Eesti vajab uut rahvusliku ühtsuse kokkulepet\nESDTP TOETAB UUT POLIITILISELT LAIAPÕHJALIST VALITSUST JA UUT RAHVUSLIKU ÜHTSUSE KOKKULEPET\nJaanuaris 2002. a. asetleidnud kolmikliidu valitsuse kokkuvarisemine on loonud uued võimalused eetilisteks ja poliitilisteks muutusteks ühiskonnas ning uue rahvusliku ühtsuse kokkuleppe ettevalmistusteks.\nKümme aastat tagasi sündinud ühiskondlik kokkulepe Eesti riikluse taastamiseks restitutsioonilise riikliku ja maailmavaatelise järjepidevuse alusel on ennast ammendanud. Täna tunnistab rõhuv enamus poliitilistest jõududest Eesti ühiskonna sotsiaalset lõhestumist, räägitud on klassivastuolude taastekke ohust selle äärmuslikemais vormides.\nEesti Sotsiaaldemokraatlik Tööpartei hindab Eesti kapitaliringkondade tõstatatud ideed uue rahvusliku kokkuleppe sõlmimiseks ja Eesti Suurettevõtete Assotsiatsiooni korduvaid initsiatiive tuua erakonnad, ametiühingud ja tööandjad ühise laua taha.\nVastamaks suurettevõtjate esitatud küsimusele, kas Andres ja Pearu suudavad koostööd teha, soovitab ESDTP küsimuse inspireerinud teoses ka Hundipalu Tiidu kujule tähelepanu pöörata.\nErinevalt lagunenud senise kolmikliidu erakondadest ja mõnest senisest opositsioonierakonnast hindab Eesti Sotsiaaldemokraatlik Tööpartei ettepanekut rahvusliku tasakaalu otsimiseks erinevatele maailmavaadetele tuginevate sotsiaalpoliitiliste jõudude ja neid esindavate erakondade osalusel katsena pehmendada ja ületada vastuolu Eestis valitsevate XX sajandi algusele iseloomulike varakapitalistlike suhete ja XXI sajandi Euroopa arenenud kapitalismi iseloomustavate tõekspidamiste vahel.\nNimetatu kontekstis tervitab ESDTP X kongress kolmikliidul põhinenud Eesti Vabariigi valitsuse tagasiastumist, mis võimaldab astuda samme Eesti tuleviku rajamiseks uuele rahvusliku ühtsuse kokkuleppele, ja toetab laiapõhjalise rahvusliku ühtsuse üleminekuvalitsuse moodustamist.\nEesti Sotsiaaldemokraatlik Tööpartei toetab uue rahvusliku ühtsuse kokkuleppe sõlmimist tööandjate, töövõtjate ja erakondade vahel ning ootab Reformierakonna ja Keskerakonna koalitsioonilt tõhusaid meetmeid selle saavutamiseks.\nTallinnas 19. jaanuaril 2002. a.\nESDTP X kongress


eesti 15.11.2017 06:23 | Siionin Lähetyslehti\nMeieisapalves palume: ”Ja ära saada meid kiusatusse.” Kiusatused on ahvatlused, millele järeleandmine viib valedele tegudele ehk pattu.\nMartin Lutheri kirjutatud „Suures katekismuses“ seletatakse, et meid kiusavad meie enda liha, maailm ja kurat. Liha tähendab meie inimlikkust, mis on pärispatu mõju all. Maailm tähendab uskmatuid inimesi, kes on Jumalast lahku läinud. Kurat on Jumala vastane. Ta püüab igatpidi häirida Jumala head tegevust.\nKõik kolm tekitavad meile ahvatlevaid olukordi, mida meil on raske tõrjuda. Luther ütleb, et me ei saa kiusatusi omal jõul tagasi lüüa. Sellepärast peame me täie südamega paluma Jumalat: ”Ära lase mul kiusatuse läbi tagasi langeda.”\nKurat, hingevaenlane, kiusas taga ka Jeesust. Kui Jeesus oli näljane, palus kurat tal kivid leibadeks muuta. Jeesuse kiusatustest õpime, et kiusatused ei pruugi tihtipeale ohtlike või valede asjadena välja näha.\nVaenlane oskab ka olukorda ära kasutada. Näljast ahvatleb ta leivaga. Miks Jeesus ikkagi kive leibadeks ei teinud? Ta ei kuulanud kuradit, vaid vastas: inimene ei ela ükspäinis leivast, vaid igast sõnast, mis lähtub Jumala suust (Mt 4: 4). Jeesus õpetas, et Jumala sõna toidab inimese hinge.\nVaenlane ei võida Jumala sõna\nKurat ahvatleb inimest pattu, lubades talle midagi suurt. Ka Jeesusele lubas hingevaenlane Jumala täielikku kaitset. Kurat aga ei täida oma lubadusi. Kurat ei saa Jumala eest lubada, et Jumal päästab meid ohust, millesse oleme end meelega ajanud.\nKurat on valetaja ja vale isa (Jt 8: 44). Ta ei püüagi tõe juurde jääda, vaid kasutab valesid ja valelubadusi.\nJeesus võitis kõik kuradi kiusatused Jumala sõnaga. Ta vastas alati lihtsalt sellega, mis Piiblisse oli kirjutatud. Jeesus ei hakanud vaidlema ega püüdnud vaenlasest nutikam olla. Ta ei püüdnud enda jõuga vaenlast veenda, vaid pöördus Jumala ja ta sõna poole.\nJumala sõna tõega pole kuradil midagi peale hakata. Jumala tõe ees peab kurat alati alla andma ja uue kiusatuse juurde minema. Jumala sõna ei saa tühjaks teha. See sõna püsib igavesti.\nJeesus ei langenud kiusatusse\nJeesus on kõik me kiusatused läbi elanud. Ta on need ära võitnud, sest ta ei langenud pattu. Meie ei suuda oma kiusatusi ära võita. Me ei pruugi neid alati isegi ette näha. Oleme nende ees nõrgad, ja Jeesus teab seda.\nKirjas heebrealastele trööstitakse meid: ”Sest meil pole niisugune ülempreester, kellel ei oleks kaastundmust meie nõtrustega, vaid kes kõiges on kiusatud otsekui meie, siiski ilma patuta. Läki siis julgusega armuaujärje ette, et me saaksime halastust ja leiaksime armu oma abiks õigeks ajaks.”\nMeie patutu Vabastaja saab meid me pattudest vabaks teha. Armuaujärjelt Jumala riigist kuulutatakse meile alati kõik patud andeks Jeesuse nime ja vere läbi.\nTekst: Ilkka Lehto\nAllikas: Päivämies 6/2016


organism - teema viimased uudised - PostimeesSoov.eeKV.eeosta.eeTartu PostimeesPärnu PostimeesSakalaVirumaa TeatajaJärva TeatajaValgamaalaneKanal2ReporterKukuMyHitsElmarKavaTänane lehtPostimeesArvamusMajandusMaailmTeadus ja tehnikaKultuurSportTarbijaNaineTervisIlmElu24Kõik loodTänane lehtEestiTallinnTartuTMWSoome 100SetoMaa EluKrimiKoduReisLemmik60+KoomiksPaberlehe PDFTeisipäev, 27. juuni 2017 |In English |На русском |Saada vihje |Tule tööle |ReklaamPostimeesTänane lehtPostimeesArvamusMajandusMaailmTeadus ja tehnikaKultuurSportTarbijaNaineTervisIlmElu24Kõik loodTänane lehtEestiTallinnTartuTMWSoome 100SetoMaa EluKrimiKoduReisLemmik60+KoomiksPaberlehe PDFPostimees > Teemad | Teavita veastorganismInfoOrganism (pärineb kr. k. ὀργανισμός – organismos, mis tuleneb sõnast ὄργανον – organon, "tööriist") ehk elusolend ehk elusorganism on elav terviklik rakuline süsteem. Rakkude arvu järgi jaotatakse organisme üherakulisteks ja hulkrakseteks. Organismid jagunevad taksonoomiliselt prokarüootideks ja eukarüootideks. Prokarüoodid liigitatakse omakorda bakteriteks ja arhebakteriteks ehk arhedeks. Eukarüoodid jagunevad protistideks, seenteks, taimedeks ja loomadeks. Allikas: Wikipedia.org "Organism"Seotud isikud ott laius Ott Lepland KATRIN KIVI Kristjan Port Margus Viigimaa Mihkel Zilmer Seotud kohad Ameerika Ühendriigid Hiina Rasva Eesti Austraalia Kliimaorganism - Viimased uudisedN24Taimetark soovitab. Nurmenukk kosutab kurnatud kehaNurmenuku ladinakeelne nimetus Primula veris tähendab «esimene tõeline». Tegemist on väga täpse nimega, sest nurmenukk tõesti näitab, et kevad on tõepoolest käes!\n07.06.2017, TaimetarkN24Toitumisnõustaja: teraviljatooteid ei tule põhjendamatult karta (1)Toitumisnõustaja Külli Holsting peab tarbijate seas üha rohkem levivat gluteenihirmu murettekitavaks ning kutsub üles mitte loobuma teraviljatoodetest ilma, et selleks oleks konkreetne diagnoositud põhjus. Ta soovitab näiteks pagaritoodete põlguritel leida poelettidelt selliseid saia- ja leivatooteid, mis sisaldavad võimalikult palju tervislikke seemneid, köögi- ja kaunvilju.\n16.05.2017, naine.postimees.eeT24Hea teada: need toidud võiks kodus olla hädaolukorra tarbeksToiduainetega hästi varustatud köök pole oluline vaid selleks, et pere söögikorrad oleksid planeeritud, vaid ka juhuks, mil peate hädaolukorra tõttu pikalt kodus viibima.\n24.04.2017, Maiken MägiTeadlased imestavad: need loomad ei saa vähki ning suudavad elada ilma hapnikuta Paljastuhnuritel, kes meenutavad välimuselt kiilakaid rotte, on võimeid, mis teadlastes imestust tekitavad.\n21.04.2017, Mariann ProosesEluGeenius Nikola Tesla magas ööpäevas vaid kaks tundiMagamisekspertide sõnul peaks inimene ööpäevas magama keskmiselt kaheksa tundi, tegelikult on iga inimese unevajadus erinev. On neid, kes magavad soovitatud ajast vähem ja on neid, kes magavad rohkem.\n17.04.2017, Inna-Katrin HeinTeMiks mõned inimesed lähevad alkoholi juues näost punaseks?Mõned inimesed lähevad alkoholi tarbimise järel näost punaseks ja hakkavad õhetama. 10.04.2017, PM TervisEluWestminsteri sillalt rünnaku eest alla hüpanud turist suri haiglasÜhendkuningriigis Londonis Westminsteri sillal toimus 22. märtsil Khalid Masoodi autorünnak, milles hukkus neli inimest, kuid uute andmete kohaselt on hukkunuid viis.\n07.04.2017, Inna-Katrin HeinN24Keha toonusesse: milline toiduaine on hea valguallikas? Kevade saabumine mõjub positiivselt nii kehale kui ka hingele ja innustab inimesi rohkem liikuma ning oma toitumist üle vaatama. Füüsilise aktiivsuse kõrval on tervisliku elustiili kindel liitlane tasakaalus toidusedel, mille oluline ehituskivi rasvade ja süsivesikute kõrval on valk. 25.03.2017, Ingrid DreyersdorffN24Jälle see kevadväsimus... Kuidas sellega võidelda?Tahame või ei, aga inimene on looduse osa ja meie keha kuulab ning järgib looduse rütme. Keha ja organism peab aga aina rohkem vaeva nägema, sest tänapäeva elurütm ei anna loodusega kooskõlas olemiseks eriti ruumi. Kuidas teadlikult end kevade tulekuks ette valmistada ja väsimust ennetada? Nõu annab Spiritjooga disainer ja joogaõpetaja Katrin Kivi.\n23.03.2017, naine.postimees.eeN24Marin avameelitseb: naiseks olemise igakuine põrguNaiste hügieenitoodete reklaamides on levinud suurepärased laused: «...ka neil päevadel kuus» jne. Kas olen ainus, kelle jaoks menstruatsioonitsükli ebamugavused ei piirdu ainult paari päevaga? 10.03.2017, Marin Piirla16 asendamatut soovitust Taisse reisimiseksTaisse reisimine on eestlaste seas äärmiselt populaarne ning ilmselt on paljud ka sealse eluoluga juba tuttavad, siiski on mõni nipp, mida ei tasuks unustada.\n01.03.2017, Johanna VahuriTaimed ja toit diabeetikuleDiabeedi korral tuleb jälgida vere suhkrusisaldust ja vältida toiduaineid, mis veresuhkrut kiiresti tõstavad: rafineeritud toit, nisujahutooted, makaronid, magusad saiad, kommid, koogid.\n02.02.2017, Katrin LukeTaimerohud aitavad sooleparasiitide vastuSooleparasiidid ei ole mitte ainult väikelaste tervisehäda, nagu me oleme harjunud arvama, vaid seda nakkust võib ise sellest aru saamata kanda ka täiskasvanud inimene. 26.01.2017, Irje KarjusTeadlased lõid laboris maailma esimese poolsünteetilise elusolendiLaboris loodud tehislikul bakteril ei ole veel ühtegi konkreetset rakendust. Esialgu oletavad teadlased, et seda võib saada kasutada info salvestamiseks.\n25.01.2017, Kaur MaranLoomaarst selgitab, kuidas hoolitseda eaka koera tervise eest Üleskutsele saata küsimus loomaarstile reageeris lugeja, kes on mures 13-aastase terjeri pärast.\n24.01.2017, Kerti KulperN24Kirjutaja Getteri nõuanded esmarasedale: mida teha ja mida mitte?Ma sain hiljuti just teada, et kolm mu sõpra-tuttavat on beebiootel. Mu peas keerlema igasugu mõtteid, mida neile soovitada. See tähendab, et mida mina soovitaksin iseendale ja oma heale-heale sõbrannale, kes on esimest korda rase ega tea veel asjast miskit? Mõtteid, soovitusi, nõuandeid jne kuhjus ikka omajagu ning mõtlesin, et ah, mis seal ikka, panen need ka siia kirja, ehk on kellelgi veel huvitav ja kasulik luged, kirjutab Kirjutaja Getter oma blogis.\n19.01.2017, Kirjutaja GetterN24Mis on läbipõlemine ja kuidas sellega toime tulla?Kõigil meist tuleb ette päevi, kui on tunne, et kõik on halvasti, miski ei sõltu minust endast, tööd on liiga palju ning tasu selle eest väike. Neil päevil nõuab enda voodist välja vedamine meeletut pingutust. Kui selline tunne on igapäevane, võib tegu olla hoopis läbipõlemisega.\n09.01.2017, Liis KonovalovN24Piilume heategevusorganisatsioonide telgitagustesse: kuhu läheb annetatud raha?Eestlane kipub olema skeptiline, meeleldi halba kahtlustav. Nii on see ka heategevusorganisatsioonidele annetamise puhul. Siiski jagub lahkeid andjaid hulganisti ja ka lõppev aasta ei ole kogutud annetuste poolest eelmistest kehvem, pigem ikka parem. Inimeste peamine tõrge tuleb uskumusest, et heategevusfondid kulutavad liiga suure osa annetusraha palkadeks ja vahendustegevuseks. Kuidas sellega siis ikkagi on? Kas ja kuidas saab üks edukas heategevusorganisatsioon toimida vaid vabatahtlike najal ning miks ei ole organisatsiooni püsikulud alati esimene asi, millele osutada? 28.12.2016, Monica RaudN2411 harjumust, mis teevad sind vanemaksMe teame, et päikesekummardamine teeb karuteene su nahale, nagu ka suitsetamine. Aga millised tegevused võivad veel sind vanemaks teha?