja hirmuta" et võib juhuslikult läbi minna jne. Niiet põhimõtteliselt tutikas arvuti.\nSuur kõvaketas (1TB)!\nKas teadsid? - SDD kõvakettaga arvuti töötab kiiremini kui ligi pool kõvaka mälust on tühi. Seega kui mõteld, et sa nii palju mälu, terve 1TB, isegi ei kasuta, siis vähemalt tead, et su arvuti on teistest kiirem.\nAku väga hea.\nKaasa tuleb laadija.\nArvutiga saab ühendada kuni 4 lisakuvarit, seega sobib väga võimsaks kodukontori arvutiks või mängurile.\nKiire sõrmejäljelugeja sisselogimiseks, audentimiseks kui ka applePay kasutamiseks.\nVõimas, ilus, kiire ja värske ja suure mäluga arvuti, mis on vähemalt järgmised 5 aastat veel kõrgel tasemel kõikide näitajate poolest.\nHelista voi SMS: 55-651-298\nLisatud umbes 1 kuu tagasi\nAbi Facebook Privaatsus Müügitingimused Hinnakiri Kontakt\nÕunaturg OÜ © 2021


Ööbimine: Kassari rahvamajas kušetil või madratsil.\nKogunemine: Neljapäeva, 16. juuli pärastlõunal Rohuküla sadamas. Kiirematel on võimalik Tartust küüti saada ELFi minibussiga. Üksikasjade täpsustamiseks võtab talgulistega ühendust talgujuht.\nSoorüdi alamliigid tundrarüdi ja niidurüdi on kuldnoka-mõõtu kurvitsalised. Kogenematul silmal on keeruline kaht alamliiki omavahel eristada, küll aga on määramisel abiks vaatluse aeg. Mustakõhuline tundrarüdi läbib Eestit ainult rändel ning teda võib meie rannaniitudel salkadena kohata hiliskevadel ja varasuvel, samuti suve teises pooles ja sügisel. Niidurüdi seevastu jääb siiakanti ka pesitsema, saabudes kohale aprilli lõpus ning lahkudes juuli keskpaigaks. Tänapäevaks on varasemalt oluliselt arvukamat niidurüdi jäänud meie rannaniitudele pesitsema umbes 200 paari. Põhjustena võib nimetada nii elupaikade kadu kui kisklussurvet.\nTalgutööga rannaniite kadastikest puhastades saame anda olulise panuse niidurüdi pesitsusalade seisukorra parandamiseks. Töö käigus kogume mahasaetud kadakad hunnikutesse kokku ning võimaluse korral põletame kohe, võttes sedaviisi varjevõimaluse kährikutelt, rebastelt ja teistelt kiskjatelt, kes võiksid vastasel korral niidurüdidele märkamatult ligi hiilida ja linde ära napsata. Tööst vabadel hetkel naudime Hiiumaa hunnitut maastikku ja oivalist pärandkultuuri.\nLoe hispaanlanna Celia kogemustest Käina talgutel 2018. aastal.\nVõilaiu rüditalgud Kõretalgud Saastnas


Munarakud - leiti 433 faili - Annaabi.ee\nOtsingule "munarakud" leiti 433 faili\nmunarakud on olemas juba sünnist saati, siis aja möödudes on need kahjustustele ühe haavatavamad. Just vanemad naisterahvad võivad pigem sünnitada Downi sündroomiga lapse.\nviljastumine 1. Võrdle sugurakkude arengut (inimesetaoliselt paljunevate organismide näitel). Mis on sarnast, mis erinevat? Ovogenees Spermatogenees SARNASUSE D ERINEVUSED 2. Miks on naiste munarakud keskkonnategurite poolt rohkem mõjutatavad kui meeste seemnerakud? ............................................................................................... ............................. ....................................................................................................................... ..................................\nSpermid liiguvad mööda seemnejuhasid kusitisse. Kus valmivad munarakud ja millist teed liiguvad naise kehas? Munarakud valmivad munasarjades. Munarakud liiguvad mööda muhajuhasid. Millised tegurid vähendavad meeste viljakust?  Vigased spermid  Stress  Suitsetamine  Varjatult kulgevad põletikud  Temperatuuri tõus munandites (kui hoiad arvutit süles)  Istuv eluviis  Munandite verevarustushäired Mis võib kahjustada loodet tema arengu käigus?  Füü...\nVeri kannab kehas edasi erinevaid aineid. Sda ja veresooned moodustavad vereringe-elundkonna. Seedeelundkonda kuuluvad suus, neel, sgitoru, magu, soolestik, hambad, keel, sljenrmed, maks khunre. Erituselundite abil vabaneb inimene mittevajalikest ja kahjulikest ainetest. Erituselundkonda kuuluvad neerud, kusejuhad ja kusepis. Munandites tekivad seemnerakud, munasarjas munarakud . Viljastumine on munaraku ja seemneraku hinemine. Loode areneb emakas. Munasarjad, munajuhad, emakas, tupp, munandid, seemnejuhad ning suguti kuuluvad suguelundkonda. Nrvissteemi osad on peaaju ja seljaaju. Peeaju paikneb hsti kaitstult koljus, seljaaju aga selgrookanalis. Nii peaajust kui ka seljaajust vljuvad nrvid. Need ulatuvad kikidesse kehaosadesse ja elunditesse. Nrvissteemi abil reageerib inimene kigele, mis teda mbritseb. Hormoonid...


Ott Tänaku saak Poolast: elu parim ralli, võitlus Volkswagenitega ja helge pilk tulevikku - Tänane leht\n6. juuli 2015, 7:10\nOtt Tänak loodab, et Poola MM-etapi kiirus õnnestub edasi kanda ka juuli lõpus toimuvale Soome rallile, kus on kohal veel rohkem sini-must-valgeid lippe. FOTO: Timo Anis\nOtt Tänak oli pärast Poola MM-rallit üks õnnelik mees – kolmas koht ja ülikiire tempo näitasid, sel hooajal võib ta koos kaardilugeja Raigo Mõlderiga veel paljugi korda saata. Tegelikult on poodiumile tõusmine juba iseenesest saavutus omaette, sest möödas on need ajad, kui autoralli MM-sarjas oli konkurents hõre ja korralikke punkte jagati poolmuidu. Poolas oli esimeste sekka tõusmiseks vaja head autot ning riskialdist ja samas kindla käega sõitjat, pelgalt õnne peale ei saanud seal loota\n«See on uskumatu tunne! Vajutasin gaasi nii palju, kui jaksasin. Olen ka tiimi üle tohutult õnnelik, nad on suure töö ära teinud,» ütles Tänak pärast hiilgavat võistlust ralliraadiole. Tegelikult polnud kolmas koht Tänaku lagi, sest ilma reedeste piduri- ja rehviprobleemideta oleks ta võidelnud Sebastien Ogierʼga esikoha eest. Lõpuks jäi teda prantslasest lahutama 23 sekundit ja norralasest Andreas Mikkelsenist 11,1 sekundit.\nTegemist oli kindlasti Tänaku elu parima ralliga. Tema ainus varasem poodiumikoht on pärit 2012. aasta Sardiinia etapilt, aga seal ta esikohakonkurentsi ei sekkunud, kaotades võitnud Mikko Hirvonenile kolmandana ligi kaks ja pool minutit. Eriti magusaks teeb praeguse saavutuse asjaolu, et kaks viimast hooaega ta WRC tippkonkurentsis sisuliselt kaasa ei löönud. Ometi sai ta M-Spordi bossilt Malcolm Wilsonilt teise (ja võimalik, et viimase) võimaluse. Esimesed viljad on käes.\n«Olen ka varem poodiumil olnud, aga see on eriline. Oleme töötanud nii kõvasti, et siia jõuda, ja on hea teada, et kõva töö annab esimesi tulemusi. Ma olen Malcolmile teise võimaluse eest väga tänulik – see tähendab mulle nii palju,» rääkis Tänak.