\n07.12.2016, Dagmar LampLooduslikud immuunsuse tugevdajadKui elukeskkond, toit ja ümbritsevad inimesed resoneeruvad meiega, valitseb harmoonia ja õnn. Kui õnnetunne sees, saavad immuun-, närvi- ja hormonaalsüsteem ise väliste terviseohtudega hakkama. Kui aga soodustavaid tegureid on meie elus vähe, muutub organism happeliseks ja välistele terviseohtudele vastuvõtlikuks. Õnneks leiab abi taimemaailmast.\n01.12.2016, Irje KarjusN24Apteeker: toidulisandid ei asenda tervislikku eluviisiPraegusel aastaajal, mil päevad aina lühenevad ning ilmad on külmad ja sombused, võib tihtipeale tekkida tunne, et immuunsüsteemi tugevdamiseks ning hea tervise säilitamiseks oleks justkui vaja omalt poolt midagi lisaks teha. Üldlevinud abivahendiks sellistel juhtudel on tavaliselt toidulisandid, mis võimaldavad organismil kätte saada need ained, millest igapäevasel toidulaual vajaka jääb. Enne toidulisandite kasutamist tasuks aga endale selgeks teha, mida need endast kujutavad ja millistel juhtudel neid üldse soovitatakse.\n28.11.2016, Grete TammojaEdusamm: teadlased kasvatasid laboris esimest korda siirdamisvalmis kõhukoeKolme koetüübi kombineerimisel tehtud edusammud võivad tulevikus viia paljude soolehaiguste ravini.\n22.11.2016, Kaur MaranN24Kõhukinnisuse viis häirivat kõrvalmõjuSeedeprobleemid ei ole teema, mida paljud tihkaks sõpradega jutuks võtta, kuid see on probleem, millest tuleb rohkem rääkida. See on ebamugav, teeb haiget ning võib mõjutada tervist ka seal, kus seda ei oska oodata. 17.11.2016, naine.postimees.eePõhilised vead, mida tehakse lindude söötmiselNovembrikuu on täpselt õige aeg selleks, et alustada lindude talvise toitmisega. Selleks, et suuremaid vigu vältida, toome teieni põhilised eksimused, mida inimesed lindude söötmisel teevad. 14.11.2016, Kodu.postimees.eeN24Kümme kasulikku nõuannet, kuidas taltsutada piinavat magusaisuMagusa osakaalu vähendamine oma igapäeva menüüs võib tunduda keerulise ning tüütu tegevusena. Milliseid häid nõuandeid magusaisu taltsutamiseks annavad Eesti ja välismaa eksperdid?\n02.11.2016, Dagmar LampKärjekaanetis aitab haigusi ennetada ja neist taastudaBioaktiivsete ainete poolest rikas kärjekaanetis on sügistalvisel viiruste ajal organismi tõhus abiline. 27.10.2016, Virgo MihkelsooN24Seitse põhjust juua vähemalt üks roheline smuuti päevasTee rohelistest smuutidest oma igapäevane harjumus, seni kuni sellest kujuneb välja rutiin ning hakkad seda tegema automaatselt.\n12.10.2016, naine.postimees.eeEluVideo: Indias suri 68 päeva paastunud 13-aastane tüdrukIndia politsei uurib juhtumit, milles teismeline tüdruk suri pärast 68 päeva kestnud usulist paastu ning kas vanemad sundisid last pikalt paastuma.\n10.10.2016, Kaur MaranAvastus: pärast imetamise lõppu hakkavad rinnad end õgimaTeadmine võib tuua arenguid rinnavähi uurimisel.\n07.10.2016, Riin AljasPildid: Jeemenis on sadu alakaalulisi lapsi, kes vajavad kiiresti toiduabi (2)Lähis-Idas Araabia poolsaarel asuvas Jeemenis vajatakse nälja, panganduskriisi ja sadamate blokaadi tõttu kiiresti rahvusvahelist abi.\n05.10.2016, Inna-Katrin HeinPuust ja punaseks: kui palju sa elu jooksul vett ära jood?80-aastaseks elav inimene joob elu jooksul ligi 1050 vannitäit vett. 04.10.2016, Riin AljasEluAja jooksul käekiri muutub, kuid miks?Teaduse vaatenurgast on grafoloogia lihtsalt soolapuhumine, kuid samas annab käekiri ikkagi inimese kohta ühteteist teada.\n28.09.2016, Inna-Katrin HeinN24Personaaltreener Egert Oiov: otsetee unistuste täitumiseniMeil kõigil on soovid, eesmärgid ja unistused. Peavadki olema – kuidas muidu areneksime? Mõtleme nende saavutamisele päevast päeva. Tihti jääbki see vaid mõtlemiseks, sest tegemata jääb esmane samm, mis on kogu protsessis kõige olulisema tähtsusega! Näiteks, vaevalt sa enam koju tagasi pöördud, kui oled juba jooksuringiga alustanud, kirjutab Vormiloojate peatreener ja toitumisnõustaja Egert Oiov.\n19.09.2016, Egert OiovN24Toitumisnõustaja soovitab: kuidas süüa nädal enne suuremat spordisündmust? 10 kilomeetrit, poolmaraton, maraton – juba eesootaval nädalalõpul panevad Tallinnas ühel aasta suurimal spordisündmusel end proovile tuhanded jooksuharrastajad. Et pikk treeningperiood on nüüdseks peaaegu seljataga, saab selle võrra rohkem tähelepanu pöörata teistele sooritust mõjutavatele teguritele nagu vaimne valmisolek või võistluseelne toitumine.\n05.09.2016, Henri RuulPMLuule Medijainen: kuidas peaks sportija doseerima süsivesikuid?Inimese keha peamised energiaallikad on rasvad ja süsivesikud. Lihaskude on suuteline kasutama mõlemaid, ent suure füüsilise koormuse ajal tarbitakse kõige efektiivsemalt süsivesikuid.\n31.08.2016, Marian VõsumetsN24Trennipäevik: no miks see kaal ometi seisab?Viies ja kuues tervisenädal on möödunud kõikuvas meeleolus – kord motivatsioon tuleb, siis jälle läheb. Kaasa ei aita absoluutselt tõsiasi, et kaal püsib jonnakalt paigal. Miinus kolm kilo ja no ei liigu enam allapoole. Kui, siis vahel uuesti üles, nii võib see päeva jooksul mitme kilo kaupa pendeldada. Milles siis ometi asi?\n19.08.2016, Dagmar LampVideo: USAs kaotas mõrv-enesetapu läbi elu viieliikmeline pereAmeerika Ühendriikides Pennsylvanias Sinking Springis kaotas elu pere, kelle väikesele tütrele oli tehtud südamesiirdamine, kuid nad ei leidnud tema jaoks õigeid ravimeid.\n09.08.2016, Inna-Katrin HeinN24Kuidas panna küüned kiiremini kasvama?Kas teadsid, et ühiskonna areng on mõjutanud meie küünte kasvu? Ja kas sulle ainult tundub või kasvavadki küüned soojemal ajal tõesti tavalisest kiiremini? TrendNails eksperdid selgitavad lähemalt küünte kasvamist ja toovad välja nipid, kuidas neid kiiremini kasvama panna.\n08.08.2016, naine.postimees.eeN24Treener ja nõustaja: perioodilist paastumist ma enda organismist hoolivatele inimestele ei soovitaks (1)Kas perioodiline paastumine on midagi, mida võiks igaühele soovitada? Küsisime praktika kohta nõu Vormiloojate peatreeneri ja nõustaja Egert Oiovi käest, kes ütleb, et praktikas ei ole kaalulangetamise eesmärgil vahet, kas süüa kolm või kaheksa korda päevas ning millistel kellaaegadel seda teha.\n02.08.2016, Egert OiovTeTAI: toidulisanditesse tuleks suhtuda ettevaatlikultTervise arengu instituut (TAI) soovitab suhtuda igasugustesse toidulisanditesse suure ettevaatlikkuse ja kriitilise meelega.\n29.07.2016, Triin ÄrmPMVeganist lapse ema: võõraviha veganite ja sisserändajate vastu on sarnane (21)Eestis elav soomlanna Anniina tõlgib eesti kirjandust ning naudib koos mehe ja pooleteiseaastase pojaga elu, mida pakub neile veganitoitumine. Loomset toitu pole ta ise söönud juba seitse aastat ning poeg Werner on piima- ja munatoite maitsnud vaid paaril korral.\n27.07.2016, Marian VõsumetsEluPildid: ameeriklane soovib siirdatud kätest vabaneda, kuna need ei liiguAmeeriklane Jeff Kepner sai revolutsioonilise siirdamisoperatsiooniga uued käed, kuid ta ei soovi neid enam, kuna need ei liigu, rikkudes ta elu.\n27.07.2016, Inna-Katrin HeinPea hoogu: tervise huvides tuleb kindlasti vähem koristadaLiigne küürimine, kraamimine, tolmuvõtmine ja desinfitseerimine võib tekitada erinevaid terviseprobleeme. 25.07.2016, Kodu.postimees.eeN24Rait Kapp: kahepealine meesMalta vanasõna ütleb, et kui mehe peenis on otsustanud, siis austus puudub. Venelased ütlevad, et peenis passi ei küsi. Eestlased ütlevad lihtsalt, et mehel on kaks pead (ja mõlema jaoks verd ei jätku). Mõlemad pead peaksid ideaalis tegema koostööd. Üks pea otsib oma seksuaalvajaduste rahuldamiseks sobilikku paarilist, teise ülesanne on lihtsalt pea püsti ajada ja oma töö ära teha.\n12.07.2016, Rait KappEluPuhkus võib puhkajast teha ajutise alkohoolikuSuvi on aeg, mil enim puhataks, kuid vabal ajal tarvitatakse ka enam alkoholi.\n12.07.2016, Inna-Katrin HeinN24Kolm jooki, mida tuleks kuumal suvepäeval vältidaKuum suvine päike ajab higistama ja tekitab janu, aga vali oma jooke suvel hoolikalt. Nimelt on mõned joogid, mida oleks mõistlik vältida.\n12.07.2016, naine.postimees.eeN24Üks lõunamaareis või päikesepõletus ei asenda eluliselt olulist D-vitamiiniMeie sagedaste vihmadega kliimavööndis elades napib päikesevalgust enamikul kuudel aastast, seetõttu pole ime, et just see võib olla organismis nõrkuse ja jõuetuse põhjustajaks. Sestap tasub profülaktika mõttes võtta lisaks D-vitamiini, soovitab Ida-Tallinna Keskhaigla kesklabori bioanalüütilise töö koordineerija Kaja Osi.\n12.07.2016, Dagmar LampN24Söö nagu Kim Kardashian: toitumisnõustaja paljastab staari nädalamenüüTõsielustaar Kim Kardashian on tunnistanud, et hoiab vormi tänu Atkinsi dieedile. Aga mida täpselt naine sööb? Kardashiani toitumisnõustaja Colette Heimowitz paljastas hiljuti Business Insiderile, milline on Kimi nädalane toidulaud.\n11.07.2016, Dagmar LampN24Suvel kergemalt: asenda üks toidukord päevas smuutigaSmuuti sinu igapäevases toitumiskavas aitab parandada üldist enesetunnet, kiirendab seedimist, tõstab energiataset ja aitab üleliigset kaalu loomulikul moel alandada.\n05.07.2016, Linda PärnN24Seitse detox-vett, mis aitavad kaasa keha puhastumisele ja kaalu langetamiseleVee tarbimine mängib kaalu langetamise ja tervislike eluviiside juures võtmerolli. Kuna suurem osa meie kehast koosneb veest, siis pole ime, et peame tarbima seda regulaarselt, et taastada varusid ning võimaldada oma ainevahetusel normaalselt toimida.\n17.06.2016, naine.postimees.eeN24Allergiad, mida väikelastel põhjustab toitAllergia sageneb kogu maailmas ja ka Eestis. Allergia on oma olemuselt immuunsüsteemi tasakaalust väljasolek, mistõttu tekib äge vastureaktsioon konkreetsele allergeenile, milleks on mõni toit, looduslik aine või kemikaal. 13.06.2016, Mai MaserEluKui ohutu on juua verd?Kes meist ei oleks vaadanud mõnda vampiirifilmi või –seriaali ja mõelnud, mis tunne oleks juua verd.\n07.06.2016, Inna-Katrin HeinN24Kuidas ma üleöö 13 protsenti puhast rasva kaotasinSuve hakul tahame kõik liigsest rasvast lahti saada, ja mida rutem, seda parem. Minul kadus ainsa ööga kehamassist 13 protsenti puhast rasva, mis ümberarvestatuna teeb ligi üheksa kilo. Ääreni ämbritäis sulavõid!\n04.06.2016, Kristina HerodesN24Kümme nõuannet algajale treeninguga alustamiseksTrenn annab energiat ja jõudu, tagab hea une ning mõjub hästi seljale. Treenides ennetad haigusi ja muutud ilusamaks. Mis siin enam oodata, hakka pihta juba täna!\n23.05.2016, Linda PärnEluVideo: pere pidas noort naist viis aastat orjanaMehhiko pealinnas Mexicos paljastus karm juhtum, milles pere pidas noort naist viis aastat orjana, sundis teda töötama peaaegu ööpäev läbi.\n19.05.2016, Inna-Katrin HeinN24Seitse toitu, mis võivad aidata peavalu leevendadaKui pea hakkab lõhkuma, järgitakse tavaliselt juba tuntud abinõusid: juuakse korralik sõõm vett, tõmmatakse kardinad akna ette, võetakse valuvaigistit ja visatakse natukeseks pikali. Enamasti sellest piisabki, et peavalu läheks üle, kuid mitte alati. Õnneks on ka toitusid, mis teatud olukordades võivad valu leevendada.\n18.05.2016, naine.postimees.eeTeKuidas vältida ja tunda ära vingugaasi mürgistust?Lõhnatu ja värvitu vingugaas tungib iga hingetõmbega organismi ja võib kiiresti tappa, mistõttu on viimati toimunud vingugaasimürgistuste valguses eriti oluline teada, kuidas vingugaasimürgistust vältida ja ära tunda.\n18.05.2016, Heilika LeinusN24Ainuüksi kaltsiumist ei piisa luude tugevdamiseksKui rääkida luude ja lihaste tervisest, ei ole tõenäoliselt kellelegi võõrad ained ei magneesium ega kaltsium. Vähe aga teatakse, et nende mõju oleks küllaltki kahvatu, kui kõrval ei oleks fosforit.\n18.05.2016, Triinu Entsik-GrünbergN24Viis head nippi trennijärgse hundiisu vältimiseksEnamik inimesi hindab sportimisega kulutatud kalorite hulka üle ja kipub trennijärgse näljatunde leevendamiseks tavapärasest rohkem sööma. Parim nipp sellise olukorra vältimiseks on kinni pidada kindlast toitumisplaanist.\n16.05.2016, Linda PärnN24Kuidas juua rohkem vett ja mitte joosta tualeti vahetVee joomine on üks kõige lihtsamaid ja peamisi asju, mida tuleks oma tervise huvides teha, kuid suurem osa inimestest ei tarbi siiani piisavalt vedelikke.\n11.05.2016, naine.postimees.eeN24Toitumisnõustaja soovitab, kuidas valida hommikusöökiToitumisnõustaja Kristel Uibo toob välja viis punkti, mille põhjal hommikusööki valida.