Eesti Disainikeskus kutsub osalema 25.-26. aprillil toimuval DMI konverentsil Helsingis, mille peateema on Collective design. Eesti Disainikeskus pakub DMI liikmena võimalust osaleda konverentsil soodushinnaga 850€. Konverentsil osalemiseks palume saata hiljemalt 1. märtsiks kiri aadressileinfo@disainikeskus.ee.\nÜhiskond/Kogukond/Organisatsioon - Kes käivitab poliitika? Millised süsteemid täidavad kogukondade huve kõige paremini? Kuidas multiditsiplinaarseid protsesse rakendatakse kaasavasse disaini? Kes on "ootamatud" disainerid ja millist rolli nad mängivad?\nKodanik/Kasutaja/Disainer - Kuidas kaasatakse kodanikud disaini protsessi? Kuidas jõuavad elamused ja teenused kasutajateni? Kuidas me arvestame üksikisikute soovide ja arvamustega?\nCollaboration is design's competitive advantage in today's world. Together with a laser focus on the user as part of a group or an individual, design leads solutions to an inclusive, integrated and inspiring process that transforms experiences for a better life. From the group to the individual, public to the private, large to the small, visible to the invisible, the conference will reveal the innermost workings of infrastructure, policy, planning, research, organization, innovation, and management that occur behind the scenes and on the front lines of design and business. What is the role of design leadership in this new world of collective design?\nKonverentsi ja esinejate kohta leiab lisainfot siit\nTraditsiooniliselt tomb 23.-24. aprillil konverentsi eel-seminar "Design Research and the Customer-driven Innovation Strategy". Disaineritele ja disainjuhtidele suunatud meistriklassi viib läbi Darrel Rhea.\nSeminari kohta leiab lisainfot siit\nKoolitusel ja konverentsil osalemine\nDisainikeskus paneb huvilistest kokku konverentsil osalejate grupi, kellele maksab kuni 1. märtsini registreerudes konverentsil osalemine 850€, eelseminaril osalemine maksab 550€.\nKonverentsiga seonduvad reisi- ja majutuskulud katab iga osaleja ise.\nDisainikeskuse grupi koosseisus DMI konverentsil osalemiseks palun saatke aadressil info@disainikeskus.ee hiljemalt 1. märtsiks kiri, kus on ära toodud Teie nimi, telefoninumber ja e-mail, ettevõtte nimi ja tegevusvaldkond, ettevõtte aadress ja Teie ametikoht ettevõttes.\nLisainfo ja küsimused: info@disainikeskus, tel. 631 1508\nDMI on rahvusvaheline mittetulundusühendus, mis tegeleb disaini tutvustamisega äristrateegia olulise osana ning sellealase teadlikkuse tõstmisega. DMI loodi 1975. aastal ja on tänaseks kujunenud rahvusvaheliseks disainijuhtimise teabekeskuseks, mis pakub oma konverentside, seminaride, liikmesprogrammide ja publikatsioonide vahendusel hindamatuid disainijuhtimise alaseid teadmisi ja töövahendeid.\nEesti Disainikeskus on DMI akadeemiline liige. Disainikeskuse grupp on osalenud Milanos, Londonis ja Amsterdamis toimunud konverentsidel.\nIcal 23.04.2012 - 26.04.2012


Suusaorienteeruja Daisy Kudre alustas uut hooaega võitudega - Paberleht - Tasuline - Lõuna-Eesti Postimees\n6. detsember 2021, 14:01\nDaisy Kudre Ylläsel. FOTO: Eesti Orienteerumisliit\nMöödunud talvel kahekordseks maailmameistriks kroonitud suusaorienteeruja Daisy Kudre alustas uut hooaega taas võidukalt.\nPõhja-Soomes Ylläsel peetud rahvusvahelise võistluskalendri esimesel võistlusel võttis Kudre laupäeval 9,1 km pikkusel rajal võidu ajaga 39.05. Tema eduks teiseks tulnud soomlanna Sonja Mörsky ees kujunes 55 ja kolmandana lõpetanud rootslanna Evelina Wickblomi ees 80 sekundit.\nPühapäevase 8,8-kilomeetrise raja lõpetas Kudre taas esimesena (aeg 33.29). Teisena finišijoone ületanud rootslanna Anna Magdalena Olssonil kogunes talle kaotust 1.12 ja soomlannal Salla Koskelal 1.19.\n"Jäin hooaja avavõistlustega väga rahule. Kui esimesel päeval oli kaardilugemine tihedas suusaradade võrgustikus pisut rabe, siis teisel päeval tundsin end väga enesekindlalt. Sellise emotsiooniga on äge hooaega alustada!” kommenteeris Kudre.\nHead sõidud ka meestelt ja noortelt\nMeeste võistlus oli samuti kõrgetasemeline ja tasavägine. Teiste seas näitas väga head minekut möödunud talvel Käärikul peetud maailmameistrivõistluste sprinditeate pronksmedalist Mattis Jaama – laupäeval 11,8 km pikkusel rajal 7. koht (kaotus võitjale 2.22) ja pühapäevasel 12,1-kilomeetrisel rajal 10. koht (kaotus võitjale 2.24).\nEsimesel päeval võidutses rootslane Linus Rapp ajaga 42.23, teisel päeval noppis võidu Soome koondise liider Tuomas Kotro (aeg 42.33).\n„Sujuvusest ja parimate valikute kiirest märkamisest jäi sel korral veidi puudu,” sõnas Mattis Jaama kahele võistluspäevale tagasi vaadates. Sellegipoolest jäi ta oma hooaja esimeste startidega rahule, märkides, et siit on hea edasi minna.\n55 mehe konkurentsis tegi väga korralikud sõidud ka Mattise 18-aastane vend Olle Ilmar Jaama, saavutades päevade lõikes vastavalt 37. ja 27. koha. Meie kolmas meesvõistleja, Kevin Hallop, oli mõlemal päeval 36.\nNooremates vanuseklassides saavutasid eestlased Ylläsel samuti häid tulemusi:\nM17 Chris Marcus Krahv, 2. ja 3. koht\nM17 Timo Kudre, 3. ja 2. koht\nM17 Nansen Palo 10. ja 7. koht\nN20 Liis Marii Kaso, 7. ja 5. koht\nN17 Mareli Vaher, 8. ja 9. koht\nSeitsme riigi – Eesti, Soome, Rootsi, Šveits, Leedu, Läti ja Tšehhi sportlaste osavõtul korralikus, 15-20-kraadises pakases toimunud kahepäevased maailma edetabelivõistlused olid esimeseks tõsisemaks vormiprooviks alanud hooajal.\nErinevaid kõrgetasemelisi rahvusvahelisi võistlusi on suusaorienteerujate tänavuses võistluskalendris mitmeid, muuhulgas ka jaanuaris Bulgaarias toimuvad Euroopa meistrivõistlused ning märtsis Soomes peetavad maailmameistrivõistlused.\n„Minu suurimad lootused on seotud maailmameistrivõistlustega – loodan, et saame igast võistlusklassist mõne medali koju tuua,” sõna kevadel Eesti koondise peatreeneri ametis alustanud rootslane Mattias Johansson.


Inconel 601 tootjad ja tarnijad - hind - Beall tegevusvaldkond\nKodu > Tooted > Super Alloy > Inconel\nInconel 601 Inconel 601 Chemaical koostis: Inconel 601 füüsikalised omadused Inconel 601 sulamist m inimum mehaanilised omadused toatemperatuuril iseloomulik alljärgnevalt: 1. suurepäraseid inoxidability kõrge temperatuur. 2. hea vastupidavus Karboniseerimine. 3. hea inoxidabilitiy väävli...\nInconel 601 Chemaical koostis:\nInconel 601 füüsikalised omadused\nInconel 601 sulamist m inimum mehaanilised omadused ruumi temperatuur\n1. excellent inoxidability kõrge temperatuur.\n2. hea vastupidavus Karboniseerimine.\n3. hea inoxidabilitiy väävli atmosfääris\n4. hea omaduste toatemperatuuril ja kõrgel temperatuuril.\n5. hea vastupidavus pingekorrosiooni, 601 on kõrge ülekandumise rebend jõudu, sest piiratud süsinikusisalduse ja tera suurus, nii et soovitan kasutada üle 500℃ keskkonda.\nInconel 601 metallurgiatööstuse struktuur:\n601 on face centered cubic võre struktuur.\nInconel 601 korrosioonikindlus\nÜks on peamiselt 601 on kõrge temperatuur, isegi väga karmide tingimuste inexorability. Kui Küte ja jahutus tsükkel, genereerida 601 oksiidikihi saada spalling vastupidav tihe kiht. 601 on hea karbonaadi vastupanu. Suurepäraseid inoxidability väävli atmosfääris, see kõrge temperatuur on rohkesti kroomi ja alumiiniumi.\nInconel 601 kohaldamine välja:\n1. kandik, korv ja tööriist klamber, termilise töötluse tehases.\n2. terasest jagab lõõmutamine ja kiirguskaitse kontrolli, Kiire põleti, tööstuslike ahjude siidi.\n3. eraldi paagi ammoniaagi reformimiseks ja katalüütiline toetust võrgu lämmastikhappe tootmise.\n4. heitgaaside süsteemi osad\n5. tahkete jäätmete põletusahi põlemiskambri\n6. kanali tugi ja tahma käsitlevad osad.\nSuuri kogemusi ja teadmisi, Beall tegevusvaldkond on üks juhtivaid inconel601 tootjaid ja tarnijaid. Meil on kõrge kvalifikatsiooniga töötajate sadu teie teenistuses. Võite olla kindel saada konkurentsivõimelise hinnaga inconel601 müügiks siin.\nHot Tags: Inconel 601, tootjad, tarnijad, hind, müük\n409,410,420,430 roostevabast terasest Strip