\n09.05.2016, Linda PärnEvelin Ilves võitleb Eestimaal seitsmepealise terviselohega (1)Kui eelmisel nädalal lõppes Tapa linnas tunde kestnud tervisearutelu Evelin Ilvese juhendamisel, lausus naine, et käib pisikestes kohtades toidust ja tervisest rääkimas suurima heameelega. „Tavaliselt küsitakse, mis teeb paksuks ja haigeks. Seda küsimust täna ei tulnud. Siin olid heas mõttes talupojatarkusega inimesed, kes teevad ise süüa ja neid kiirtoidu teema ei puuduta,” kiitis Ilves.\n23.04.2016, Anu Viita-NeuhausUniversaalne allergiaravim on võimalik. Lahendus on Trooja hobuneAllergiaga võitlemise asemel smugeldatakse allergiatekitajad «sõbralike rakkude» tähe all sisse.\n22.04.2016, Riin AljasN24Eesti eksperdid murravad müüte: luubi all on 14 levinud arvamust toitumise ja trenni kohtaKui juttu tuleb dieetidest või trenninippidest, on igaühel varuks oma arusaam, mis aitab kilosid peletada ja mis mitte. Mis on tõde, mis mitte? Dieedi- ja trennimüüte kummutavad personaaltreenerid Taimi Ainjärv ja Marek Morozov, toitumisnõustaja Erle Jõema ning Tallinna lastehaigla kliiniline psühholoog Ailen Elias. 21.04.2016, Linda PärnN24Toitumisnõustaja ja kolme lapse ema: lapse tervis sõltub sinust - nüüd ja praegu!«Millisena te soovite oma last kümne või kahekümne aasta pärast näha? Kas terve, ilusa, õnneliku, tugeva ja enesega rahulolevana? Või õnnetu, ülekaalulise, enesega rahulolematu ja haigena? Jah, toit võib seda kõike pakkuda,» kirjutab toitumisspetsialist, treener ja kolme lapse ema Pilleriin Täht Emmede Klubis.\n13.04.2016, Linda PärnN24Mida silmas pidada valgutarbimise juures?Valgud aitavad tekitada täiskõhutunde, hoida mõistlikku kehakaalu, tugevdada luustikku ja immuunsüsteemi ning taastuda treeningust – valkudest sõltub palju! Toidusoovituste kohaselt peab umbes 10-20 protsenti organismi energiavajadusest tulema valkudest. Kuidas leida oma menüüsse tasakaal, et valguvajadus oleks rahuldatud ning seejuures järgiksime tervislikku joont? 13.04.2016, Dagmar LampEluElava muusika kontsertide kuulamine vähendab stressiBriti kuningliku muusikakolledži uuring näitas, et elava muusika kontsertide kuulamine vähendab stressihormooni kortisooli taset ja sellega koos ka stressi.\n13.04.2016, Inna-Katrin HeinN24Aprillikuu parimad palad ehk kevadised supertaimed sinu aias ja metsatukasKui organism vajab turgutust ja värskust, et taastada vitamiini- ja energiavarusid, võid väärtusliku tervistava abikäe leida loodusest – ole ainult usin, korja üles ja söö ära.\n12.04.2016, Linda PärnN24Kõik, mida sa pead teadma rasvhapetestOomegatest voolab eluenergia! Kasv, vitaalsus, ilu, südame ja vaimutervis – kõik on nendega seotud. 08.04.2016, Triinu Entsik-GrünbergN24Pane tähele: kuus hetke, mil keha tahab sulle midagi öeldaJälgi inimesi tänaval või poejärjekorras – õlad on pinges, kulm kortsus, hingamine pinnapealne. Ise ei pane me seda enam tähele! Me sööme liiga palju ja valesid asju, ning keha muutub lihavaks ja tundetuks. Kuidas saab meel olla erk, kui keha on tuim ja raske?\n07.04.2016, Maiken MägiN24Toitumisnõustajad ja biokeemikud aitavad selgitada, milline vesi on kõige parem (1)Kõik teavad, et vett peab jooma, aga millist valida? Oma ala spetsialistid aitavad parimad valikud välja selgitada. 06.04.2016, naine.postimeesN24Oluline aine, mille puudus tekitab väsimust ja jõuetustPimedate talvekuudega on energiavarud viimseni proovile pandud – kui aga väsimus ei ole üksnes kevadega saabuv nähtus, vaid pidev, tuleb üles leida põhjus. 04.04.2016, Triinu Entsik-GrünbergTeKui süda jupsib!Aprillis pole südamest rääkimine sugugi juhuslik. Rahvusvahelise südamekuu eesmärk on pöörata tähelepanu südamehaigustele, mis on ka meil sagedane surmapõhjus. Kuigi viimastel aastatel on inimeste teadlikkus suurenenud ja olukord tänu sellele paranenud, tulevad spetsialistide nõuanded alati kasuks.\n03.04.2016, Juuli LaanemetsN24Veidrad märgid, et sa peaksid rohkem magamaAjutisel magamatusel on väga selged tagajärjed, mis väljenduvad näiteks haigutamise, silmade kinni vajumise ja nädalavahetuse maratonune näol. Seevastu pidev liiga vähene uni võib endast märku anda ka palju tagasihoidlikumalt.\n01.04.2016, naine.postimees.eeN24Viis elustiilivalikut, mille abil vähk endast eemale hoidaKui keha annab mõnest muutusest või valust märku, keerleb paljude peas mõte kõige halvemast – äkki on vähk. Seda hirmu ja riski on võimalik ise vähendada. 01.04.2016, naine.postimees.eeN24Miks peaks tarvitama kroomi?Kroom on ülitähtis komponent suhkru ja rasvade ainevahetuses, kuid seda leidub toidus nii napilt, et enamik inimesi kannatab kroomipuuduse all. 31.03.2016, Triinu Entsik-GrünbergEluVideo: tükeldatud tomati «kokkupanemine» tekitab eufooria?Leedulasest videoproff Linas Lakavicius tegi video, millel on näha tükeldatud tomati noa abi uuesti «kokkupanemist» ehk videokaadrid jooksevad valepidi.\n21.03.2016, Inna-Katrin HeinN24Neli asja, mida küüned su tervise kohta ütlevadKüüned pole lihtsalt kaunistuseks, nende eesmärk on su sõrmi ja varbaid kaitsta, meenutab teadussaade Sci Show. Samuti ütlevad need palju sinu tervise kohta ning kui sa märkad küüntes muutusi, võib see anda märku, et midagi on valesti.\n17.03.2016, Dagmar LampN24Viis muudatust toitumises, mis aitavad kaasa lihaste kasvuleLihastreening on ääretult tähtis mitmel põhjusel, kuid eriti soovitatav neile, kes soovivad kaalust alla võtta. Lihasmassi suurenedes kulutab keha efektiivsemalt kaloreid, paraneb tasakaalutunnetus, painduvus, koordinatsioon ja luude tervis. Peale treeningu on aga lihaste kasvatamiseks vaja ka õigesti süüa.\n14.03.2016, Linda PärnN24Kes või mis on hardgainer?Tema keha on nagu väike tuumajaam: kõik, mis sellesse pannakse (loe: ära süüakse), põleb seal hetkega. Paljud kadestavad teda, sest ta võib süüa kalorimägesid lisakilosid kartmata, aga tema ise annaks palju, et kas või veidike liha luudel oleks. Saage tuttavaks hardgainer'iga. 14.03.2016, naine.postimees.eeN24Kodumaised taimed, millel on tugev noorendav mõjuKõik taimed, millega toidame oma keha või hinge, annavad uut eluenergiat ning parandavad, noorendavad ja tasakaalustavad meie füüsist, mõtlemist, tundeid ja hingemaailma.\n29.02.2016, Irje Karjus (Metsamoor)Taruvaik vaigustab valu, hävitab baktereid ja turgutab organismi (1)Taruvaiku kasutasid juba antiikaja kreeklased paljude haiguste raviks. Teiste seas oli taruvaigu tervendavates omadustes veendunud Avicenna, kelle ravipraktikas oli taruvaik sage abiline.\n18.02.2016, Virgo MihkelsooN24Kuidas mõjub eneserahuldamine libiidole?Sooloseks on siiani teema, millest eriti ei räägita. Kuigi tabu selle ümber hakkab vähehaaval vaibuma, on jätkuvalt palju, mida me eneserahuldamise kohta ei tea.\n16.02.2016, naine.postimees.eeN24Sul on peegel talla allRefleksoloogia ehk tsooniteraapia põhineb avastusel, et organism peegeldab infot oma organite seisundist jalatalla tsoonidesse. 15.02.2016, Linda PärnN24Paljukiidetud supertoidud ei sobigi kõigileSupertoidud sobivad enamikule söögilaua rikastamiseks, kuid ettevaatlikud peaksid olema lapsed, rasedad ja ravimite tarvitajad.\n05.02.2016, Külli TederN24Kuidas leevendada menstruatsiooniaegset peavalu?Nii mõnigi naine kurdab kord kuus, vahetult enne «päevi», ränga peavalu üle, mis võib mõnikord kesta lausa pool nädalat järjest. See on niinimetatud menstruaalmigreen ehk hormonaalse tsükliga seotud peavalu, mis on tingitud päevade eelsest östrogeenide taseme langusest, räägib Apotheka proviisor Kristiina Sepp. 02.02.2016, Linda PärnTeAvastati võimalik ravi vähki tekitava viiruse vastuIga kümnes inimene kannab Epstein-Barri nimelist viirust, mis tõstab nakatunute vähiriski, kuid hiljutisest uuringust selgub, et selle vastu võib olemas olla tõhus ravim.\n21.01.2016, Heilika LeinusTeLastefond toetab haruldase haigusega pisitüdrukutTartu ülikooli kliinikumi lastefond toetab üheaastast Keidi Liisi, kes ei saa oma haruldase haiguse tõttu tarbida tavalisi piimatooteid ning vajab eakohaseks arenguks spetsiaalseid toidusegusid.\n20.01.2016, Siiri LiivaEluMiks veekohin ja vihmasabin on uinutavad?Ookeanilained, vihmasabin ja veepiiskade trummeldus kividel on paljude jaoks uinutava toimega, kuid miks see on nii?\n19.01.2016, Inna-Katrin HeinN24Mida süüa, et uni kosutaks, tõstaks tuju ja kiirendaks ainevahetustKosutavaks uneks soovitavad Figuurisõbrad süüa sellist toitu, mis sisaldab küllaldaselt trüptofaani, mis on oma olemuselt aminohape, mida saab väärtuslikest valgurikastest toitudest. 18.01.2016, Mai MaserEluMiks talvel kipub kehakaal tõusma?Paljud põhjapoolkeral elavad inimesed söövad talvisel ajal rohkem ja see võib viia kehakaalutõusuni.\n15.01.2016, Inna-Katrin HeinN24Krõbe külm ravib haigusiKülmetamist me enamasti pelgame, kuid on haigusi, mille korral saab krõbedast külmast hoopiski leevendust. 11.01.2016, Kristina TraksN24Miks vajab mees orgasmide vahel taastumiseks pausi?Paljud meist on kogenud omal nahal, et pärast joovastavaid armurõõme vajab keegi pausi enne, kui saaks sama korrata. Ilmselgelt ei räägi me seekord naisest.\n30.12.2015, naine.postimees.eeN24Spordijooki valida on lihtne: Roman Fosti jagab nippeEesti üks parimaid pikamaajooksjaid Roman Fosti räägib portaalis liigume.ee, milline on tema enda vedelikutarbimise rutiin ning jagab soovitusi nii kaalulangetajatele kui juba sportlikuma vormiga inimestele. 30.12.2015, naine.postimees.eeN24Kuidas hoiab end vormis pagar Angeelika Kang?Kokk, kokaraamatute autor ja menukate kohvikute perenaine Angeelika Kang (44) elab keset ahvatluste mägesid, ent püsib sellest hoolimata ideaalses vormis ja särav. Tema hea vormi saladuseks on trenn ning tasakaalus toitumine, kuid tema päevast ei puudu ka paar ampsu magusat. 21.12.2015, Kersten KimuraN24Kas joogaga õnnestub kaalu langetada?Sageli peetakse joogat vaimseks treeninguks, kus aeglaselt liikudes ja hingamisele keskendudes on võimalik oma mõtteid vaigistada ja saavutada rahutunne südames. Kas võiks aga joogaga hoopis kaalu langetada?\n17.12.2015, naine.postimees.eeSeks, narks ja aisakell pluss kotitäis lolle naljuEnne kui te seda filmi vaatama lähete, otsustage ära, kas Seth Rogen on naljamees või mitte. Minu meelest võistleb ta samal alal «Pohmaka» seeriaga kuulsust kogunud Zach Galifianakisega, ainult et praegusel juhul on kärbeskaallane raskekaalu maailmameistriga samasse ringi astunud. Nokdaun juba esimesel minutil ja siit enam tõusmist ei tule.\n11.12.2015, Hendrik AllaN24Unepuudus on ohtlikum kui toidunappus ehk mis juhtub, kui oled magamataKui inimene ärkab hommikul väsinuna, on see märk kehvast unest. Unedefitsiidis organism saab lühikest aega hästi hakkama, kuid pikema aja jooksul suurendab magamatus mitmesuguseid terviseriske.\n09.12.2015, Linda PärnN24Üksindus võib tervisele halvasti mõjudaMõtled juba hirmuga sellele, kuidas jõulupühade ajal pead istuma tundide viisi laua taga ja kuulama, kuidas vanaema ning ülejäänud sugulased muudkui kiruvad ja kurdavad? Pole vaja karta, sest teadlased on avastanud, et sotsiaalsetel inimestel on tugevam tervis.\n02.12.2015, naine.postimees.eeN24Perearst Karmen Joller: emad ja isad peavad võtma haiguspäeviPerearst Karmen Joller kirjutab, miks ei tasu ravimireklaamide õnge minna ning miks on väga oluline ka emadel-isadel lubada endal korralikult haige olla. «Üldine halb enesetunne ja väsimus on märk sellest, et keha vajab puhkust – energia kulub haigusega võitlemiseks,» ütleb arst.\n01.12.2015, Karmen JollerTeSuitsetamisest loobuja päevik: pärast kuuendat nädalat on palju muutunudÜle-eestilise noorte muusikaliteatri juht Kaarel Orumägi on otsustanud enda võitlust tubakast loobumisel Postimehe lugejatega kuue nädala jooksul jagada.\n30.11.2015, Siiri LiivaN24Mis on adrenaliin ja kuidas see organismi mõjutab?Adrenaliin on midagi salapärast. Sellest räägitakse tihti, kuid mis mõju see meile tegelikult avaldab, jääb paljuski ebaselgeks. Enim seostatakse adrenaliini ekstreemspordiga, kuid miks? 24.11.2015, Triinu Entsik-GrünbergN24Raseduse ajal võib lihasvaludele leevendust saada massaažist Tursunud jalad, valutavad seljalihased ja väsimus on tuttavad ilmselt kõigile last ootavatele naistele. Raseduse ajal saab keha tavapärasest oluliselt suurema koormuse, mistõttu võib julgemalt pöörduda haritud massööri poole, sest leevenduseks pole tegelikult palju vaja.\n23.11.2015, Martin IlvesN24Miks on infrapuna parem kui tavaline saun?Külmal õhtul lõkke ääres istudes tunneme, et õhk on küll jahe, aga meie nägu infrapunase kiirguse toimest hoopis kuum. Sarnaselt töötab ka infrapunasaun, kus sauna seintes eri paigus olevate andurite kaudu toimub kiirgumine kogu kehale. Maailma teaduse ja tehnika areng on teinud võimalikuks päikesekiirguse ühe osa – infrapunase kiirguse – kasutamise tänapäeval väga populaarseks saanud infrapunasaunades.\n23.11.2015, Rein JalakEluOtt Lepland alustab poksitrennidegaTänases TV3 saates «Ott Lepland Taimaal» läheb Ott esimest korda oma murtud, ent paraneva sõrmega taipoksi trenni, kus õhk seisab ning kuumakraade on ligi 40. Ott ostab sõbranna Mariitaga muusikapoest kitarri ja hakkab valmistuma kontserdiks.\n19.11.2015, Elu24.eeN24Mis juhtub, kui sa ei saa piisavalt vett?Et organism hästi toimiks, vajame vett. Joo piisavalt, kuid mitte kihisevaid jooke ega alkoholi, sest need keha veepuudust ei leevenda, vaid suurendavad seda veelgi. 18.11.2015, Linda PärnN24Kümme sammu tervislikuma kooginiToitumisnõustaja ja koolitaja Kristel Uibo teab kavalaid nippe, kuidas küpsetamist tervislikumaks muuta, et kokkamiskirg ei hakkaks vöökohta paisutama.\n13.11.2015, Kristel UiboN24Mida teha, kui on vastupandamatu isu millegi järele?Kui isutab millegi järgi, siis võib olla tegemist mõne mineraalaine või vitamiini vähesuse või hoopis puudusega. Alati ei ole võimalik teha analüüse, kuid päris lihtne on proovida tuntud toitude või näksidega. Kui nende söömisel probleem kaob, siis saadki järeldada, et sa vajasid just nendes toitudes olevaid toitaineid.\n12.11.2015, Mai MaserN24Millal tasub tõbisena trenni teha?Nii see enamasti algab: neelata on valus, lümfisõlmed suurenevad, kuskil pakitseb, silmad kipitavad, väsimus vaevab. Kuidas jääb sellises seisundis trenniga? 10.11.2015, Linda PärnTeRiik suurendab igapäevast soovituslikku D-vitamiini kogust2012. aastal alanud riiklike toitumis- ja liikumissoovituste uuendamine on lõpusirgel, võrreldes praeguste soovitustega on neis suurenenud näiteks igapäevase D-vitamiini tarbimissoovitus.\n05.11.2015, Siiri LiivaN24Seitse võimalikku põhjust, miks sa oled kogu aeg väsinudVäsimust ei põhjusta üksnes pikad tööpäevad ja stressirohke elu, vaid ka meeleoluhäire, aneemia või mõni muu tõsine terviseseisund.\n03.11.2015, Robert ApsN24Miks hakkab trennis pistma ja kuidas seda ära hoida?Kas oled mõnusas trennituhinas tundnud, kuidas kõige valemal hetkel hakkab sul äkki pistma? Mis seda põhjustab ning kuidas seda vältida? 30.10.2015, Reeli MaasikamäeN24Põhjused, miks alkohol on sportivale inimesele eriti kahjulikMehed, kes olid maratoni lõpetanud, värisesid külmast, krambitasid, polnud söönud-joonud ega riideid vahetanud, kuid kõigil oli õlu ees. Mitte kerged venitused, mitte riiete vahetamine, mitte soe supp, puljong, taastusjook ega puuvili. Ei, kui juba niisama jagatakse, siis pigem paar õlut! 29.10.2015, Kersten LehismetsN24Kõige tervislikum puder on tehtud esivanemate eeskujulEsivanemad sõid väga tervislikku kruubi- ja tatraputru. Vahepeal oleme selle unustanud, kuid tuletagem meelde! 26.10.2015, Mai MaserTeMiks põhjustab alkoholi liigtarbimine mälukaotust?Tihti pärast pikka pidu põhjustab kaineks saades enim muret see, miks küll eilsest midagi ei mäleta ning ega ometi midagi erakordselt rumalat korda ei saadetud.\n23.10.2015, Risto UukN24Kõige paremad nipid õhtuseks trenniks Hommikune trenn ei sobi kõigile. Loe, mida tuleks silmas pidada, kui treeningud jäävad ühel või teisel põhjusel õhtusesse aega.\n20.10.2015, Krista LinkEluVürtsikas elu! Hiinas sööb mees 2,5 kilogrammi tšillipipart päevasHiinas elav Li Yongzhi on saanud hüüdnimeks «Tšillikuningas» kuna sööb iga päev 2,5 kilogrammi tuliseid pipraid.\n20.10.2015, Elu24.eeN24Kas kasulikum on joosta või kõndida?Igal aastal silkab terviseradadel järjest enam jooksjaid ning ka kepikõndi ei peeta enam vaid vanainimeste harrastuseks. Missugust liikumisviisi eelistada? 14.10.2015, Kristina TraksTeViis ajutoitu, mida taimedes ei leiduInimese aju on keeruline ja nõudlik organ, mis ühtlasi tarbib oma kaalu kohta kõige rohkem energiat.\n14.10.2015, Marian VõsumetsTeValga linnaametnik: enne vaktsineerimist võiks vereanalüüsi tehaOma kogemuse põhjal kirjutas Postimehele Valga linnavalitsuse heakorra vanemspetsialist Marju Kants, kes usub, et vaktsineerimisele võiks eelneda tervisekontroll.\n08.10.2015, Marian VõsumetsTeDr Levin: 40-aastaselt tekkiv kõhuke on märk varjatud toidutalumatusestEile ja täna toimus Salme kultuurikeskuses kuues eakate festival, kus teiste seas tegi toitumisteemalise ettekande meditsiiniteaduste doktor Adik Levin.\n01.10.2015, Marian VõsumetsTe«AK» katse: mida teeb MMS kindaga?ETV uudistesaade «Aktuaalne kaamera» selgitas AHHAA teaduskeskuse abiga välja, mis aine on kloordioksiid ning mida teeb selle toimeaine musta värvi kindale.\n22.09.2015, Triin ÄrmTeKui ohtlik haigus on podagra?Podagra on kusihappe ainevahetuse häire, mille korral veres esinev liigne kusihape hakkab soolasid moodustama ja kristallidena verest välja sadenema, põhjustades ebaesteetilist turset ja tugevat valu.\n20.09.2015, Andres LasnTeLiiga palju päiksevitamiini - tänan, ei!Suure osa aastast päikesevaeguses elavatel eestlastel on kõige kergem turgutada keha D-vitamiiniga, kuid sellega liialdamine võib kasu asemel kahju teha.\n18.09.2015, naine.postimees.eeTeKaheksa kuldreeglit tervislikeks valikuteksRimi toitumisnõustaja Katri Merisalu sõnul tähendab tervislik toit tasakaalustatud menüüd. Põhitõdesid järgides peaks kõigil olema lihtsam tervislikke valikuid teha.\n17.09.2015, Katri MerisaluEluKorter13-s mürgeldab raju jazzikoosseis LeedustKorter13 kultuurikorrus Pärnus ja veebiväljaanne helilaine.ee kutsuvad 3. septembril kontserdile, kus astub üles mässuline leedu saksofon-trummid-kitarr kombinatsioon Sheep Got Waxed.\n02.09.2015, Elu24.eeTeTiiu-Maie Laht: piima on praktiliselt võimatu asendadaPiimateadlase Tiiu-Maie Lahe hinnangul on lehmapiim kasvavale organismile hädavajalik toiduaine, mistõttu ei tohiks ükski inimene enda toidusedelist piimatooteid ilma arsti ettekirjutuseta välja arvata.\n27.08.2015, Maiken MägiN24Lugeja kirjutab: supertoit on meil tasuta loodusest võtta!Postimehe naisteportaali lugeja soovitab võõramaiste supertoitude asemel eelistada meie enda aia- ja metsasaaduseid.\n13.08.2015, naine.postimees.eeN24Millal peab juuste väljalangemise pärast hakkama muretsema?Kui tunned, et sul langeb liiga palju juukseid välja, siis sa ei ole selle probleemiga üksi. Paljud naised ehmatavad ära, kui näevad juuksekarvu kraanikausis või vannitoa põrandal, kuid eksperdid kinnitavad, et see on enamasti täiesti normaalne.\n10.08.2015, naine.postimees.eeTeMis vahe on toiduallergial ja toidutalumatusel?Toiduallergiat ning toidutalumatust aetakse sageli segamini või ei tehta neil üldse vahet. Mõlemal juhul näevad inimesed ühe põhilise lahendusena toiduaine vältimist.\n20.07.2015, Svetlana SergejevaTeToitumise ABCOrganism vajab palju erinevaid toitaineid ja nende imendumine toimub sageli ainult teatud kombinatsioonis. Näiteks kui arvata, et rasva ei või tarbida, siis ei saa organism ka rasvlahustuvaid vitamiine kätte.\n14.07.2015, Mai MaserTeNoore mehe järgimist vääriv teguTallinlane Kaspar Sillamaa on loovutanud verd sama palju, kui on tal vanust. Seda suudavad vähesed, aga see pole ka ime, sest terve tema pere on aktiivsed doonorid.\n16.06.2015, Maiken MägiN24Märke, et su mees peaks oma elustiili muutmaNaisi võib vahel ärritada see, et mehed suudavad ära süüa suure toiduportsjoni ilma, et nad kaalus juurde võtaksid. Tõsiasi on aga see, et meeste mõtlematu käitumine võib nende tervisele tõsiselt liiga teha.\n15.05.2015, naine.postimees.eeTeAlaealiste joomise eest vastutavad vanemadAlkoholi tarbimine on noorte seas väga suureks probleemiks, vastutus selle ees langeb vanematele, kelle ülesanne on lapsele juba varases eas näidata taunivat suhtumist alkoholi, kirjutavad politseinik Tago Trei ja Tervishoiu Kõrgkooli õppejõud Sandra Mägi.\n07.05.2015, Tago TreiTeMeeste kehv mälu sai teadusliku kinnituseNaistel on põhjust rõõmustada, kuna teadusuuringud on tõestanud seda, mida nad pidevalt püüavad meestele öelda – lisaks sellele, et meeste mälu on kehvem, kui naiste oma, hakkab ka see osa ajust, mis kontrollib mälu, teatud vanusest alates meestel vähenema.\n25.03.2015, Siiri LiivaN24Kevade organ on maksHiina meditsiini järgi on igal aastaajal energia aktiivne mingis kindlas organis. Kevadel on selleks organiks maks, mille üheks tähtsamaks ülesandeks on kehas qi ehk eluenergia liikumas hoidmine, kirjutab Rene Bürkland ajakirjas Sensa.\n25.03.2015, naine.postimees.eeN24Toiduained, mis aitavad rasvu põletadaMõned toiduained omavad väga kõrget termogeneetilist mõju ning sõna otseses mõttes kõrvetavad kaloreid ja kiirendavad ainevahetust. 06.03.2015, naine.postimees.eeN24Miks ei tasuks hilisõhtul ega öösel süüa?Hiljuti avaldatud uuringust selgus, et hilisõhtune söömine ei pruugi ajule kuigi hästi mõjuda.\n26.02.2015, naine.postimees.eeTeKasulik köögivili, mida tasub kindlasti talvel süüaLehtkapsast võib vabalt pidada üheks kõige toitvamaks ja toiteaineterikkamaks roheliseks köögiviljaks, kirjutab toitumisspetsialist Katri Merisalu Rimi terviseblogis.\n19.02.2015, Piret LaksonTeVaata, mida stress su kehaga teebMõnikord ei usuta, et seedeprobleemid, depressiooni või unetuse võib olla tekkinud stressirohkest elust.\n11.02.2015, Triin ÄrmJTViirus ohustab noori naisiIgal aastal sureb Eestis emakakaelavähki ligi 70 naist ja igal aastal avastatakse umbes 160 uut haigusjuhtu.\n21.01.2015, Birgit ItseTeStressirohke töö võib tõsta insuldiriskiVarasemaid teadustöid koondavast ülevaatlikust uurimusest selgus, et vastutusrikka töö tegijad saavad suurema tõenäosusega insuldi kui need, kelle töö ei ole niivõrd stressirohke. 20.01.2015, Triin ÄrmN24Kuhjaga nõuandeid, kuidas oma emakakaela tervist hoidaIgal aastal sureb Eestis emakakaelavähki ligi 70 naist, mida on neli korda rohkem kui mujal Euroopas. Emakakaelavähi sagedasemaks põhjustajaks peetakse inimese papilloomiviirust (HPV), mis levib sugulisel teel.\n13.01.2015, Linda PärnEluKasulikud mikroobid võivad leevendada stressi ja depressiooniOxfordi ülikooli uuring näitas, et organismile kasulikud mikroobid ei mõjuta ainult füüsilist tervist, vaid ka vaimset tervist.\n29.12.2014, Inna-Katrin HeinTeMis juhtub, kui jätta toit põhjalikult läbi närimata?Toidu tee maoni saab alguse suust ning toidu korralik närimine ja mälumine on väga olulised protsessid selle korralikuks seedimiseks.\n16.12.2014, Piret LaksonTeMis juhtub kehaga, kui olla söömataBusiness Insideri videost selgub, et söömata olek ei aita vähendada kaalu, vaid viib keha ketoosi, sest organism pole saanud piisavalt süsivesikuid, millest energiat toota. 24.11.2014, Triin ÄrmN24Neli valet mahlapaastu kasulikkuse kohtaMahla joomises pole midagi halba, kuid see ei mõju kehale nii hästi, kui puu- ja juurviljade söömine. Puu- ja juurviljades on rikkalikult vitamiine, mineraale, antioksüdante ja kiudaineid, eriti koores ja viljalihas.\n20.11.2014, NaineN24Nippe, kuidas seitsme päevaga oma enesetunnet ja välimust muutaKas tahaksid oma enesetunnet või välimust muuta? Kui oled valmis väikeseid muudatusi tegema, siis on võimalik oma enesetunnet ja välimust juba seitsme päevaga muuta.\n13.10.2014, Naine24TeKiudainetega haiguste vastuPerearst Külvi Petersoni sõnul hoiavad täisteratoodetes leiduvad kiudained ära kõhukinnisuse ning kaitsevad veel paljude teiste haiguste eest.\n12.10.2014, Piret LaksonN24Kuidas vältida unevõlga?Kaotatud aega pole üldiselt võimalik tasa teha, kuid tuleb välja, et kaotatud unetundide kohta see ei kehti. Unevõlg on miski, mida igaüks meist aeg-ajalt kogub. Unevõla kohta kehtivad samad reeglid, mis iga teise võla kohta: mida suuremaks võlg kasvab, seda kallimat hinda pead selle eest lõpuks maksma.\n25.09.2014, Naine24T24Kas netist tellitud treeningkava eest võib raha tagasi küsida?Personaalse toitumis- ja treeningkava eest raha tagasisaamine võib osutuda keeruliseks, kuigi üldjuhul on internetist tellimisel tarbijatel õigus 14 päeva jooksul ostust taganeda.