MAALEHT: Tartus kohtuvad Euroopa riikide maaelu arendajad\nTäna, 12. juunil kell 18 avatakse Tartus Raekoja platsil Euroopa maaelu arengu eestvedajate konverents LINC 2012, mis toob kokku 15 Euroopa riigi Leader-programmide ning Euroopa Komisjoni esindajad.\n„Leader-lähenemine on üks edukamaid Euroopa Komisjoni algatusi,“ ütles põllumajandusminister Helir-Valdor Seeder. „Kui 20 aasta eest alustati väikese programmina, siis tänaseks on põllumajanduspoliitika kaudu jõutud selleni, et kohalik algatus levib põllumajandusest palju kaugemalegi.“\nEestis kümmekond aastat tegutsenud Leader-tegevusgruppide liikmeskond ulatub tänaseks ligi 1700ni, pooled neist esindavad vabaühendusi. „Meetme raames on loodud ja hetkel loomisel kokku üle 230 töökoha, neist enamik alla 25aastastele noortele. See näitab, et läbi kohalike algatuste on tegevusgruppidesse koondunud tohutu potentsiaal,“ lisas Seeder.\nPRIAsse on tänaseks jõudnud üle 5500 projektitoetuse taotluse, millest heakskiidu on saanud 87%. Leader-meetme raames on Eestis välja makstud üle 36 miljoni euro.\nLINC konverentsi ametlik veebileht www.info-linc.eu/eng\nLINC konverentsi kohta eesti keeles www.maainfo.ee/index.php


Viiendik Reformierakonna annetustest tuli Hillar Tederilt - news\nSuurim opositsioonierakond Reformierakond kogus esimeses kvartalis aga annetustena üle 50 000 euro, sellest viiendiku annetas ärimees Hillar Teder. Loe ka, kui palju teised erakonnad annetusi kogusid.\nViiendik Reformierakonna annetustest tuli Hillar Tederilt\nOpositsiooniline Reformierakond kogus aasta teises kvartalis annetustena üle 50 000 euro, sellest viiendiku annetas ärimees Hillar Teder, vahendab BNS.\nAasta teises kvartalis kogus Reformierakond liikmemaksudena 10 852 eurot, 51 535 eurot eraisikute annetustena ja riigitoetust sai partei 401 955 eurot, selgub erakondade rahastamise järelevalve komisjonile esitatud aruandest. Lisaks teenis Reformierakond ühe euro erakonna varalt.\nÄrimees Hillar Teder andis Reformierakonnale 10 000 eurot ning ärimees Urmas Sõõrumaa 7500 eurot.\nTänavu esimeses kvartalis sai Reformierakond eraisikute annetustena vaid 865 eurot.\nKeskerakond kogus üle 400 tuhande euro\nKeskerakond kogus aasta teises kvartalis liikmemaksude, annetuste ja riigieelarve toetustena kokku üle 400 000 euro.\nAasta teises kvartalis kogus Keskerakond liikmemaksudena 10 073 eurot, eraisikute annetustena sai erakond 34 989 eurot ning riigitoetust 361 760, selgub erakondade rahastamise järelevalve komisjonile esitatud aruandest. Lisaks teenis Keskerakond ühe euro suuruse tule erakonna varalt.\nSeega kogus Keskerakond teises kvartalis kokku 406 823 eurot.\nSuurima rahalise annetuses tegid teises kvartali Keskerakonnale Arle Mölder ja Andres Liinsoo, mõlemad andsid parteile võrdselt 5000 eurot.\nSotsid kogusid üle 250 tuhande\nSotsiaaldemokraatlik Erakond (SDE) kogus tänavu teises kvartalis liikmemaksude, annetuste ja riigieelarve toetustena kokku pisut üle 250 000 euro.\nSDE kogus eraisikute annetustena kokku 44 575 eurot, liikmemaksudest laekus erakonnale 6936 ning riigitoetust sai SDE kokku 200 978 eurot, selgub erakondade rahastamise järelevalve komisjonile (ERJK) esitatud aruandest. Seega kogus SDE teises kvartalis kokku 252 490 eurot.\nSuurimad annetajad olid teises kvartalis Kadi Pärnits, kes annetas 8000 eurot, Kristjan Mitt, kes annetas 5000 eurot ja Ivari Padar, kes annetas 6500 eurot. Anto Liivat annetas 4150 eurot, Jaanus Marrandi 2375, Helmen Kütt 2525, Rainer Vakra 2500, Lauri Paeveer annetas 1500, Inara Luigas 1175 ja Reili Rand 1000 eurot.\nEelmise aasta esimeses kvartalis kogus SDE 225 497 eurot, teises kvartalis 226 320 eurot, kolmandas kvartalis 286 268 eurot ja neljandas kvartalis 283 599 eurot. Tänavu esimeses kvartalis sai SDE 229 599 eurot.\nEKRE kogus teises kvartalis annetustena 5481 eurot\nEesti Konservatiivne Rahvaerakond (EKRE) kogus selle aasta teises kvartalis annetustena kokku 5481eurot, suurim ühekordne annetus oli 1140 eurot.\nEKRE kogus teises kvartalis eraisikute annetustena kokku 5481 eurot, erakondadele mõeldud toetusena sai EKRE riigieelarvest 93 790 eurot ning liikmemaksudest laekus erakonnale 2461 eurot, selgub erakondade rahastamise järelevalve komisjoni andmetest.\nLisaks teenis EKRE tulu erakonna varalt 4304 eurot.\nSeega kogus ERKE alanud aasta teises kvartalis annetuste, liikmemaksude, riigi toetuse ning tuluna erakonna varadelt kokku 106 035 eurot.\nIsamaa kogus teises kvartalis üle 250 000 euro\nErakond Isamaa (endise nimega Isamaa ja Res Publica Liit (IRL)) kogus käesoleva aasta teises kvartalis liikmemaksude, annetuste ja riigieelarve toetustena kokku pisut üle 250 000 euro.\nIsamaa kogus aprillist juunini eraisikute annetustena kokku 62 332 eurot, riigikogus esindatud erakondadele mõeldud toetusena sai Isamaa riigieelarvest 187 579 eurot ning liikmemaksudest laekus erakonnale 1563 eurot ning erakonna varalt teenis Isamaa 9 eurot, selgub erakondade rahastamise järelevalve komisjoni (ERJK) andmetest. Seega kogus IRL käesoleva aasta esimeses kvartalis kokku 251 483 eurot.\nSuurima annetuse tegi Isamaale Kaspar Kokk, kes annetas kokku 30 000 eurot, Ilmar Kokk ja Kristjan Oolo annetasid mõlemad 5000 eurot, Siim Valmar Kiisler annetas 3550, Urmas Reinsalu 3500, Marko Pomerants 3450, Aivar Kokk 2261, Jüri Luik 1800, Olle Koop 1150 ja Mart Luik 1000 eurot.\nEelmise aasta esimeses kvartalis kogus IRL 225 497 eurot, millest annetusi oli 16 535 eurot; teises kvartalis 226 283 eurot, millest annetusi 35 180 eurot, kolmandas kvartalis 309 064 eurot, millest annetusi 120 598 eurot ja neljandas kvartalis 351 267 eurot, millest annetusi oli 162 245 eurot. Tänavu esimese kolme kuuga kogus IRL eraisikute annetustena kokku 54 196 eurot, erakondadele mõeldud toetusena sai IRL riigieelarvest 187 579 eurot ning liikmemaksudest laekus erakonnale 4595 eurot.\nVabaerakond kogus teises kvartalis annetustena 4173 eurot\nVabaerakond kogus selle aasta teises kvartalis annetustena 4173 eurot, suurim ühekordne annetus oli 650 eurot.\nErakondadele mõeldud toetusena sai Vabaerakond riigieelarvest 107 188 eurot ning liikmemaksudest laekus erakonnale 2829 eurot, selgub erakondade rahastamise järelevalve komisjoni andmetest.\nKokku kogus Vabaerakond selle aasta teises kvartalis annetuste, liikmemaksude ning riigi toetusena 114 190 eurot.