\n09.09.2014, Piret LaksonN24Supermodelli viis lihtsat ilunõuannetMolly Sims on modellimaailmas tegutsenud juba üle 20 aasta. Selle aja jooksul on naine jõudnud arusaamisele, et kui tahad väga hea välja näha, siis pead end ka tundma väga hästi. Selleks, et end nii sisemiselt kui ka väliselt kauniks muuta, on naine aastate jooksul katsetanud palju erinevaid meetodeid, kuidas end ilusaks teha.\n08.09.2014, Naine24N24Halvad harjumused, mis võivad rikkuda sinu treeninguMõned tegevused enne treeningut võivad kergelt rikkuda kogu sinu töö ja vaeva. Good Housekeeping toob välja, mis vigu inimesed enne trenni tegemist sageli teevad:\n29.08.2014, Naine24Tõeline turismimagnet – helendav laht Puerto RicosHelendavad lahed on Puerto Rico peamised turismimagnetid. Piirkonna viiest sellisest lahest tuntuim on Puerto Rico saare vahetus idapoolses naabruses paikneva väikese Vieques’i saare lõunaranniku keskosas asuv Mosquito Bay (Moskiito laht).\n06.08.2014, Reisiguru.eeN24Millised viljad on kõige paremad C-vitamiini allikad?C-vitamiin on vajalik toitaine tervele kehale: see parandab ja uuendab nahakudesid, aitab toota kollageeni ning tugevdab immuunsussüsteemi. Kuid see vitamiin on vees lahustuv, mis tähendab, et organism ise ei tooda seda.\n04.08.2014, Naine24EluKeha annab veepuudusest mitmel viisil märkuTerviseasjatundjate sõnul tuleb kuumade suveilmadega tarbida rohkem vett, et organismis ei tekiks veepuudust.\n30.07.2014, Inna-Katrin HeinN24Kuidas võidelda pideva väsimustundega?Väsimus võib meid kõiki aeg-ajalt tabada, aga kui väsimustunne kimbutab sind pikka aega ja tundub, et see ei kavatsegi taanduda, siis peaksid ehk oma tervisele rohkem tähelepanu pöörama. 24.07.2014, Naine24TeKus pesitseb aju õgiv amööb?Seda ei juhtu küll sageli, kuid peaaegu igal suvel surevad mõned ameeriklased aju sööva amööbi tõttu. 16.07.2014, Triin ÄrmN24Toitumisnõuandeid ühepäevase puhastuskuuri jaoksMeie keha puutub iga päev kokku paljude erinevate toitude ja jookidega. Täidame end liha, juurviljade, teraviljatoodete, piimatoodete, suhkru, alkoholi ja paljude muude söökide-jookidega. Kas oled kunagi mõelnud sellele, kui palju peab keha vaeva nägema, et kõiki neid sööke-jooke seedida?08.07.2014, Naine24TeViis märki, et peaksid rohkem süsivesikuid söömaKuigi moedieedid soovitavad võimalikult palju vältida süsivesikuid, võib seda soovitust järgides tekkida organismis erinevaid häireid.\n29.06.2014, Tarbija24TeOhtlik tubakasuits varitseb veel mitmeid päevi ja kauemgi\n29.06.2014, Piret LaksonTeMihkel Zilmer: lõpetage söömise pärast tõmblemine (1)Tartu Ülikooli professor, tuntud meditsiinibiokeemik Mihkel Zilmer kinnitab, et toitumine saab alguse mõtlemisest ning maailma enda jaoks paika panemisest. Tema sõnul on tänapäeval kõige suurem probleem see, et levib vastuoluline info ja kohati ei julgeta enam midagi süüa. «Minu esimene soovitus on, et lõpetage söömisalane tõmblemine, sest lühiajalise toitumiseelistuse puhul ei muuda te organismis tegelikult midagi,» sõnab Zilmer.\n22.06.2014, Kadri PenjamKaheksa põhjust, miks jääd puhkuse ajal haigeks\n07.06.2014, Tarbija24TeAllergoloog teeb apteekides müüdavad testid maatasa\nAllergoloog-immunoloog Krista Ressi sõnul ei ole apteekides müüdavad ja populaarsust koguvad toidutalumatuse testid teaduspõhised ning nendega ei ole võimalik saada usaldusväärseid tulemusi.\n19.05.2014, Liis VelskerEluMis juhtub kehas kui suudeldakse?\nSuudlus ei mõjuta ainult suud, vaid kogu keha.\n15.05.2014, Inna-Katrin HeinTeTaimetoitlased: me ei jää viljatuks\n13.05.2014, Liis VelskerN24Viis märki, et su keha vajaks rohkem und\n14.01.2014, Naine24TePiltuudis: kuidas magamatus laastab keha\n09.01.2014, Liis VelskerTeKas meie kehad on täis taimemürke?Maa Sõprade (Friends of Earth Europe) ühenduse korraldatud uuringud näitavad, et Euroopa inimeste – nii ELi kui ka mitte ELi kuuluvate – uriinist on leitud taimemürgi glüfosaadi jääke.\n01.01.2014, Tarbija24EluUne pikkuse mõju organismile\n03.12.2013, Inna-Katrin HeinTeKuus fakti, mida sa ei teadnud higi kohta\nHuffington Post jagab lugejatele kuus tarkust higi kohta, et inimesed mõistaksid paremini oma organismis toimuvat.\n07.08.2013, Tarbija24N24Kuus imelist asja, milleks naiste kehad on võimelised\nMõnikord satuvad naised oma kehakuju tõttu masendusse. Keskendutakse sellele, mida naiste kehad ei suuda teha, millised need ei näe välja ja unistatakse ilusamast kehast. Selles protsessis unustame aga ära, milleks on meie kehad võimelised.\n31.07.2013, Naine24EluNägemine arenes 700 miljonit aastat tagasi\n31.10.2012, Inna-Katrin HeinTeKui kauaks jäävad ravimid meie organismi?\n23.10.2012, Liis VelskerEluNorra järvest leiti iidne organism, mis on kaudselt seotud ka inimesega\n30.04.2012, Inna-Katrin HeinEluVahemere mererohi on vanim elusolev organism\n08.02.2012, Inna-Katrin HeinTeRapsiõli aitab ennetada dementsust ja põletikku\n04.11.2010, Inna-Katrin HeinEluMandlid aitavad organismil viirustega võidelda\n01.11.2010, Inna-Katrin HeinTeDieedipidamine vabastab vereringesse kahjulikke keskkonnakemikaale\n09.09.2010, Inna-Katrin HeinEluKaheaastase lapse organismist leiti 50 õmblusnõelaBrasiilia haigla personali arvates on ühte kaheaastast last piinatud šokeerival viisil.16.12.2009, Inna-Katrin HeinEluHiina väikelapse organismis hakkas kaksik kasvamaHiinas sai kuulsaks väikelaps, kelle organismist avastati kasvav kaksik.30.10.2009, Inna-Katrin HeinTeSaja-aastaseks aitavad elada oma organismist toodetavad «varuosad»?Briti teadlaste sõnul on lähitulevikus võimalik, et 100-aastase inimese organismi vanus ja väljanägemine on nagu 50-aastasel.20.10.2009, Inna-Katrin HeinTeKui vanad on meie organismi erinevad osad?Arstide sõnul on meie organismi erinevad osad erinevas vanuses, kuna nende uuenemine toimub erineva kiirusega.13.10.2009, Inna-Katrin HeinEluKaheksa-aastase lapse organism muudab valgud mürgiksSuurbritannias Croshaw Close`is elava Lara Williams-Lourenco organism muudab proteiinid ehk valgud mürgiks.03.06.2009, Inna-Katrin Hein Telli Postimehe paberleht siitKuuluta Postimehe paberlehesLIITU POSTIMEHE UUDISKIRJAGAja ole kursis huvipakkuvate uudistega!LIITUE-posti aadressKalenderSudokuRistsõnaViimased uudised09:42Bolt ei pruugi MMi järel veel karjääri lõpetada 09:41Sel sügisel ilmub miniatuurne Super Nintendo konsool 09:40Tallinnas asuvaid Sokos hotelle asus juhtima Klaus Ek 09:33Lääne Elu: Oravad viskavad erakonna raudvara üle parda (1)09:32Elisa uuendas 4G võrku Tallinnas 09:31Tänased reisileiud: Tallinnast Prantsuse Rivierale 150 euroga 09:30Blogi: tantsijad alustavad teekonda noortepeole 09:20Kas Melania Trump põgeneb New Yorki tagasi? 09:16Tööandjad: elatisvõlgnike seadus on liiga karm 09:16Jupiterist, virisemisest ja võiduihast 09:13Ratas kirjas koalitsioonipartneritele: Tsahkna ja Mihkelsoni lahkumise pärast valitsus ei lagune (3)09:07Tasub teada: miks võiks lõikelauda vesinikperoksiidis leotada 09:07Venemaa korraldas eduka mandritevahelise raketi katsetuse (1)09:05Kuidas luua usaldust? 09:04Suurtootjaks kasvanud Klammer julgeb mõelda suurelt 09:00Tallinna Sadam sai neli pakkumist aktsiamüügi korraldamiseks 08:56Fury ennustab McGregori ja Mayweatheri megamatšile šokeerivat lõppu 08:53Milliste kõrgkoolide lõpetajad küsivad kõige rohkem palka? (1)08:48Video: ligi kuus aastat Al-Qaeda vangis olnud rootslane vabanes ja kohtus oma perega 08:37Kütusemüüja Mark Oil seadis Leedo laevadele 1,4-miljonise hüpoteegi Kõik viimased uudised\nTarbijaKõikMcDonald’sist Hootersi baarini: 12 rikkuri esimesed ebaglamuursed töökohadTasub teada: miks võiks lõikelauda vesinikperoksiidis leotadaLugeja küsib: kas firma suvepäevadel juhtunud õnnetus on tööõnnetus?26. juuniKrediidilimiit ei pruugi kaitsta suurte arvete eest 26. juuniVideo: Ikeast ostetud kauss tekitas tuleohtliku olukorra 26. juuniViimane aeg! ID-kaardi sertifikaadid vajavad juuliks uuendamist 26. juuniPõhjus, miks üürikodusse sideteenust valides tingimused hoolikalt läbi mõelda VideoKõikVideo: kiirus 204km/h ehk BMWga kruusateel kihutamasPostimehe videolugu: külatädi Taimit ei häiri mööda tuhisev Ott Tänak ega helikopteriga hoovi maanduv Oleg GrossVideo: kuidas silmatilku õigesti kasutada? (1)TehnikaKõikKauaoodatud Nokia 3310 jõudis täna Eestis müügile (9)Igivana võitluspaar Boeing vs. Airbus: kes murrab Pariisis kelle tiibu sel aastal Venemaa sotsvõrgustike keeld viis miljonid ukrainlased FacebookiMajandusKõikSuurtootjaks kasvanud Klammer julgeb mõelda suureltIT-firmad lähevad HollywoodiTallinna Sadam sai neli pakkumist aktsiamüügi korraldamiseks09:40Tallinnas asuvaid Sokos hotelle asus juhtima Klaus Ek 09:32Elisa uuendas 4G võrku Tallinnas 09:16Tööandjad: elatisvõlgnike seadus on liiga karm 08:53Milliste kõrgkoolide lõpetajad küsivad kõige rohkem palka? (1)MaailmKõikVenemaa korraldas eduka mandritevahelise raketi katsetuse (1)Leht: Vene sõjalennuk sundis Rootsi lennuki koju pöörduma (5)Valge Maja: Süüria režiim võib valmistuda uueks keemiarünnakuks (1)08:33Trumpi pooldavad vaid Iisrael ja Venemaa (2)03:32Brasiilia prokurörid esitasid presidendile korruptsioonisüüdistuse 02:16Trump: USA-India suhted on tugevamad kui kunagi varem 01:51USA esindajatekoja komitee esimees taotleb rekordilist kaitse-eelarvet SportKõikBolt ei pruugi MMi järel veel karjääri lõpetadaJupiterist, virisemisest ja võiduihastEesti jalgpalli tippnelik asub ettevaatlikult Euroopat vallutama08:56Fury ennustab McGregori ja Mayweatheri megamatšile šokeerivat lõppu 08:36Williams andis provokatiivsele väitele vastuse 07:56FIFA: videokordused on kohati kaootilised ning asi peab paranema 07:23Video: NBAs ulmelise hooaja teinud Westbrook valiti liiga parimaks NaineKõikKuidas luua usaldust?11 märki, et sa oled abieluks valmisEesti mehed räägivad: «Soovitan naistel läbi mõelda enda väärtuspakkumised»26. juuniOhoo! Vaata, kui moekad on Eesti Euroopa eesistumise sallid-lipsud 26. juuniSeksuaalterapeut: suhte vürtsitamist ei tasu peljata eksperimenteerimisega 26. juuniToidud, mida ei tohiks malmpannil praadida 26. juuniVärsked lapsevanemad jagavad: viis asja, mida nad oleksid tahtnud enne lapse saamist teada TervisKõikLinnuvaatlus aitab tervist parandadaRavimatuks tunnistatud 25-aastane Taavi palub abi (3)USA paar on adopteerinud 88 erivajadustega lastMaa EluKõikTalunikel tekitavad stressi ilm ja ametnikudRiik soodustab lageraiele alternatiivsete raieliikide kasutamistMaasikahooaja algus venibTallinnKõikFotod: täna algas malevasuviFotod: demineerijad uurisid Tallinna kesklinnas kahtlast kottiKaheksandalt korruselt alla kukkunud mees maandus puuokstes ja jäi ellu (2)Tartu PostimeesKõikTartu Postimees läks üle suvegraafikulePuud seovad loodusmaja suviseid näitusiInimesed jäid põdraga kokku põrganud väikebussis terveks48h populaarsemad teemadAnett Kontaveitdonald trumpEestiEuroopaEuroopa komisjonEuroopa LiitHiinajaanipäevJalgpallJüri RatasEesti KeskerakondkinnisvaraLondonPolitseiPrantsusmaaRiigikoguRootsiSaksamaaSoomeSuurbritanniaSüüriaTallinntheresa mayTürgiAmeerika ÜhendriigidVenemaaTänane lehtKõikAmetnikud ihkavad poliitikuilt stabiilsustToomi ja Ivanovat võib ähvardada erakonnast väljaviskamineLaulukaare alt dirigendipultiArvamusKõikJaak Allik: getostuv Eesti? (34)Peeter Espak: Türgi viskab teaduse koolist välja (14)Ivan Makarov: kas soov, et mehed poliitikas käituksid meestena, on ajale jalgu jäänud? (3)KultuurKõikRummu vanglas toimub nõudlik techno-festivalVaata siin: «9. rajooni» ja «Chappie» režissööri uus film Signourey WeaverigaNUKU teatri suvelavastuses on laval elav muusika, 200 kartulikorvi ja eesti küla luguReisKõikTüütud turistid nõuavad islandlastelt tasuta ööbimistTesti end: kas suudaksid läbida brittide kodakondsustesti?Ryanairi stjuuard paljastab kõige tüütuma asja, mida reisijad teevad (3)KoduKõikEkspert annab nõu: mille järgi valida ja kuidas paigaldada parketti?Majaomanik: ma tõesti soovin, et mul poleks oma aeda (1)Pinterest on kindel: sel aastal ilmutavad end kaks unustatud trendiLemmikKõikEriskummalisel konkursil selgitati välja maailma kõige inetum koerArmas video: hirvevasikas käib iga päev erakinnistul asuvas basseinis suplemasPäevakäpp: ülisõbralik Täpike on pidanud juba kaks aastat kodu ootamaVIIMASED GALERIIDPeoliste teele saatmine Haabersti hõberemmelgas piirati politsei poolt sisse Jüri ringteel veoauto kraavisValastel leiti suurel hulgal Saksa lahingumoonaKeskerakonna juhatusVaata kõiki galeriisidSOOV.EEAutode