Munasarja tsüstide ravi rahvatervisega\nMis on munasarja tsüst: sümptomid, tunnused, liigid\nmunasarja tsüstid: ravi ilma operatsioonita folk õiguskaitsevahendeid\nEnnetamise ja kasulikke nõuandeid, kuidas vältida teket munasarja tsüstid\nKodu ravi munasarja tsüstid: folk retseptid\nmunasarja tsüst on healoomuline kasvaja, baasravikuur koosneb milles tugevdavate ja meditsiinilised preparaadid.\nKerge haigus paralleelselt käigus arsti poolt soovitatud hinnaga ja ohutute folk õiguskaitsevahendeid, mis on suutnud kahekordistada paranemise protsessi.\nKui kasvaja on muutunud raske, see nõuab operatsiooni.\nMis on munasarja tsüst: sümptomid, tunnused, tüübid ^\nmunasarja tsüst - healoomuline kasvaja vedela sisu, nagu kapsel, mis on toodetud munasarjas struktuuri ja mõõtmete suurenemine. Moodustamise tsüsti munasarjast hoiatada järgmistest sümptomitest:\ntsükli häired või menstruaaltsükli häired;\njoonist valu alakõhus;\nkõhuvalu suguühte ajal;\nvalulikkus, ebatavaline menstruatsiooni.\nKõige tavalisem soodustavad tegurid välimus tsüstid munasarjades on:\nhormonaalsete ja endokriinsed häired.\nmunasarjatsüstide liigitada järgmistesse vormis - folliikulite( funktsionaalne), luteaalse või kollaskeha, endomeetriumi, dermoid, paraovarialnaya nadyaichnikovogo täiendit, polütsüstiliste, seroosne, mutsiini ja hemorraagilise tsüstid.\nTraditsioonilised ravimeetodeid munasarjatsüstide saab suuruse vähendamiseks kasvajad, et vähendada nende arvu ja kõrvaldada hormonaalne tasakaalutus. Folk abinõud raviks kasutatav tsüstid erineda ravimpreparaadid loomulikkus, ohutuse ja vähene kõrvaltoimeid. Peamine ravi munasarja tsüstid folk õiguskaitsevahendeid puhul kasutatakse taimseid, mesindussaadused ja erinevaid õlisid.\nravi munasarjatsüstide kodus vajab regulaarset ja pikaajalist kasutamist protseduure, mis nõuavad valmistamiseks erilist omavalmistatud tampoonide ja tõmmised sisekasutuseks.\nravi pärast eemaldamist munasarjatsüstide\nravi pärast eemaldamist munasarjatsüstide esimestel päevadel vastuvõtu annab põletiku-, antibiootikumi ja valuvaigistite. Normaliseerimiseks\nhormonaalsete ja preventsiooni ägenemiste patsiente määratud kindlal kellaajal suukaudsete rasestumisvastaste ainetega. Kasutama traditsioonilise meditsiini pärast operatsiooni munasarjades on soovitav alles pärast arstiga nõu pidamist.\nmunasarja tsüstid: ravi ilma operatsioonita folk õiguskaitsevahendeid ^\nInimeste ravi munasarja tsüstid: omatehtud retsepte\nendometrioodsed munasarja tsüst: ravi\nSega värske mahla Viburnum õie naturaalse meega võrdsetes osades, millele järgneb ravimi võtmist järgmiselt:\nesimesel nädalal -pool tlIgal hommikul:\nteine, kolmas nädal - tlkaks korda päevas( hommikul, õhtul);\nneljas nädal - supilusikatäishommikul ja õhtul.\nPärast nädalast puhkust protseduuri korratakse vastupidises järjekorras.\nfolliikulite tsüsti munarakkudes: Ravi\nBOROVOE emakasse( tl), paigutatakse sügavasse klaasnõusse, vala tassi keeva veega ja kuumutatakse 20 minutit veevannis.\nPärast puljong seadistada ise kolm tundi, see peaks olema tüve ja võtta paar kuud päevas supilusikatäisvähemalt viis korda.\ntsüsti kollaskeha: Ravi\nMix lusikas soolikarohi, ristik, leesikas, piparmünt, ema ja võõrasema, juured Bergenia, siis kaks supilusikatäitpange taimed termosesse, valage neile 0,5 liitrit keeva veega ja jäta üleöö.\nhommikul infusiooni tüve ja võtab neli korda päevas summas 1/3 tassi.\nFunktsionaalne munasarja tsüstid: ravi\nKogu võrdsetes osades järjest, salvei, nõges, karjase kott, kummel, raudrohi, elecampane root.\nKaks söögikorda.maitsetaimi panna termose, vala liiter keeva veega ja ligunema öö( päev).Võtke ravimit, mis teile võetakse pool tassi kolm korda päevas 25-30 päeva jooksul.\nparovarian tsüst munasarja: Mix\nravi Linden mesi värske aaloe mahla võrdsetes osades, siis niisutada segatud marli ja asetatakse tuppe 15 minutit.\n50 gr. Verest punase vala liiter viina nõudma umbes kahe nädala jooksul ja seejärel võtta kaks korda päevas tlenne söömist.\ndermoid munasarja tsüst: Ravi\nKoguge kogumik maitsetaimi - 10 g.tamme koor, lina seeme, nisupähklipuu ja 20 gr.kask lehed.\nKogumisest võtke st.l.maitsetaimed, vala klaasi keeva veega, panna 10 minutit veevannis, siis cool ja pinget.\nKasuta puljongit väikeste portsjonitena kogu päeva vältel.\nseroosne munasarja tsüst: ravi\nPane nõrk tulekahju 50 ml astelpaju õli supilusikatäismesilasvaha. Pärast segu keetmist lisage purustatud munakollased ch.l.mahla aaloe, keetke veel minut.\nPärast segu eemaldamine tulelt tuleks jahutada, kurnata hästi, pane see marli ja öösel siseneda tuppe.\nluteaalse munasarja tsüst: Ravi\nüksikud akaatsia lilled valada pool liitrit viina, pane pimedas kohas kuus.\nPärast seda perioodi, siis tuleb tüve ja võtta kolm korda päevas enne sööki teelusikatäis 3 kuud.\nhemorraagiline munasarja tsüst: ravi\nlehtedest takjas tavaline pigistada mahla, tüve ja võtta kaks teelusikatäit iga kahe tunni tagant.\nVõtke kaks supilusikatäit.kogudes( nõges, viirpuu viljad, sõstar lehed, tüümian), mis on paigutatud Vaakumkolb, lisatakse 0,5 liitrit keeva veega ja lastakse üle öö.Võtke puljong olema vähemalt pool klaasi vähemalt kolm korda päevas.\nmunasarja tsüst Ravi\nmett sidemega panna kaks teelusikatäitlille mesi, siis korda seda kaks kihti, lips tugev niit ja kleebi marli nii sügavalt kui võimalik tuppe.\nProtseduur viiakse eelistatavalt läbi üleöö.Raviks munasarjatsüstide\nIn 250 ml keeva veega avaldatud supilusikatäiskollased kolm kuni viis sekundit, seejärel eemaldage kuumusest ja suruge tund aega. Art.pinguldatud puljong, mis on lahjendatud veega ja joogiga.\nSeda ravimit tuleb võtta umbes kolm korda päevas umbes nädala jooksul.\nmunasarja tsüstid Ravimtaimed\nGrind ja segada võrdsetes osades järgmised maitsetaimed - motherwort, puukoor Heisi, surnud nõges, vilju pihlakas, roosa kibuvitsa juure, kummel, daami mantlit.\nLiiter keeva veega asetage kolm supilusikatäit.koguda ja hoiti kuumusel 10 minutit, misjärel puljong pannakse termose kuni 6 tundi.\nPinguldatud puljongit tuleb võtta kolm korda päevas 150 ml meega.\nSamuti soovitame lugeda artiklit Mastiidi ravi rahvatervisega.\nEnnetamise ja kasulikke nõuandeid, kuidas vältida teket munasarja tsüstid ^\nVastavalt arstid, munasarja tsüstid naistel on võimalik vältida, kui järgida mõningaid lihtsaid ennetavaid soovitusi:\nregulaarselt külastada günekoloogi rutiinne kontroll;\nÄrge liigutage üle;\nsäilitada tervislikud eluviisid;\nvõtta vitamiini - mineraalsed kompleksid.\nPankreatiidi ravi rahvatervisega\nSinusiidi ravi rahvapäraste ravimitega\nStenokardia ravi rahvatervisega


Arvamusfestivalil saab Tartu ülikooli teaduskooli telgis enda nutikust proovile panna - Uudised - Tartu Postimees\nArvamusfestivalil saab Tartu ülikooli teaduskooli telgis enda nutikust proovile panna\nTuleval reedel ja laupäeval Paides toimuval arvamusfestivalil otsitakse lahendusi sellele, kuidas muuta Eesti ühiskonda ja majandust teadmistepõhisemaks. Esimest korda on seal ka värske teaduse ala, kus tuleb jutuks näiteks teadlaste töö kasu inimeste igapäevaelule.\nKahe ala peale kokku on 13 teadusarutelu. Neis räägitakse nii teaduspoliitikast, ettevõtluse ja teadlaste koostööst, teadlaste ühiskondlikust rollist kui ka sellest, kus teadlaste tööd üldse vajatakse. Lisaks saab mõlemal päeval Tartu ülikooli teaduskooli telgis end proovile panna nutikust ja teadmisi nõudvate ülesannetega.\n«Arvamusfestivali teadusala on mõnus paik, kus saavad kokku teadusesõbrad ja -huvilised. Koos arutades tulevad head mõtted ja uued lahendused,» ütles teadusala tiimi juht Priit Ennet.\n«Meie kõigi huvides on, et värske teadus jõuaks võimalikult kiiresti ühiskonda ja inimeste teadvusesse, samuti see, et teadlased oleksid oma projektide kujundamisel kursis ühiskonna ootuste ja vajadustega. Selleks tuleb tihendada kontakte teadlaste ja avalikkuse vahel. Arvamusfestivali teadusala on koht, kus teadlaste näod saavad tuttavaks ning kus kujuneb selgem arusaam teadustöö olulisusest meie igapäevaelu paremaks muutmisel,» sõnas värske teaduse ala arutelu juht Tuul Sepp Eesti noorte teaduste akadeemiast.\n«See aasta on Eestis uute sihtide seadmise aasta – koostamisel on strateegia «Eesti 2035» ja mitmed valdkondlikud arengukavad. Edukate riikide arengu eestvedajad on enamasti targad inimesed ja teadus. Eesti teadus on meid juba teinud suuremaks kui meie füüsiline suurus võimaldaks. Veelgi suuremaks kasvada saame vaid teadusesse investeerides ja teadustulemusi oma elu edendamiseks kasutades. Hea meel on selle üle, et eestimaalaste huvi teaduse vastu kasvab ja üha rohkem teadlasi tahavad oma töö tulemustest rääkida. Sestap oleme koos partneritega teadusala laiendanud värske teadusalaga,» lausus Eesti teadusagentuuri tegevjuht Karin Jaanson.\nAruteludes saavad sõna teadlased, poliitikud, ajakirjanikud, ettevõtjad ja teised. Teadusala ja värske teaduse ala valmistasid ette Eesti teadusagentuur, Eesti teadusajakirjanike selts, Eesti noorte teaduste akadeemia, Tartu ülikooli teaduskool, Tartu ülikooli Narva kolledž, Eesti kirjandusmuuseum, Eesti ettevõtluskõrgkool Mainor, rakenduskõrgkoolide rektorite nõukogu, Tallinna ülikool, NutriLoop ja soolise võrdõiguslikkuse ja võrdse kohtlemise voliniku kantselei.\nOtsepilt 23 fotot


Peatükk 22. Rootslased Hiiumaal\nPäev pärast putši Moskvas, 20. augustil 1991 püstitati Hiiumaale (Dagö) Reigi kiriku lähedale monument nende hiiurootslaste mälestuseks, kes 210 aastat tagasi, s.o. 20. augustil 1781 olid sunnitud lahkuma oma kodukohast ning rändama Lõuna-Venemaale, kus nad rajasid Gammelsvenskby.\nHiiurootslased tulid Hiiumaale keskajal tõenäoliselt praegusest Edela-Soomest. Nagu ülejäänud rootsi talupojad, olid ka nemad vabad ja võisid viidata vabaduskirjale, mille oli välja andnud Saksa Ordu 1470. aastal. Kirjades oli öeldud, et rootslased vabastati teokohustustest, kuna nad maksid maksu. Vabaduskirjade sisu kaotas vähehaaval oma väärtuse ja juba ajal, mil Jacob De la Gardie oli Hiiumaa valitseja, muutusid tingimused karmimaks. Võitlus rootsi talupoegade ja mõisahärrade vahel kestis terve 18. sajandi ning kulmineerus sajandi lõpus, kui Carl Magnus Stenbock omandas Kõrgessaare mõisa, millele rootslased allusid. Aja jooksul jõudsid uudised rootsi talupoegadest ka Peterburgi, kus keisrinna Katariina laskis välja anda dekreedi, et Hiiumaa talupojad peavad välja rändama türklaste käest vallutatud aladele Lõuna-Venemaal.\nNii algas pikk rännak Läänemere rannalt Dnepri jõe alamjooksule. Väljarändamise kuupäevaks määrati 20. august 1781. Ligikaudu tuhat inimest lahkus sel päeval kodusaarelt, et 1. mail 1782 jõuda oma uude elukohta. Teel surid neist enam kui pooled.\nEsimesed sõnad, mida nad oma uues elukohas laususid, olid: "Nüüd oleme me korralikult tüssata saanud". Enne lahkumist lubati rootslastele nii maju kui ülesharitud maad, selle asemel tuli aga hakata kaldanõlvale auke kaevama, et katus pea kohale saada. Esimesed aastad olid uusasukatele rängad ning paljud neist surid. 1783. aastal oli elus vaid 135 hiiurootslast. Kuid aja jooksul kasvas välja väike ühiskond, kus kõneldi arhailist rootsi keelt ja hoiti nii kaua kui võimalik elus Hiiumaalt kaasa võetud rootsi traditsioone.\n1920-ndate aastate lõpus räägiti Rootsis ühe vana rootsi küla elanikest. See oli seotud palvekirjaga Gammelsvenskbyst saada taasühendatud oma hõimlastega. Pärast pikka ja väga bürokraatlikku protsessi sai lõpuks selgeks, et Gammelsvenskby elanike palvekiri on saanud vastuse. 22. juulil 1929 lahkus 888 inimest Gammelsvenskbyst, et Punase Risti abiga läbi Euroopa Rootsi jõuda.\nTaasühinemine esiisade maaga, millelt nende esivanemad olid lahkunud sadu aastaid tagasi, ei olnudki nii lihtne ja mõned neist pöördusid Ukrainasse tagasi. Mõned asusid elama Kanadasse. Rootsis said paljud endale talumaa Gotlandil, kus nad igal aastal 1. augustil kohtuvad Roma kloostris.


Veebruari vaatlusõhtud AHHAAs\nVaatlusõhtud (8.-12. veebruar)\nVeebruarikuu vaatlusõhtud toimuvad AHHAA keskuse katusel 8.–12. veebruaril kell 17:30–20:00. Õhtutaevas säravad kasvav Kuu ja Marss. Heade taevaolude korral võib üritada leida mõningaid kuulsamaid süvataevaobjekte, näiteks Orioni udukogu (M42) või Plejaadide täheparve (M45).\nMerkuuri vaatlemine (23.-24. veebruar)\nVeebruari lõpus ilmub läänetaevas põgusalt nähtavale palja silmaga nähtavatest planeetidest kõige harvemini nähtav Merkuur. Raskesti nähtav planeet paistab teleskoobis pisikese poolkuuna, olles parasjagu oma suurimal nurkkaugusel Päikesest ning seetõttu vaid ühelt küljelt valgustatud. Sõltuvalt taevaoludest võime üritada vaadelda ka muid seal ajal taevas olevaid objekte.\nVaatlused toimuvad kahel järjestikusel õhtul 23. ja 24. veebruaril vaid 1 tunni jooksul vahemikus 18:00–19:00, kuna Merkuuri nägemise ajaaken on üpris lühike.