müükKinnisvaraKodukaubadSisesta oma kuulutus siitSünnipäevadPalju õnne!87Jüri ToomepuupoliitikTiiu Übi, 76telekunstnikRein Ruutsoo, 70politoloogPeeter Paemurru, 69tšellistIgor Gräzin, 65õigusteadlane ja poliitikJaan Elken, 63maalikunstnikKatrin Kivimaa, 48kunstiteadlaneHoroskoopJäärSõnnKaksikudVähkLõviNeitsiKaaludSkorpionAmburKaljukitsVeevalajaKaladSetomaaKõikSaatse muuseumis avatakse Renaldo Veeberi näitus „Vana Testament“Seto noori oodatakse suvisesse filmilaagrisseSeto käsitöö näitus Eesti Käsitöö Maja Rahvakunsti Galeriis60+KõikHardi Volmer teeb uues filmis Viljandi PetseriksEisma endine külapood ootab kunsti nautima7 nõuannet abivahendiga reisijaleArhiivPärnuKoonga vallast leiti haruldane ammunooleotsLugeja pilt ja video: lapsed lükkasid Papiniidus bussi (1)Video ja galerii: Pärnus algas kohus taksojuhi mõrvas süüdistatavate vendade üle (3)ViljandiKomöödiatäht Herbert Ving jagas folgitegijatele soovitusi (1)Seeneline trehvas haruldust juba neljandat aastatKolm ei ole kohtu seadus – kogenud kurjategija pääses aasta jooksul kolmel korral vanglastRakvereTarga Maja jamas valitseb vaikusTapa leivatehas paneb kevadeks uksed kinni Rakvere Keskväljakul jäi inimene auto allaPaideVideo: põlenud KEA keskus kukkus kokku kui kaardimajaPaides põles lahtise leegiga endine KEA keskus (1)Kass püüdis kinni kummalise eluka VALGAPühajärvel võistleb tosin suurmeistrit (1)Sissetungija paiskas talus kõik segaminiOtepää valla delegatsioon külastas NovgorodiKasulikud lingidVälismeediaThe New York TimesThe Washington PostThe GuardianBBCCNNDer SpiegelHelsingin SanomatSvenska DagbladetAftenpostenInterfaxLeedu 15min.ltLäti TV NetEesti meediaBNSKuku raadioMajandusReporterElu24SportKanal260plussNaine24Tarbija24ArvamusTervisKultuurMaa eluKohalikud uudisedTallinnCityTartu PostimeesPärnu PostimeesViljandi SakalaVirumaa TeatajaJärva TeatajaValgamaalaneInternetIlmajaamOstaKVSoovGoogleNetiKavaMail.eeFacebookYoutubeTwitterGoogle+WikipediaLinkedinFinantsettevõttedPangadSEBSwedbankDanske BankNordeaEttevõttedSideTelia EestiElisaStarmanTele2EttevõttedOmnivaEesti EnergiaEesti GaasTallinna KüteTallinna VesiKasulik infoAktsiahinnadValuutakursidStatistikaamete-maksuametMaksuvõlglasedE-krediidiinfoPensionikeskusEesti PankFinantsinspektsioonLHV foorumTarkinvestor.ee foorumPere eelarveEesti.eePäevatoimetajaNimi:Liis VelskerTelefon:666 2276E-postiga:liis.velsker(at)postimees.eeKontaktVihje:vihje@postimees.ee507 3066Lehe tellimine:666 2525Toimetuse sekretär:sekretar@postimees.ee666 2202MobiilirakendusJälgi PostimeestFacebookYouTubeRSSTwitterReklaamReklaami tellimine:reklaam@postimees.eePrintreklaam:666 2322Onlinereklaam:666 2230Kuulutused:666 2171©1995-2017 PostimeesKasutustingimused | AS Postimees Grupp äriinfo | Töötajad | Arhiiv | Reklaam | Kuulutused ajalehte | Telli ajaleht | Leia meid Google+


Oblomov/teine jagu/VIII – Vikitekstid\nKogu see päev sai Oblomovile suureks pettumuste päevaks. Ta veetis selle Olga tädi seltsis, kes oli väga tark ja viisakas naisterahvas, alati ilusasti riides, alati uues siidkleidis, mis istus nagu selga valatud, kaelas ikka elegantne pitskrae; ka tanu oli maitsekalt tehtud ja paelad koketselt valitud ligi viiekümneaastast, kuid alles värsket nägu raamima. Keti otsas rippus tal kuldlornjett.\nTema žestid ja hoiakud ilmutasid väärikust; üpris osavalt oskas ta end kalli salliga drapeerida, nii õigel ajal küünarnukki tikitud padjale toetada, nii suursuguselt sohval aset võtta. Kunagi ei nähtud teda töötamas: küürutamine, õmblemine, tühiste asjadega tegelemine ei sobinud tema näo ega auväärse kujuga. Käsudki teenritele ja toatüdrukutele andis ta mokaotsast, lühidalt ja kuivalt.\nMõnikord ta luges, aga ei kirjutanud kunagi, kõneles hästi, kuid enamasti ikka prantsuse keelt. Ta pani küll kohe tähele, et Oblomov ei väljenda end prantsuse keeles mitte päris vabalt, ja seepärast võttis ta juba järgmisel korral vene keele tarvitusele.\nTa ei unistanud ega targutanud jutuvestmisel; tundus, nagu oleks tal peas kindel piirijoon, millest mõistus kunagi üle ei lähe. Kõigest oli näha, et tunne, igasugune sümpaatia, kaasa arvatud armastus, etendas või oli etendanud tema elus kõigi teiste elementidega võrdset osa, kuna teiste naiste puhul võib kohe märgata, et armastus räägib kõigis eluküsimustes otsustavalt kaasa, kui mitte just tegudes, siis ometi sõnades, ja et kõigel muul on vaid kõrvaline tähtsus, ainult niipalju, kui armastus ruumi jätab.\nSellel naisel oli esiplaanil elamisoskus, enesevalitsemine, mõtte ja tahte, tahte ja teostuse tasakaalus hoidmine. Võimatu oli teda ootamatult, ettevalmistamatuna tabada; ta oli nagu valvas vaenlane, kelle ootav pilk on pidevalt sinu poole suunatud, varitse teda kui palju tahes.\nTema elemendiks oli seltskond ning seepärast käis iga tema mõtte, iga sõna ja liigutuse eel ikka delikaatsus ja ettevaatlikkus.\nKellelegi ei avaldanud ta oma südame salajasemaid tundeid, kellelegi ei usaldanud ta oma hingesaladusi; tal ei paistnud olevat head sõbrannat, mõnda vanaeite, kellega ta oleks kohvitassi juures sosistanud. Ainult parun von Langwageniga oli ta sagedasti kahekesi; mõnikord jäi see südaööni istuma, kuid enamasti ikka Olga juuresolekul; ja siis olid nad ka peamiselt vait, ainult et kuidagi tähtsalt ja targalt vait, nagu teaksid nad midagi, mida teised ei tea; aga see oli ka kõik.\nNähtavasti meeldis neile koos olla — see oli ainuke järeldus, mida võis teha neid istumas nähes; tädi kohtles parunit samuti nagu kõiki teisi: lahkelt ja vastutulelikult, aga ikka rahulikult ja ühteviisi.\nKurjad keeled oleksid heal meelel juhust kasutanud ja teinud vihjeid omaaegsest sõprusest, üheskoos ettevõetud välismaareisist; kuid tädi suhtumises parunisse polnud märgata salajase sümpaatia varjugi, see oleks ometi pidanud välja paistma.\nParun oli seejuures Olga väikese mõisa hooldaja; mõis oli mingi ettevõtte puhul panti pandud, ja pandituks ta jäigi.\nParun protsessis, teiste sõnadega sundis üht ametnikku pabereid kirjutama, luges neid läbi lornjeti, kirjutas neile alla ja saatis sama ametnikuga ametiasutustesse, andes ise samal ajal tutvuste kaudu asjale soovitud käigu. Ta avaldas lootust, et protsess varsti õnnelikult lõpeb. See tegi lõpu kurjadele kuulujuttudele ja parunit harjuti majas nägema kui sugulast.\nParun oli viiekümnenda eluaasta lävel, kuid nägi väga hea välja, ainult et ta värvis vurrusid ja lonkas pisut teist jalga. Ta oli pedantselt viisakas, ei suitsetanud kunagi daamide juuresolekul, ei tõstnud jalga üle põlve ja laitis valjult noori mehi, kes seltskonnas rahumeeli tugitooli seljakile laskusid ning põlved ja saapad nina kõrgusele tõstsid. Parunil olid toaski kindad käes, ainult söögiajaks võttis ta nad ära.\nRiides oli ta uusima moe järgi ja nööpaugus kandis ta mitut ordenilinti. Tal oli tõld ja ta hoidis kangesti oma hobuseid: enne tõldaminekut tegi ta kõigepealt tiiru ümber sõiduki, vaatas hobuseriistad üle, kontrollis kapjugi, mõnikord võttis koguni valge rätiku taskust ja tõmbas üle sapsu või selja, et näha, kas hobused on hästi harjatud.\nTuttavaid võttis ta heatahtlikult viisaka naeratusega vastu, võõraid esiotsa külmalt; aga kui võõrast oli talle tutvustatud, sulas külmus samuti naeratuseks ja tutvustatu võis edaspidigi seda naeratust arvestada.\nKõige üle vahetas ta mõtteid: rääkis ühesuguse selge arusaamisega küll voorusest, küll elukallidusest, teadustest ja seltskonnast; oma arvamusi avaldas ta selgetes, korrektsetes lausetes, just nagu ütleks ta mõtteteri üles, mis ammu olemas, mõnda õpperaamatusse kirja pandud ja üldise käsiraamatuna käiku lastud.\nOlga vahekord tädiga oli siiani olnud väga lihtne ja rahulik: õrnuses ei läinud nad kunagi üle mõõdukuse piiri, nagu nende vahele ka kunagi pahameele varju ei laskunud.\nSee tuli osalt Olga tädi Marja Mihhailovna iseloomust, osalt ka sellest, et kummalgi polnud vähematki põhjust teisiti käituda. Tädil ei tulnud mõttessegi Olgalt midagi niisugust nõuda, mis Olga tahtmistele risti vastu oleks käinud; ja Olgal ei tulnud uneski mõtet tädi soove täitmata jätta või tema nõuannet mitte kuulda võtta.\nJa mispuhul need soovid avaldusid? Rõivaste valikul, soengu tegemisel või näiteks küsimuse puhul, kas minna Prantsuse Teatrisse või Ooperisse.\nOlga kuulas sõna just niipalju, kui tädi oma soove avaldas või nõu andis, ja mitte rohkem, ning tädi avaldas oma soove kuivuseni mõõdukalt ja mitte kunagi rohkem, kui tädi õigused seda lubasid.\nVahekord oli nii ilmetu, et võimatu oli kindlaks leha, kas tädil üldse on pretensioone Olga kuulekuse ja erilise õrnuse suhtes või kas Olgale on üldse loomukohane tädi sõna kuulata ja tema vastu erilist õrnust tunda.\nSelle-eest võis esimesel pilgul kohe aru saada, kui neid koos nähti, et nad on tädi ja õetütar, mitte aga ema ja laps.\n„Ma lähen poodi, kas sa vajad midagi?“ küsib tädi.\n„Jah, ma tante, ma pean lilla kleidi ümber vahetama,“ vastab Olga, ja nad sõidavad üheskoos; või: „Ei, ma tante,“ vastab Olga, „ma käisin hiljuti.“\nTädi võtab tal kummastki palgest kahe sõrmega kinni ja suudleb otsaette, kuna Olga annab tädi käele suud, mispeale üks ära sõidab, teine aga koju jääb.\n„Võtame siis jälle sellesama suvila?“ ütleb tädi, mitte küsivalt ega kinnitavalt, vaid nagu arutaks ta omaette, suutmata otsusele jõuda.\n„Jah, see on väga hea,“ arvab Olga.\nJa võetaksegi sama suvila.\nAga kui Olga ütleb:\n„Ah, ma tante, kas see mets ja liiv pole teile veel igavaks läinud? Võiks parem kusagile mujale vaadata.“\n„Eks vaatame,“ ütleb tädi.\n„Olenka, lähme teatrisse,“ ütleb tädi, „tükk aega juba pasundatakse sellest näidendist.“\n„Hea meelega,“ vastab Olga, kuid ilma, et ta püüaks kangesti meeldida või alandlikku meelt ilmutada.\nMõnikord nad isegi vaidlevad pisut.\n„Mine ikka, ma chère, ega siis rohelised lindid sulle ei hakka!“ ütleb tädi. „Võta helekollased!“\n„Ah, ma tante, juba kuuendat korda helekollased, lõpuks saab ometi villand.“\n„Noh, võta siis pensée.“\n„Aga kuidas need teile meeldivad?“\nTädi silmitseb ja raputab aeglaselt pead.\n„Tee, mis tahad, ma chère, aga mina võtaksin sinu asemel küll pensée või helekollased.“\n„Ei, ma tante, ma võtan siiski need,“ ütleb Olga leebelt ja võtabki need, mis talle meeldisid.\nOlga ei küsinud tädilt nõu nagu autoriteedilt, kelle arvamus on seaduseks, vaid ainult nii, nagu ta oleks seda küsinud ükskõik millise kogenuma inimese käest.\n„Ma tante, kas olete seda raamatut lugenud — mis ta on?“ küsis ta.\n„Oh, jäledus!“ vastas tädi raamatut eemale lükates; kuid ta ei peitnud seda ära ega teinud midagi, et Olga seda raamatut ei loeks.\nJa Olgal ei tulnud siis ka mõttesse seda raamatut lugema hakata. Kui nad mõlemad kahtlesid, küsiti nõu parun Langwagenilt või Stolzilt, kui see kohal oli, ja raamat loeti läbi või jäeti lugemata nende otsuse kohaselt.\n„Ma chère Olga,“ ütles tädi teinekord. „Selle noormehe kohta, kes sulle Zavadskite pool aina tähelepanu osutab, räägiti mulle eile midagi, üht õige rumalat lugu.“\nMuud midagi. Tehku Olga pärast, mis ise tahab: rääkigu või ärgu rääkigu selle noormehega.\nOblomovi majjailmumisel ei tekkinud mingeid küsimusi, ei tädi, parun ega Stolz ei pööranud sellele erilist tähelepanu. Viimane tahtis oma sõpra just niisuguses majas tutvustada, kus ollakse kõiges pisut pedant, kus pole mõeldav peale lõunat väikest uinakut teha, kus pole sünnis isegi jalga üle põlve tõsta ja kus peab olema tipp-topp riides, kus peab meeles pidama, mida sa räägid — ühesõnaga, kus ei tohi tukkuma jääda ega ennast lõdvaks lasta ning kus alati käib elav ja ajakohane jutt.\nPeale selle mõtles Stolz, et kui Oblomovi unisesse ellu tuua noor, sümpaatne, arukas, elav ja pisut pilkehimuline naisolend, siis on see niisama hea kui tuua hämarasse tuppa lamp, mis heidab igasse nurka ühtlast valgust, annab mõne pügala sooja juurde ja teeb kogu toa rõõmsamaks.\nSee oli kõik, mida Stolz oma sõpra Olgale tutvustades tahtis saavutada. Ta ei aimanud, et süütab tulevärgi; veel vähem aimasid seda Olga ja Oblomov.\nIlja Iljitš istus kombekalt paar tundi tädi seltsis, ilma et ta kordagi jalga üle põlve oleks tõstnud, ning ajas ilusti maast ja ilmast juttu, paaril korral nihutas ta isegi jalapingi osavasti tädi jalgade alla.\nTuli parun, naeratas Oblomovile viisakalt ja surus tal lahkesti kätt.\nOblomov käitus veel kombekamalt ning kõik kolm jäid üksteisega väga rahule.\nToanurka vestlema jäämises või Oblomovi ja Olga ühistes jalutuskäikudes nägi tädi… või õigemini — ta ei näinud neis üldse midagi.\nJalutada mõne noormehega, mõne moealbiga, see on teine asi; tädi poleks ka siis midagi öelnud, oleks aga talle omase taktitundega asjad teisiti seadnud: ta oleks ise nendega kord või paar ühes läinud või oleks mõne teise kolmandaks kaasa saatnud, ja nõnda oleksid jalutuskäigud iseenesest ära jäänud.\nKuid jalutada „musjöö Oblomoviga“, istuda temaga saalinurgas või rõdul… mis sellest siis on? Oblomov on üle kolmekümne: tema ei hakka ometi neiule kärbseid pähe ajama või mine tea mis raamatuid andma… See ei tulnud küll kellelgi mõttesse…\nPealegi oli tädi kuulnud, kuidas Stolz ärasõidu eel Olgale ütles, et ta ei laseks Oblomovit niisama tukkuda, keelaks tal magada, kiusaks teda, sunniks vägisi, saadaks teda üht-teist õiendama — ühesõnaga, kamandaks teda. Tädilgi oli ta palunud Oblomovit silmas pidada, teda sagedasti külla kutsuda, teda jalutama viia, väljasõitudele kaasa võtta ja igatepidi teda liikuma panna, kui ta ei peaks välismaale sõitma.\nOlga ei tulnud nähtavale, kuni Oblomov tädi seltsis istus, ning aeg muudkui venis. Oblomov tundis jälle külmade ja kuumade hoogude vaheldumist. Nüüd juba aimas ta Olga muutuse põhjust. See muutus oli talle miskipärast raskem taluda kui eelmine.\nEelmise eksisammu puhul oli tal olnud hirm ja häbi, nüüd aga oli raske ja piinlik, kõle ja nukker tunne rõhus rinda nagu rõske, vihmase ilmaga. Ta oli Olgale märku andnud, et ta aimab neiu armastust, ja see aimus võis ju vale olla. Siis oli see tõepoolest haavamine, mida vaevalt parandada saab. Ja kui ei olnudki vale, siis ometi taktitundetu! Küll on ta ikka narr!\nTa võis minema peletada tunde, mis arglikult koputas noorele neitsisüdamele, laskudes kergelt ja ettevaatlikult nagu linnuke oksale: võõras hääl, krabin — ja juba ta lendab ära.\nOblomov ootas südamevärinaga Olga lõunaletulekut: mida ja kuidas ta räägib, mismoodi talle otsa vaatab…\nOlga tuli, ja Oblomov ei jõudnud teda nähes küllalt imestada: vaevalt tundis ta Olga ära. Neiul oli teine nägu, häälgi oli teine.\nKordagi ei ilmunud ta huultele noor, naiivne, peaaegu lapselik naeratus, kordagi ei vaadanud ta enam avalalt, pärani silmil, millest võis lugeda küsimust, arusaamatust või lihtsameelset uudishimu; nagu poleks tal enam tarvis olnud midagi küsida, midagi teada, millegi üle imestada!\nSee pilk ei jälginud enam Oblomovit. Neiu vaatas, nagu teaks ja tunneks ta seda meest juba ammu, nagu ei tähendaks ta temale üldse midagi, nii nagu parungi: ühesõnaga, nagu oleks juba aasta nende viimasest kohtumisest möödas ja nagu oleks ta vahepeal aasta võrra küpsemaks saanud.\nPolnud ka valjust ega eilset pahameelt; Olga naljatas ja naeriski ning vastas hoolikalt ka nendele küsimustele, mille peale ta varem poleks midagi kostnud. Nähtavasti oli ta nõuks võtnud sundida end seda tegema, mida teisedki teevad ja mida ta varemalt poleks teinud. Ei olnud enam seda vabadust, seda sundimatut olekut, mis lubas avaldada kõike, mis iganes mõttes liikus. Kuhu see kõik äkki kadus?\nPärast lõunat astus Oblomov tema juurde ja küsis, kas ta tahaks jalutama tulla. Talle vastamata pöördus Olga küsimusega tädi poole:\n„Ehk läheksime jalutama?“\n„Siin lähedal võiks ju kõndida,“ arvas tädi. „Lase mulle päevavari tuua!“\nJa nad läksid kõik koos. Käidi loiult, vahiti kaugusse, Peterburi poole, kõnniti metsani ja tuldi rõdule tagasi.\n„Nähtavasti ei ole teil täna tuju laulda? Ma ei julge paludagi,“ ütles Oblomov, lootes, et ehk kaob ometi see sunnitud olek ja tuleb tagasi rõõmus meel, ehk vilksatab mõneski sõnas või naeratuses, kas või lauluski avameelsuse, lapselikkuse ja usalduse kiir.\n„Palav on,“ tähendas tädi.\n„Oh, mis sest, ma proovin,“ ütles Olga ja laulis ühe romansi.\nOblomov kuulas ja ei uskunud oma kõrvu.\nSee polnud Olga hääl: kuhu oli jäänud kirglik kõla?\nOlga laulis nii puhtalt, nii õigesti ja sealjuures ometi nii… nii… nagu laulavad kõik neiud, kui neid palutakse seltskonnas laulda: innutult. Ta ei pannud laulusse hinge ja kuulajal ei liikunud ainuski närv.\nTegi ta nalja, mängis silmakirjaks, või oli ta pahane? Võimatu oli midagi aimata: ta vaatas lahkelt, rääkis heal meelel, kuid rääkis nõnda, nagu ta lauliski… nagu kõik teised… Mis see ometi tähendas?\nTee pakkumist ootamata võttis Oblomov oma kübara ja jättis jumalaga.\n„Tulge sagedamini,“ ütles tädi, „äripäeviti me oleme alati üksi, kui teil ainult igav ei hakka; aga pühapäeviti on meil ikka keegi külas, siis on lõbusam.“\nParun tõusis viisakalt ja kummardas.\nOlga noogutas Oblomovile nagu vanale tuttavale, ja kui Oblomov minema hakkas, pöördus ta akna poole ja vahtis välja, kuulates ükskõikselt lahkuja kaugenevaid samme.\nNeed kaks tundi ja järgnevad kolm-neli päeva, kõige rohkem nädal, avaldasid neiule sügavat mõju, viisid teda tükk maad edasi. Ainult naistel on võime nii ruttu areneda, hingejõudude igakülgset õitsengut saavutada.\nNagu oleks ta elutarkust ammutanud mitte iga päevaga, vaid iga tunniga. Ja iga vähemagi, vaevalt tähelepandava sündmuse või kogemuse silmapilk, mis mehe nina eest linnuna mööda vilksatab, selle tabab neiu seletamatu kiirusega: ta jälgib selle lendu kaugusse, ja lennu sünnitatud kõverjoon jääb kustumatu märgina, näpunäitena, õppetunnina ta mällu.\nSeal, kus mees vajaks pealkirjaga märgistatud verstaposti, on neiule küllalt möödasahisevast tuulehingusest, kõrvaga vaevu tabatavast õhupuhangust.\nMispärast, mis põhjusel ilmub neiu näole, mis alles eelmisel nädalal oli nii muretu ja lausa naerma-ajavalt naiivne, äkki tõsise mõtte kurd? Ja mis mõte see on? Millest? Näib, nagu peituks selles mõttes kõik, kogu meeste loogika, teoreetiline ja kogemuslik filosoofia, kogu elusüsteem.\nCousin, kes hiljuti noorukesest tütarlapsest lahkus, tuleb kursuse lõppedes, pagunid õlgadel, tagasi ja tõttab tema juurde, kavatsedes talle jälle õlale patsutada, kätest kinni hoides virru lüüa, mööda toole ja sohvasid karelda… kuid muutub tüdrukule lähemalt näkku vaadates araks, taandub hämmastunult ja taipab, et tema on alles poisike, kuna tütarlapsest on saanud naine!\nMillest see tuleb? Ons midagi juhtunud? Draama? Mõni suur sündmus? Mõni uudis, millest kogu linn räägib?\nEi maman, ei mon oncle, ei ma tante, ei hoidja ega toatüdruk — keegi ei tea midagi. Millal see pidigi juhtuma: ta oli tantsinud paar masurkat, mõne kontratantsu, pea hakkas miskipärast valutama: ei saanud öösi magada…\nSiis on see kõik jälle möödas; ainult näkku on sugenenud midagi uut: neiu vaatab teisiti, ei naera enam valjusti, ei söö korraga tervet pirni ära, ei räägi enam, „kuidas neil pansionis oli“… Ka tema on kursuse lõpetanud.\nTeisel-kolmandal päeval oli Oblomovil nagu sel cousin’ilgi raske Olgat ära tunda, ja ta vaatas neiule pelglikult otsa; Olga vaatas vastu, ainult et nüüd ilma uudishimuta ja helluseta, vaid lihtsalt, nii nagu kõik teisedki.\n„Mis tal ometi on? Mida ta praegu mõtleb, mida tunneb?“ piinles Oblomov küsimuste käes. „Jumala eest, mitte ei saa aru!“\nKuidas ta pidigi aru saama, et neiuga oli toimunud see, mis toimub mehega kahekümne viie aasta jooksul kahekümne viie professori ja mitme raamatukogu abiga, maailmas ümberkolamise, mõnikord koguni hinge kõlbla aroomi, mõttevärskuse ja juuste kulumise hinnaga, see tähendab, et ta oli astunud teadlikku ellu. Ja sinna astumine toimus tal nii kergelt ja valutult.\n„Ei, see on raske, igav!“ otsustas Oblomov. „Kolin Viiburi linnajakku, hakkan tööle, loen, sõidan Oblomovkasse… ihuüksi!“ lisas ta sügava nukrusega. „Ilma temata! Jumalaga, mu paradiis, mu vaikne hele elupaleus!“\nOblomov ei läinud külla ei neljandal ega viiendal päeval; ei lugenud ega kirjutanud, mõtles minna jalutama, läkski välja tolmusele teele, edasi aga oleks tulnud ülesmäge minna.\n„Mis lõbu see palavaga on!“ ütles ta endamisi, haigutas ja keeras koju tagasi, heitis sohvale ja langes raskesse unne, nagu ta oli vahel uinunud Gorohhovaja uulitsa majas, oma tolmuses ja allalastud kardinatega toas.\nUnenäod olid segased. Oblomov ärkas — laud oli kaetud, laual botvinja ja šnitsel. Zahhar seisis ja vahtis uniselt aknast välja; teises toas kolistas Anisja taldrikutega.\nOblomov sõi kõhu täis ja istus akna alla. Igav, mõttetu elu, aina üksi! Jälle ei taha midagi ega kuhugi!\n„Näete, härra, vaadake, naabritelt toodi kassipoeg, ehk tahate endale? Eile küsisite,“ ütles Anisja, kes mõtles härra meelt lahutada, ja pani kassipoja talle sülle.\nOblomov hakkas kassipoega silitama: kassipojast hoolimata oli igav!\n„Zahhar!“ ütles ta.\n„Mis te soovite?“ kostis Zahhar loiult vastu.\n„Ma kolin vist linna,“ ütles Oblomov.\n„Kuskohta? Põle ju korterit.“\n„Mis mõttega me kolime, ühest suvilast teise?“ vastas Zahhar. „Mis uudis meid sääl ootab? Mihhei Andreitš või?“\n„Siin pole mugav…“\n„Aga kui veel kolima peab! Issake! Juba siin on rassimist üle jõu; ja mitte ei leia kaht tassi ja põrandaharja üles; kui Mihhei Andreitš põle sinna viind, siis vaata, et ongi kadund.“\nOblomov oli vait. Zahhar läks välja ja tuli varsti tagasi, tirides sumadani ja reisikotti.\n„Kuhu see panna? Müüks õige maha või?“ küsis ta, tonksates sumadani jalaga.\n„Mine ikka, oled sa arust ära? Ma sõidan ju varsti välismaale,“ ütles Oblomov pahaselt.\n„Välismaale?“ kordas Zahhar muiates. „Kas sa kuule, või välismaale!“\n„Mis siin imestada on? Sõidan ära, ja rahu majas… Mul on passki juba käes,“ ütles Oblomov.\n„Aga kes teil seal saapad jalast ää tõmbab?“ küsis Zahhar pilkavalt. „Mõni tüdruk või? Te jääte sääl ilma minuta jänni.“\nTa muigas jälle, nii et ta põskhabe ja kulmud kahele poole laiali nihkusid.\n„Muud sa ei tee kui räägid rumalusi! Mine ja vii see välja!“ vastas Oblomov pahaselt.\nJärgmisel päeval enne kella kümmet, niipea kui Oblomov unest ärkas, tõi Zahhar talle teed ja ütles, et ta saanud saiapagari juures preiliga kokku.\n„Missuguse preiliga?“ küsis Oblomov.\n„Misukesega? Ikka Iljinskite omaga, Olga Sergejevnaga.“\n„Noh?“ küsis Oblomov kärsitult.\n„Noh, saatis terviseid, küsis, kas olete terve ja mis te teete?“\n„Ja mis sina ütlesid?“\n„Ütlesin, et terve, jah, ja et mis tal ikke võib olla…“ vastas Zahhar.\n„Mis sa topid oma rumalaid arvamusi vahele?“ noomis Oblomov. „Mis tal ikka võib olla… Kust sina tead, mis mul viga võib olla? Noh, ja mis veel?“\n„Küsis, kus te eile lõunat sõite.“\n„Ütlesin, et kodu, ja et õhtust sõite ka kodu… „Ah ta sööb siis õhtust ka?“ küsis tema. „Kõigest kaks kanapoega keeras kinni,“ vastasin mina…“\n„Toh-man!“ käratas Oblomov.\n„Mispärast tohman? On see siis vale või?“ ütles Zahhar. „Ma võin kondidki ette näidata…“\n„Tõesti tohman!“ kordas Oblomov. „Noh, ja mis tema ütles?“\n„Muigas. Ja küsis siis, et miks nii vähe.“\n„Sa oled tohmanite tohman!“ kinnitas Oblomov. „Miks sa veel seda ei rääkinud, et sa mulle särgi pahempidi selga ajad?“\n„Ei küsitud, sellepärast ei rääkind,“ vastas Zahhar.\n„Mis ta veel küsis?“\n„Küsis, mis te päevad otsa teete?“\n„Noh, ja sina?“\n„Ma ütlesin, et ei tee midagi, muudkui lesib.“\n„Ah!“ ütles Oblomov sügava pahameelega ja surus rusikad vastu meelekohti. „Kasi minema!“ lisas ta ähvardavalt. „Kui sa veel julged minu kohta niisuguseid rumalusi rääkida, küll sa siis näed, mis ma sinuga teen! On aga õel tüüp!“\n„Mis ma pean siis tegema, vanuigi veel valetama hakkama?“ kaitses end Zahhar.\n„Kasi välja!“ kordas Ilja Iljitš.\nSõimamine ei teinud Zahharile midagi, kui ainult isand ei hakkaks „haledaid sõnu“ rääkima.\n„Ma ütlesin veel, et te tahate Viiburi poole pääle kolida,“ teatas ta lõpetuseks.\n„Mine juba!“ kärgatas Oblomov.\nZahhar läks ja ohkas nii, et kogu eestuba kajas, kuna Oblomov hakkas teed jooma.\nTa jõi tee ära, kringlite ja saiade suurest tagavarast sõi ta aga ainult ühe, kartes jälle Zahhari taktitut keelt. Siis pani ta sigari põlema ja istus laua äärde, avas ühe raamatu, luges ühe lehekülje ja tahtis lehte pöörata, kuid lehed olid lahti lõikamata.\nTa käristas sõrmega lehed lahti: nõnda jäid lehtede servad sakiliseks, kusjuures raamat oli võõras, Stolzi oma, kes armastas kõiges nii kindlat ja igavat korda, et jumal hoia, eriti raamatute puhul. Paberid, pliiatsid, kõik kribu-krabu pidi seisma täpselt nii, nagu tema pani.