Kuidas ravida kubeme keetmist - Ravi - 2021\nÜlevaade keedude (keeb) töötlemisest intiimsetes kohtades meestel\nFuruncle'i ravimine kubemes on oluline ülesanne, mille eiramine toob kaasa soovimatud tagajärjed. Tavaliselt ei põhjusta tuvastatud haavandid tõsist terviseohtu. Intiimsetes kohtades keema takistab liikumist, põhjustab moraalset ebamugavust, põhjustab ebameeldivaid, valulikke tundeid.\nSümptomid, mis ilmuvad kubemes\nLisaks sisemistele põhjustele on:\nüldise immuunsüsteemi düsfunktsioon kehas, mis tähendab kaitseväe nõrgenemist, nõrk immuunsus;\nsagedased nakkushaigused, mis on seotud urogenitaalsüsteemiga, suguelundite (gonorröa, herpes, trichomoniasis) puhul;\nhüpotermia - kui keetmine ilmus intiimsesse tsooni, võis patsient eelnevalt külmas tiigis supelda või külmuda;\nsuurenenud virulentsusega stafülokokkidega nakatumine;\nsuguelunditest pärit pedikuloos;\nnahakahjustused - kulumised;\nsünteetiliste või tihe linane kasutamine.\nIntiimse kohtlemise ravi omadused\nRavi kestus ja efektiivsus sõltub suuresti haiguse diagnoositud staadiumist. Arst määrab ambulatoorse ravi. Mõnikord on vaja haiglaravi, kui keetmine on kasvanud, mõjutanud rasvkoe, põhjustanud muid komplikatsioone.\nSqueeze chiryak võimatu. Seda protseduuri võib teostada ainult arst, kasutades spetsiaalseid tööriistu. Kodus, määrdunud kätega, võib inimene nakatada nakatunud kohale.\nInimesed keedavad - keema. Väike põletikuline moodustumine, mis avaldub ühe karvanääpsu suppuratsiooni vormis, mis on seotud rasunäärme ja ümbritseva koe piirkonnaga.\nKui avate küpset keema, ilmub mädane vedelik. Põhjustada haiguse erilisi püogeenseid baktereid - stafülokokk. Intensiivsetes kohtades keeb sagedamini kui teised kehaosad. Nahk on õhem, kubeme- ja südamepiirkonnad on probleemsed. Kohtades higi, kui inimesed kannavad ebamugavaid, pingulisi riideid või jätavad hügieeninõuded tähelepanuta.\nSoolise ja vanuse eristamine ei tee haigust. Igaüks kannatab võrdselt: naised, mehed, sageli lapsed. Vahel on põhjuseks lümfisõlmedega seotud probleemid. Ainult arst suudab tuvastada probleemi tegeliku allika.\nFurunculosis on ebameeldiv nakkushaigus, mille patogeen on väga levinud. Staphylococcus on olemas kõikjal, isegi tervetel inimestel. Sellist tüüpi bakterid nagu niiskus, soojus, sagedamini keedetakse reide sisepinnal, häbemepiirkonnas.\nTeadlased on leidnud, et stafülokokid on inimese nahal pidevalt olemas, 90% neist on ohutud sordid, mis ei tekita probleeme. Olukord muutub, kui mikroorganismide loomulik tasakaal on häiritud. Aktiivsete patogeensete bakterite aktiivsus tekitab väikese põletikulise protsessi (abstsess), mille tulemuseks on abstsess. Keetmise tuvastamine meeste kubemes, järgnev ravi kodus improviseeritud vahenditega toob kaasa negatiivseid tagajärgi.\nAbstsessi välimust on lihtne vältida. Võtke vitamiine, kandke mugavaid, sobiva suurusega aluspesu, peske õigeaegselt - meetmed aitavad vähendada furunkulooside tõenäosust.\nMõnikord tekitab abstsessi välimus menstruatsiooni, kui esineb hormoonitaseme muutus. Meestel ilmub jalgade vaheline kuumutus kuumal hooajal tiikide tihti suplemise ajal, külastades randu.\nRavige haigust kogenud arsti abiga paremini. Spetsialist määrab haiguse praeguse etapi. Kui abstsessi ilmumine ei tekitanud muid tüsistusi, toimub ravi ambulatoorselt.\nRavi ülesanne on kiirendada kõigi identifitseeritud keedude küpsemist, avada need, eemaldades kogunenud munn. Määrata spetsiaalsed salvid, millega patsient ravib haava, antibiootikumid, et eemaldada organismis jääkinfektsioon.\nKui sümptomid näitavad edasijõudnud etappi, on patsient haiglasse.\nKeetmise lokaliseerimine (selle asukoht) ei mõjuta raviprotsessi kestust, arsti poolt määratud ravimeid. Ainus asi - spetsialist püüab vältida peenise või hõõrdepiirkonna tundliku naha vigastamist.\nMeditsiinilises alkoholis eelnevalt niisutatud puuvillane tampoon aitab kiirendada paranemist. Sageli on vaja määrida 3-4 korda päevas. Lisaks töödeldakse kahjustatud piirkonda ichtyol õli. Võtke puuvill või tükk steriilset sidet. Kandke salvi kiht, rakendage tihedamat. Õigeaegne ravi kiirendab keetmist. Spetsialist avab haavandi hoolikalt, eemaldab kiiresti kõik mädanikud. Haavat ravitakse ichtyol salvi ja sidestatud.\nMeestel kubeme keetmisel ei ole olulisi erinevusi. Isiku seljal, kätel ja suguelunditel on haavandid. Ainuke omadus - kubeme nahas on õhem, eriti peenis.\nOn oht väikese armi tekkeks, peate hoolikalt valima kokkupuuteviisi. Kõik raskused on lahendatavad, kui pöördute õigeaegselt arsti poole. Ta määrab spetsiaalsed antibiootikumid ja salvid, uurib kirurgilise sekkumise vajadust. Enamikku ravimeid saab osta apteegist.\nKui kubemes on naistel diagnoositud keed, ei pruugi antibiootikume nõuda. Piisav kohaliku ravi haavand ichthyol salv, sarnased vahendid.\nKui rasedus on vajalik, et tuvastada, ravida selliseid koosseise õigeaegselt, et vältida antibiootikumiravi. Arstid püüavad leida ravimit, mis on lootele ohutum.\nMida võidakse karusnahk:\nTa valib ravimeid, määrab ainult kvalifitseeritud arsti, kodus on ise ravida. Genitaalidel on palju veresooni, mille kaudu stafülokokk kergesti kehasse siseneb. See kutsub esile komplikatsioonide tekke.\nOperatsiooni vajadust määrab alati arst. Patsienti ravitakse tavaliselt kodus ettenähtud ravimitega. Arst ütleb üksikasjalikult, mida ja kuidas määrida probleemi kohta, millal vastuvõtule tagasi tulla. Valminud abstsessi avamine toimub haiglas.\nSpetsiaalsete tööriistadega arst avab küpset abstsessi, eemaldab sealt kogunenud mäda. Salitsüülhape aitab kaasa vedeliku vabanemisele. Ta sööb kiiresti õhukese lapi karusnahal.\nÕõnsuse lõpus pannakse spetsiaalne kummi - äravool täielikult tühjendatud. Jäta 3 päeva, seejärel eemalda.\nHaavale kantakse operatsioonijärgselt sidemeid, vahetatakse seda perioodiliselt.\nMõned üritavad haavandeid iseseisvalt eemaldada. Majad avavad need, seejärel põletavad nad desinfitseerimise jäljendamiseks. Tegemist on tüsistustega. Ärge kasutage kodus ravi mittesteriilsete tööriistadega. Haavasse on kerge panna täiendav nakkus. Eriti kui patsient on laps. Ainult arst on võimeline hindama haiguse arenguhäireid, ohtu ja väljavaateid, määrama õigeid ravimeid.\nEksperdid ei kahjusta traditsioonilise meditsiini väärtust, kuid soovitavad kasutada arsti poolt määratud täiendavaid toetavaid ravimeid. Meeste kubeme keetmist saab ravida kodus regulaarselt arsti poolt määratud ravimite abil: salvid, geelid, antibiootikumid.\nLooduslike abinõude hulgas on vibu kõige tõhusam. Üks sibul on pooleks lõigatud ja praetud, kuid ilma õli. Sa pead ootama, kuni see on põhjalikult küpsetatud. Küpsetatud osa lõikamine, kinnitage see keetmise kohale, kinnitage see krohviga ja jäta ööseks. Korda 2-3 korda. Sibul on võimeline tõmbama kogunenud mäda, mis kiirendab kasvu küpsemist.\nMida teha, kui haavand ei liigu\nMõnikord ei anna arsti poolt määratud ravimite kasutamine efektiivset tulemust. Haavandid võivad kaduda, ilmuvad uuesti.\nKülastage arsti. Kui moodustumine ei kao, ilmub uuesti, ei ole nende esinemise põhjus veel kindlaks tehtud. Või haigus tekitas komplikatsioone. Näiteks haavandid ilmusid keha erinevates osades. Võib-olla on levinud staph infektsioon, mis on täis kroonilise furunkuloosiga.\nFurkooride väljanägemine kubemes on alati ebameeldiv. Oluline on mitte oodata, kuni abstsess valmib, võtke ühendust arstiga. Spetsialist määrab testid, tuvastab patoloogia allika. Probleemi on vaja ravida mitmetes omavahel seotud etappides - abstsessi, dissektsiooni, haavade paranemise, taastumise ravis. Õigeaegne meditsiiniline abi leevendab komplikatsioonide teket. Olles diagnoosinud keetmise meeste kubemes, määrab arst sobiva ravi ja ravib paranemisprotsessi.\n„BUDYAGA FORTE®” geel, mis sisaldab pigmenti ja stagnantseid täpid koos Mustpeade ja verevalumitega, 75ml.


Juhtkiri: diktatuur lubatud demokraatia asemel? - Arvamus\nJuhtkiri: diktatuur lubatud demokraatia asemel?\n3. detsember 2012, 11:22\nPärast Hosni Mubaraki tagasiastumist 2011. aasta veebruaris on arengud Egiptuses on olnud ühtaegu ettearvamatud ja murettekitavad. Meenutagem optimismi, mis oli valdav suurima rahvaarvuga araabia maa diktaatori kukkumise järel. Räägiti demokraatia saabumisest Lähis-Itta ja türannide ajastu lõpust, toodi paralleele Berliini müüri langemisega, usuti vabaduse pöördumatut võidukäiku. Oli ju ikkagi alanud araabia kevad.\nJuba pool aastat hiljem oli selge, et mingit ühtset araabia maailma kohta kehtivat mustrit ei olnud olemas varem ega sündinud ka araabia kevade käigus. Kõik sõltus iga riigi sisemisest dünaamikast. Liibüas ja Süürias alanud kodusõda, millest ühte sekkumist pidasid suurriigid võimalikuks, teise aga mitte. Tuneesiat ja Egiptust räsis pidev ebastabiilsus, kuid siiski liiguti tasahilju demokraatlike valimiste suunas. Ulatuslikud ülestõusud puhkesid ka Jeemenis ja Bahreinis, kuid erilisi muutusi need kaasa ei toonud. Mujal araabia maades suutsid režiimid oma võimust kinni hoida ja opositsiooni tasalülitada – kes rahvale raha, kes natuke suuremaid õigusi jagades.\nKõige mõistatuslikum on aga olnud araabia maailma lipulaeval – Egiptuses – toimuv. Perioodi iseloomustab võimuvõitlus sõjaväe, riigi suurima liikumise Moslemivennaskonna ja teiste islamistide, liberaalide ja muude ilmalike jõudude vahel. Esimene murrang saabus tänavu suvel, kui armee loovutas võimu presidendivalimised võitnud Mohamed Morsile. Teine murrang saabus üle-eelmisel nädalal, kui Morsi ootamatult teatas, et keegi, kaasa arvatud kohtud, ei saa tema otsuseid vaidlustada.\nMorsi deklaratsioon on rahva sügavalt lõhestanud, seni omavahel näägelnud ilmaliku opositsiooni konsolideerinud ja tekitanud riigis suurima poliitilise kriisi pärast Mubaraki kukutamist. Morsi ütleb, et kuulutas end kõikvõimsaks ajutiselt ja loobub laiendatud volitustest kohe, kui uus põhiseadus on vastu võetud. Vastaste sõnul on Morsi aga islamistist Mubarak, «uus vaarao», kes seni käitus pragmaatiliselt, aga nüüd näitab tegelikku palet.\nTüli keskmes on uue konstitutsiooni tekst, mille islamistide kontrolli all olev põhiseaduslik assamblee möödunud reedel kiiruga vastu võttis ja mis 15. detsembril rahvahääletusele läheb.\nOpositsiooni sõnul üritavad riigipea liitlased referendumi ülikiire korraldamisega läbi suruda šariaadipõhist konstitutsiooni, mis piirab inimeste sõnavabadust ja naiste vabadusi.\nEt kaalul on Egiptuse riigi tulevik, on rahva valulik reaktsioon – mõlemal poolel on tänavatele tulnud sadu tuhandeid meeleavaldajaid, on olnud veriseid kokkupõrkeid – arusaadav. Kohalikud kolumnistid räägivad ka uue revolutsiooni või isegi kodusõja ohust islamistide ja mitteislamistide vahel. Morsi võiks mõista, et 60 aastat sõjalise diktatuuri all kannatanud rahvas on tundlik selle suhtes, kui uus riigijuht vanu kombeid üle võtma asub.


Eesti Ekspress: Priit Ennet\nKollektiivne aju on leitud! 3\nMargus Maidla "Teaduste Akadeemia - Eesti kollektiivne aju" Incorp Holding OÜ, 2014 800 lk.\nTeadlased lubavad teha pimedad nägijateks 14\nSilma võrkkesta signaalkoode lahti muukivad teadlased lubavad luua tehissilma ja kaugemas tulevikus projitseerida tehisreaalsust otse närvirakkudesse.\nTeadlased lubavad teha pimedad nägijateks\nRobotid tungivad argiellu 1\nImetlusväärse kannatlikkuse ja piinliku täpsusega on astronoomid aastate pikku jälginud, kuidas 28 tähte Linnutee südames ringi tiirutavad – ja lugenud neist tähetiirudest välja uusi teadmisi meie galaktika keskmes haigutava hiigelsuure musta augu kohta.\nMereloomad loevad magnetkaarti\nPisikesed merikilpkonnapojad ja lõhemaimud jätavad sünnipaiga magnetkoodi hästi meelde, et vanemas eas pärast hiidpikki rännakuid Maa magnetvälja toel koju tagasi navigeerida.\nÜrgselt inimlik sõda\nSõda on niisama vana kui inimkond ise ja on meie arengus täitnud;väga kandvat rolli – niisugune arusaam võtab teadlaste seas maad,;tõrjudes kõrvale seni üsna levinud idee, et sõda on inimkultuuri saadus;ja seega suhteliselt hiljuti tekkinud nähtus.\nSõda on niisama vana kui inimkond ise ja on meie arengus täitnud väga kandvat rolli – niisugune arusaam võtab teadlaste seas maad, tõrjudes kõrvale seni üsna levinud idee, et sõda on inimkultuuri saadus ja seega suhteliselt hiljuti tekkinud nähtus.\nLemmikmuusika kosutab südant\nTeadusuuring näitab, et heal muusikal on südame-veresoonkonna tervisele sama soodne toime kui heal naljal.\nTehissüda kogub tuure 1\nNaiste puna sütitab mehi\nTeadus on lõpuks kinnitanud seda, mida paljud naised arvatavasti juba ammu vaistlikult teadsid: kui tahad mehi võrgutada, pane selga midagi punast.\nVestlus kosmoseolenditega võib alata\nBriti teadlane on välja mõelnud nipi, kuidas kosmosetsivilisatsioonide signaalidest sõnu ja lauseid välja lugeda – ja aru saada, kas nad on meist targemad või mitte.\nVestlus kosmoseolenditega võib alata 2\nIkkagi (peaaegu) inimene\nMasinal ja inimesel on üha raskem vahet teha. Nädalavahetusel Londoni lähistel peetud intelligentsete robotite võistlusel jäi veerand žürii liikmetest tõemeeli uskuma, et suhtlevad inimesega, kui tegelikult vahetas tekstisõnumeid hoopis Saksamaal loodud arvutiprogrammiga Elbot.\nIkkagi (peaaegu) inimene 3\nEhmusid? Järelikult konservatiiv! 1\nMeie poliitilised eelistused ei jää oskusliku vaatleja eest saladuseks: rühm USA teadlasi on avastanud testimeetodi, mis näitab silmapilkselt, kas inimene on pigem konservatiiv või pigem liberaal.\nEhmusid? Järelikult konservatiiv!\nMõte mõlgutab kuuli kerre\nLahinguväljal käsklusi hõikavad sõjamehed võivad peagi jääda üksnes ajalookangelasteks, sest tulevikusõdurid hakkavad ehk omavahel suhtlema peagu täielikus vaikuses, kõrgtehnoloogiliste "'mõttekiivrite"' abil.\nMõte mõlgutab kuuli kerre 4\nLahinguväljal käsklusi hõikavad sõjamehed võivad peagi jääda üksnes ajalookangelasteks, sest tulevikusõdurid hakkavad ehk omavahel suhtlema peagu täielikus vaikuses, kõrgtehnoloogiliste “mõttekiivrite” abil.\nHiidsisalikud võisid maismaaloomade valitsejateks tõusta mitte loomupärase tubliduse toel, vaid puhta juhuse läbi, väidavad teadlased.\nDinosaurustel vedas roppu moodi? 6\nTumeda aine jäljed üles võetud\nKosmoloogid ja füüsikud on elevil: Maa ümber tiirutav tehiskaaslane on vist avastanud universumit täitva salapärase tumeda aine jäljed.\nKuidas kärbes maha lüüa\nLõpuks ometi on teadlased mõistma hakanud, miks on kärbseid nii raske piitsaga tabada. Enamgi veel, nad oskavad nüüd ka teaduslikult põhjendatud nõu anda, kuidas tabamusprotsenti parandada.\nKuidas kärbes maha lüüa 10\nUsulõhed on terviseks\nMiks on maailmas nõnda palju erisuguseid uske, mis tihtipeale omavahel vaenujalalgi? Aga sellepärast, et inimesed oleksid tervemad: USA teadlaste arvates pidurdavad usulised erimeelsused nakkushaiguste levikut.\nRoti ajurakud juhivad robotit\nTehnika ja eluslooduse sümbioos on jõudnud uuele tasemele:;Briti teadlaste loodud roboti liikumist juhib täiel määral bioloogiline “aju” – laboris roti elusatest närvirakkudest kasvatatud kude.\nMiks tšillipipar kõrvetab\nTšillipipra terava maitse austajad on elamuse eest tänu võlgu putukatele ja mikroskoopilistele seentele, kelle eest paprikataim end vänge ainega kaitsta üritab.\nMiks hirmul on suured silmad\nOhtlikku olukorda sattunud inimese hirmunud näolilme – pärani silmad, paisunud sõõrmed, õhku ahmiv suu – aitab ohuga paremini toime tulla, väidavad Kanada teadlased.\nMiks hirmul on suured silmad 1\nTehispäike jääb hiljaks\nHiigelsuur rahvusvaheline eksperiment, mis võiks anda inimkonnale uue, küllusliku ja puhta energiaallika, läheb arvatust kallimaks ja võtab kavandatust rohkem aega.\nTehispäike jääb hiljaks 2\nLükati on loomulikum kui joonlaud\nAmazonase vihmametsas tänapäeva tsivilisatsioonist üsna puutumatult elava loodushõimu liikmed tabavad hõlpsasti ära, et abstraktseid arve saab väga piltlikult joone peale ritta seada.\nPhoenix on laskunud\nNASA kosmoselaev Phoenix saatis Maale esimesed üllatavad ülesvõtted Marsist – külmast ja kõledast polaartasandikust, mille väikesi kive täis puistatud pind on lõhenenud nurgelisteks plaadikesteks.\nMerevähi ülivärviline maailm\nAustraalia lähedal Suurel Vallrahul elab krevetisarnane koorikloom, kes näeb paljutki sellist, mis teistele loomadele ja inimesele jääb nähtamatuks.\nNokkloom - ei lind ega roomaja\nPardi nokk ees, kopra saba taga - nokkloom on juba esimesel pilgul kummaline elukas ja sama kummalised, nagu selgub, on ka tema geenid.\nNokkloom - ei lind ega roomaja 1