\nOleks pidanud võtma luunoa, kuid seda ei olnud; oleks võinud ka lauanuga küsida, kuid Oblomov arvas paremaks raamatu oma paika tagasi panna ja sohvale minna; aga niipea kui ta käe tikitud padjale toetas, et end mugavamini pikutama sättida, astus Zahhar tuppa.\n„Preilid palusid teid minna, noh, sinna… mis ta nüüd oligi!…“ teatas ta.\n„Miks sa siis kohe ei öelnud, kahe tunni eest?“ küsis Oblomov läbematult.\n„Te ajasite ju välja, ei last rääkida…“ vastas Zahhar.\n„Sa ajad mind hauda, Zahhar!“ hüüdis Oblomov pateetiliselt.\n„Noh, ikke üks ja sama!“ mõtles Zahhar, pööras vasakpoolse habemepuhma härra poole ja põrnitses seina. „Torkab jälle mõne sõna… nagu enne!“\n„Kuhu ma pean minema?“ küsis Oblomov.\n„Sinna, noh… teate… mis ta nüüd on… Aeda või…“\n„Parki?“ küsis Oblomov.\n„Jajah, just parki, „pisut jalutama, kui sobib, ma ootan sääl“…“\nOblomov jooksis kogu pargi läbi, otsis hekkide tagant ja lehtlatest, aga Olgat ei olnud. Siis läks ta sinna puiesteele, kus oli toimunud nende kõnelus, ja leidis neiu pingilt istumast, selle paiga lähedalt, kus ta oli sirelioksa murdnud ja pärast maha visanud.\n„Ma mõtlesin, et te ei tulegi,“ ütles Olga lahkelt.\n„Otsisin teid tükk aega mööda parki,“ vastas Oblomov.\n„Ma teadsin, et te hakkate otsima, ja istusin meelega siia puiesteele, arvasin, et siit te tulete ikka läbi.“\nOblomov pidi küsima: „Miks te seda arvasite?“, kuid vaatas talle otsa ja jättis küsimata.\nNeiu nägu oli muutunud, see polnud endine, nagu siis, kui nad viimati siin jalutasid, vaid selline nagu viimasel kohtumisel, mis oli Oblomovi südame nii rahutuks teinud. Ta lahkuski oli tagasihoidlik, ja ta ilme oli üpris keskendunud, üpris kindel; Oblomov mõistis, et võimatu oleks veel mõistatamiste, vihjete ja naiivsete küsimustega mängida, et see lapselikult rõõmus silmapilk on läbi elatud.\nMõndagi, mis oli jäänud sõnades avaldamata ja milleni oleks võinud jõuda mõne kelmika küsimusega, oli nende vahel otsustatud ilma sõnadeta, ilma selgitusteta, jumal teab, mis kombel, ja enam ei saanud selle tooni juurde tagasi pöörduda.\n„Miks teid nii kaua näha pole olnud?“ küsis Olga.\nOblomov ei vastanud. Ta oleks tahtnud kuidagi kaude neiule mõista anda, et nende vahekorra saladuslik ilu on juba kadunud, et see mõtlik keskendatus, millega neiu end kui pilvega ümbritseb, see endassesulgumine paneb tema, Oblomovi, raskesse seisukorda, sest tema ei tea, kuidas olla ja mis teha.\nKuid ta teadis, et vähemgi vihje sinnapoole toob neiu silmi imestava pilgu, muudab pealegi ta käitumise jahedaks ja kustutab võib-olla sellegi väikese sümpaatiasädeme, mille tema ise kohe alguses oli oma ettevaatamatusega summutanud. See säde tuleks tasa ja targu uuesti loitele puhuda; aga kuidas seda teha, seda Oblomov ei teadnud.\nTa aimas ähmaselt, et neiu on suureks sirgunud, temast peaaegu suuremakski, et lapseliku usalduse juurde ei pääse enam tagasi, et nende ees on Rubicon ja et kaotatud õnn seisab juba teisel kaldal: peab üle astuma.\nAga kuidas? Mis saab, kui ta astub üksi üle?\nNeiu mõistis selgemini kui Oblomov ise, mis mehe hinges toimub, ja seepärast oli ülekaal tema poolel. Vabalt vaatas ta mehe südamesse, nägi, kuidas selle põhjas tärkas tunne, kuidas see kääris ja välja tungis: nägi, et naiselikku kavalust, kelmikust ja edvistamist — neid Sonetška sõjariistu — oleks asjatu Oblomovi vastu tarvitusele võtta, sest võitlust pole üldse ette näha.\nTa nägi ka seda, et kuigi tema on noorem, langeb selles sümpaatias ometi pearaskus tema õlgadele, et mehelt võib oodata ainult sügavat tunnet, armunult laiska alistumist, igavest kokkukõlamist neiu iga südamelöögiga, kuid mitte liikuvat tahet või aktiivset mõtet.\nSilmapilguga oli neiul enda võim Oblomovi üle teada, ja talle meeldis see teed näitava tähe, valguskiire osa, mille heledus langeb uinuva järve pinnale ja helgib sealt vastu. Selles kahevõitluses oli ta mitmeti võinud oma üleolekust võidurõõmu tunda.\nSelles komöödias või tragöödias, nii nagu olud kujunevad, on kummalgi tegelasel enamasti ikka ühesugune osa — piinaja või piinatava oma.\nNagu iga naine valitsevas, seega piinaja rollis, ei suutnud Olgagi loobuda lõbust Oblomoviga pisut kassi kombel mängida, kuigi ta tegi seda teistest vähem ja mitte nii teadlikult; mõnikord laskis ta oma tunnetel välguna või ootamatu tujuna sähvatada, siis aga keskendus ta äkki jälle ja sulgus enesesse; kuid enamasti ja peamiselt püüdis ta Oblomovit edasi lükata, edasi liikuma panna, sest ta teadis, et Oblomov ei astu ise sammugi, vaid jääb liikumatult sinna paigale, kuhu tema ta seisma jätab.\n„Te olite tegevuses?“ küsis neiu, kuna ta ise läbi kanvaatüki midagi välja õmbles.\n„Vastaksin, et olin, aga see pagana Zahhar!“ ägas Oblomovi süda rinnas.\n„Jah, ma lugesin üht-teist,“ vastas ta hooletul toonil.\n„Mida, kas romaani?“ küsis Olga ja vaatas talle otsa, et näha, mis näo ta valetamisel teeb.\n„Ei, ma ei loe peaaegu üldse romaane,“ vastas Oblomov rahulikult, „ma lugesin „Avastuste ja leiutiste ajalugu“.“\n„Jumalale tänu, et ma täna ühegi lehekülje läbi vaatasin,“ mõtles ta ise.\n„Kas vene keeles?“ küsis neiu.\n„Ei, inglise keeles.“\n„Ah teie loete inglise keelt?“\n„Vaevaliselt, aga siiski loen… Kas teie käisite ehk vahepeal linnas?“ küsis Oblomov selleks, et juttu raamatutelt mujale viia.\n„Ei käinud, ma olin kogu aeg kodus. Ma teen ikka siin oma tööd, sellel puiesteel.“\n„Ah ikka siin?“\n„Jah, mulle meeldib see puiestee väga, ma olen teile tänulik, et te seda mulle näitasite: siin ei käi peaaegu keegi…“\n„Mina ei näidanud seda teile,“ ütles Oblomov vahele, „mäletate, me saime siin juhtumisi kokku.“\n„Jah, õige küll.“\nNad olid tükk aega vait.\n„Teil on odraiva ära kadunud?“ küsis Olga ja vaatas Oblomovile otse paremasse silma.\n„Jah, jumal tänatud, ära kadus,“ ütles ta.\n„Kui silm kipitama hakkab, niisutage valge viinaga,“ jätkas neiu, „siis odraiva ei tule. Hoidja õpetas mulle seda.“\n„Miks ta ikka neist odraivadest räägib?“ mõtles Oblomov.\n„Ja õhtust ärge sööge,“ lisas neiu tõsiselt juurde.\n„Zahhar!“ kihvatas Oblomovil vihane hüüd kurgus.\n„Niipea kui paar korda tublisti õhtust süüa,“ jätkas neiu, pilku töölt tõstmata, „ja kaks-kolm päeva lamada, eriti selili, tuleb kohe odraiva.“\n„Toh-man!“ möirgas Oblomov sisimas Zahhari peale.\n„Mis te seal teete?“ küsis ta, et teist juttu teha.\n„Kellapaela,“ vastas neiu, laotas kanvaa laiali ja näitas mustrit, „parunile. Eks ole ilus?“\n„Jah, väga ilus, väga kena kiri. Kas see on sirelioks?“\n„Vist… küll,“ vastas neiu hooletul toonil. „Valisin umbropsu, mis kätte puutus…“ Ja kergelt punastades pani ta kanvaa kiiresti kokku.\n„Aga igavaks läheb, kui see nõnda edasi kestab ja kui temast mingit selgust ei saa,“ mõtles Oblomov, „mõni teine, näiteks Stolz, saaks kõik kätte, aga mina ei oska.“\nTa muutus tusaseks ja vaatas roidunult ringi. Olga vaatas talle otsa ja pani siis näputöö korvi.\n„Lähme puude varju,“ ütles ta ja andis korvi Oblomovile kanda, ise aga avas päevavarju, kohendas kleiti ja hakkas minema. „Miks te rõõmsas tujus ei ole?“ küsis ta.\n„Ei tea, Olga Sergejevna. Mille üle ma peaksin rõõmustama? Ja kuidas?“\n„Tehke tööd, käige inimestega rohkem läbi.“\n„Tööd teha? Tööd võib siis teha, kui on eesmärk. Mis eesmärki mul on? Ei ole ju.“\n„Kui ei tea, milleks sa elad, siis elad kuidagiviisi, päevast päeva; rõõmustad, et päev on möödas, et öö on käes, ja süvened uneski igavesse küsimusse, milleks sa oled elanud selle päeva ja milleks sa elad homme?“\nOlga kuulas vaikides, tõsisel pilgul; kortsus kulmud ilmutasid validust, huulte kõverdumises roomas maona nagu umbusk või halvakspanu…\n„Milleks elanud?“ kordas ta. „Kas võib siis kellegi olemasolu asjatu olla?“\n„Võib küll. Näiteks minu oma,“ ütles Oblomov.\n„Teie ei tea siis veel tänini, kus on teie elu eesmärk?“ küsis neiu seisma jäädes. „Ma ei usu seda: teie räägite iseenda peale laimujuttu, muidu ei oleks te üldse elamist väärt…“\n„Ma olen juba sellest verstapostist möödas, kus eesmärk olema pidi, ja ees pole enam midagi.“\nOblomov ohkas ja neiu naeratas.\n„Mitte midagi?“ küsis Olga nüüd korraga elevalt, rõõmsalt naerdes, nagu ei usuks ta teda ja nagu peaks Oblomovil tema teada veel midagi ees olema.\n„Naerge,“ jätkas Oblomov, „aga paraku on see nii!“\nNeiu läks vaikides ette ja kõndis, pea kumaras.\n„Milleks või kellele ma elan?“ rääkis Oblomov tema järel käies. „Mida peaksin ma otsima, millele suunama oma mõtted ja tahte? Eluõilmed on pudenenud, ainult okkad on järel.“\nNad kõndisid tasahilju; neiu kuulas hajameelselt, murdis mööda minnes sirelioksa ja ulatas Oblomovile.\n„Mis see on?“ küsis Oblomov kohkunult.\n„Näete ju — oks.“\n„Mis oks?“ küsis Oblomov ja vahtis pärani silmil neiule otsa.\n„Ma tean… aga mis ta tähendab?“\nOblomov jäi seisma, neiu ka.\n„Ja?…“ kordas Oblomov küsivalt.\n„Minu pahameelt,“ ütles Olga ning vaatas keskendunud pilgul otse mehele silma, kuna ta naeratus ütles, et ta teab, mis ta teeb.\nLäbipaistmatuse pilv tema ümbert oli hajunud. Nüüd oli ta pilk kõnekas ja arusaadav. Ta oleks nagu meelega raamatul teatava lehekülje lahti löönud ja lubanud Oblomovil keelatud kohta lugeda.\n„Tähendab, ma võin siis loota…“ ütles Oblomov, äkki rõõmust punastades.\n„Kõike! Ainult et…“\nNeiu jäi vait.\nOblomovil tuli nagu uus elu sisse. Nüüd ei tundnud neiu omakorda teda ära: ähmane, unine ilme muutus seletatuks, silmad läksid lahti, palgeil mängles puna; mõtted pääsesid liikuma; silmis välkus iha ja tahe. Nüüd luges Olga tema näoilme tummast mängust, et ainsa silmapilguga on Oblomovi elule tekkinud eesmärk.\n„Elu, elu avaneb mulle uuesti,“ rääkis Oblomov nagu jampsides, „ma näen teda teie silmis, teie naeratuses, selles oksas, „Casta diva’s“… siin on kõik olemas…“\n„Ei, mitte kõik… ainult pool.“\n„Võib-olla,“ vastas Olga.\n„Kus on siis teine pool? Mis on veel peale selle?“\n„Milleks?“ „Et mitte kaotada esimest poolt,“ ütles Olga, ulatas talle käe ja nad läksid koos koju.\nKord heitis Oblomov vargsi joovastunud pilke neiule, tema peale, pihale ja lokkidele, kord surus käes sirelioksa.\n„See kõik on minu! Minu!“ kinnitas ta mõttes ja ei uskunud isegi oma sõnu.\n„Ega te nüüd Viiburi linnajakku ei koli?“ küsis Olga, kui Oblomov asutas end koju minema.\nOblomov hakkas naerma ja ei nimetanudki enam Zahhari tohmaniks.\nPärit leheküljelt "https://et.wikisource.org/w/index.php?title=Oblomov/teine_jagu/VIII&oldid=20013"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 22:48, 9. november 2013.


Lõppev aasta oli turismile soodne\nTurismifirmade liidu aastakokkuvõttest selgub, et 2016. aasta oli turismile soodne, stabiilselt suurenes nii välis- kui ka siseturistide arv ning kasvu jätku võib prognoosida ka uueks aastaks.\nTurismi esimese kümne kuu statistika näitab rohkem kui 7% kasvu nii majutatud välis- kui ka siseturistide arvus. 2015. aastal vähenenud välisturistide arv oli taas tõusuteel. Suurimad, kuni 20% juurdekasvud tulid Euroopa suurtest riikidest, nagu Poola, Hispaania, Itaalia, Prantsusmaa ja Holland. Kasvanud on ka Aasia riikidest pärit turistide arv, teatas liit.\n"Kasvanud on turistide arv kõikidest naaberriikidest," ütles liidu peasekretär Mariann Lugus. "Ka siseturism on teinud tubli tõusu ning kui uuel aastal 12 kuu lõplikud numbrid saabuvad, on need ilmselt kõigi aegade parimad."\nEttevõtluse Arendamise Sihtasutuse (EAS) andmetel jätsid väliskülastajad 2015. aastal Eestisse 1,72 miljardit eurot, sealhulgas 1,37 miljardit eurot reisiteenuste ja 353 miljonit eurot reisijateveo eest. Turismi eksport moodustas 10,6% kogu ekspordist ning 32,6% teenuste ekspordist. Maailma turisminõukogu turismi majandusmõjude raporti andmetel oli turismi kogumõju Eesti 2015. aasta SKP-sse 15,5%.\n"Toetame valitsuse otsust mitte tõsta järgmisest aastast Eesti majutusasutuste käibemaksu, sest see oleks seadnud Eesti võrreldes naabritega väga keerulisse konkurentsiolukorda. Kuna turism on väga pika ettemüügiga valdkond, on teadmine, et majutuse käibemaks tõuseb, siiski oma mõju avaldanud," rääkis Lugus. "Kui pikalt läheb aega, et selle mõjud neutraliseeruvad, ei oska praegu öelda," lisas ta.\nEesti inimeste reisisihtkohad on turismifirmade liidu andmeil 2016. aastal maailma poliitiliste sündmuste tõttu muutunud. Senistesse eestlaste peamistesse puhkuse sihtkohtadesse Türki ja Egiptusesse on reisimine kuni poole võrra vähenenud, ent järsult on kasvanud Kreekasse ja Bulgaariasse reisinud inimeste arv.