⓵ Rasedusvastased tabletid\nHome » Informationen » Rasedusvastased tabletid\nEesnäre (prostata) paikneb kusepõie all häbemeluu taga ja pärasoole ees. Fegew toimetaja k,. Imehead eeterlike õlide lõhnad ja super hästi puhastavad tooted. Enamasti juhtub see peale viiekümnendat eluaastat. Banaani sömine vähendab turset. Aasias on ingverit maitse- ja ravimtaimena pruugitud tuhandeid aastaid. Hiina meditsiin on praktiseerija piisava ettevalmistuse korral ohutu. Beeta-blokaatorid, doksütsükliin, rasedusvastased pillid, kohalik tuimestus näo piirkonnas, sulfoonamiidid.\nBytox pohmelli plaaster Parimate tulemuste saavutamiseks paigaldada enne alkoholi tarvitamist! 15vankri has nothing public to show. Agnes Kalliti koralliklubi terviseKogemused; tooted ongi. Irli feilamise üle saab praegu (endisel valijal) veel ainult hea meel olla. Graafik: vaata, kui palju on värt 10 aastat tagasi ostetud aktsiad täna. Eesnäre asub lahkliha all, nii et kui sõtkud pöidla või sõrmenukkidega õrnalt lahkliha, siis võib ka mehe g-punkt vunki täis minna. At Lane associates, our comprehensive approach to dentistry ensures taavi you get.\ntabletid, mis ei tekitaks nii tohutult tselluliidi? Hiina meditsiin library2 (traditsioonilise hiina meditsiini raamatukogu 2) on teenus, mis pakub hiina meditsiini seotud e-raamatute teemal liige hiina meditsiin Square. Download to mp3: Sipelgapesa teaser I / est. Jõhvi, matusebüroo oü - -, jõhvi, matusebüroo oühauakivid, matusebürood. Järgnev artikkel annab sulle väga veenvad, kuid samas ka hoiatavad tõendused, et rasedusvastased tabletid või. Given the close relationship of this group with the bing Center,.\nSammuke edasi: meeste rasedusvastased tabletid võivad varsti\nIkka tuleb ette juhtumeid, kus inimesed ei jõua omavahel kokkuleppele. Eyelid surgery, blepharoplasty (ingl) Silmalaugude plastikatega on võimalik parandada allavajunud ja turses silmalaugusid. Ahtalehine põdrakanep Chamaenerium angustifolium Ahtalehine põdrakanep kasvab hõredais metsades, raiesmikel, põlendikel, nõmmedel ja metsaservadel. Eraomandis olevad autod on peamine kaup Internetis kättesaadav 24 tundi öpäevas märatud kontaktisikud, kogemus kõigis ostmise. Bytox Pohmelli Plaaster sisaldab 12 looduslikku koostisosa. Et surnuaia lähedal olev eramuterajoon hakkab kasutama krematooriumi toodetavat. Christina j laane, md, rated 5/5 by patients. Balti börside hindu näeb sisselogitult. Eestis ei ole koralliklubi veel väga palju kanda kinnitanud. Gordoni perekool aitab arendada oskusi, mille abil. D., is an ent otsin doctor practicing in Burlingame,. Alati saadaval üle 50 urni.\nKuidas pillid mu ära rikkusid? Miks ma neilt enam maha ei saanud? Mis pani mind lõplikult nende võtmise lõpetama ja mis olid tulemused? Kommentaarid artiklile oi-oi: väljatõmbamine on levinum meetod kui rasedusvastased tabletid! Oi-oi: väljatõmbamine on levinum meetod kui rasedusvastased tabletid!\nHormonaalsed rasestumisvastased tabletid võivad tekitada trombe. Järgnev artikkel annab sulle väga veenvad, kuid samas ka hoiatavad tõendused, et rasedusvastased tabletid või hormoontabletid võivad tublisti suurendada riski. Rasestumisvastased tabletid - abivahend noorele ; Kas totukest võib steriliseerida? Beeta-blokaatorid, doksütsükliin, rasedusvastased pillid, kohalik tuimestus näo piirkonnas, sulfoonamiidid. Kas kellelgi on kogemust, kas rasestumisvastased tabletid võivad kehakaalu suurendada. Enne mul sellist probleemi polnud, võisin süa. Usa arizona osariigis on keelatud kaamleid kÜttida, kuigi seal elavad kaamlid ainult loomaaias. Sünnieelse osakonna arstid ja ämmaemandad nõustavad, ravivad.\nKombineeritud rasestumisvastased tabletid, pillid, naiste\nVastaste tablettide nimed- väga oleks. Kombineeritud rasestumisvastased tabletid ehk pillid Retsepti saab pere või naistearstilt- õige kasutamise korral tagavad rasestumisvastase kaitse. Rasedusvastane tablett meestele pole tegelikult tablett, aga lõpuks ometi on sammukese võrra mükijõudmisele lähemal toode, mis võib igapäevasest. Silümariin (hariliku maarjaohaka seemnetest) : Carsil, 22,5 mg kaetud tabletid, veebiversioon vaadatud. Rasedusvastased tabletid ja farmacia rasedustest. olen tabletet võtnud juba 4 enne kuud, esimesed 2 kuud oli kõik korras, eelmine kuu hakkas mingi 2 nädalat.\nVistrikud, rasvane nahk, kõm ja katkised juuksed tere! Minu probleemiks juba. Eluaastast on rasvane nahk, vistrikud, rasvased juuksed ja jube kõm. Otsest ravi ei ole,haigus on isepärane. Rasedusvastased tabletid ja päevad peaaegu kadunud - huvitav. Teist kuud juba pole eriti päevi. Võtan yaz tablette ja nii vähe tuli verd, natuke ainult. Hormoonbaasil rasedusvastased vahendid ja kaal 11:42. Et need Yarina tabletid mõjuvad paljudele kaalu alandavalt hoopis. Paljudel naistel põhjustab migreeni östrogeeni langus enne menstruatsiooni algust. Rasedusvastased hormoontabletid võivad migreeni kordi hullemaks teha. Spiraal; nuvaring; rasedusvastased tabletid ; evra plaaster; kondoom; Mitme-valikuga.\nravimid Arsti nõuanded küsi\nRasestumisvastased tabletid - delfi naistekas\nWeiter: Põlv paistes » »\nZurück: « « Merimetsa peoruumid\nZefih , Sat, February, 10, 2018\nRasestumisvastased tabletid on üks võimalik kaitsevahend noortele soovimatu raseduse vältimiseks. Kas on olemas mingid uue põlvkonna tabletid, mis ei tekitaks nii tohutult tselluliidi? Olen kasutanud Harmonetit ja evrat.\nNiqofyj , Sat, February, 10, 2018\nVeebruar 2009,.28: Tere! Palun kirjutage kõik hetkel eestis saadaolevad ras.