§ 2 Riigivara\n§ 3 Riigivara register\n§ 4 Riigivara valitsejad ja volitatud asutused\n§ 5 Riigiteenistuja\n§ 6 Riigitulundusasutused ja riigi osalemine ettevõtluses\n2 RIIGIVARA VALITSEMINE\n§ 7 Riigivara valitsemine\n§ 9 Arvestusepidamise kohustus ja aruandlus\n§ 10 Riigivara üleandmine ühelt riigivara valitsejalt teisele\n§ 101 Riigivara üleandmine kaitseväe valdusesse sõjalise valmisoleku tõstmisel ja mobilisatsiooni läbiviimisel\n§ 11 Üleandmise-vastuvõtmise akt\n§ 12 Riigiteenistuja vastutus riigivara üleandmisel ja vastuvõtmisel\n3 RIIGIVARA KASUTAMINE JA KASUTUSSE ANDMINE\n§ 13 Riigivara kasutamise otstarve\n§ 14 Riigivara kasutamine avalikuks otstarbeks\n§ 15 Riigivara kasutamine riigivõimu teostamise otstarbeks\n§ 16 Riigivara kasutamine tulu saamiseks\n§ 17 Riigivara kasutamine\n§ 18 Riigivara tasuta kasutusse andmine\n§ 19 Riigivara tasu eest kasutusse andmine\n§ 20 Riigivara kasutusse andmise tähtajad\n§ 21 Vallasvara kasutusse andmise erisused\n§ 22 Vara koormamine piiratud asjaõigusega\n4 RIIGIVARA OMANDAMINE JA VÕÕRANDAMINE\n§ 23 Riigivara omandamine\n§ 24 Riigivara võõrandamine\n§ 25 Piiratud tsiviilkäibega riigivara\n§ 26 Riigivara omandaja\n§ 27 Riigivara tasuta või alla hariliku väärtuse võõrandamine\n§ 28 Riigivara tasu eest võõrandamine\n§ 29 Riigivara müügi otsustaja\n§ 30 Riigivara müügi väljakuulutamine ja müüdava varaga tutvumine\n§ 31 Riigivara müük avalikul enampakkumisel ja eelläbirääkimistega pakkumisel\n§ 311 Väärtpaberite avalik müük\n§ 32 Riigivara võõrandamise leping ja selle jõustumine\n§ 33 Riigivara kõlbmatuks tunnistamine ja riigivara mahakandmine\n§ 34 Võõrandamise erisused\n§ 36 Riigivara valitsejate vaheliste vaidluste lahendamise kord\n§ 37 Riigivara jaotamine riigivara valitsejate vahel\n§ 38 Riigivara jaotuse ammenduvus\n§ 39 Riigiasutuste ning riigi omandis olevate ettevõtete ja riiklike organisatsioonide põhikirja või põhimäärusesse sisseviidavad sätted\n§ 40 Riigivara registrisse kandmine\n§ 42 Seaduse kohaldatavus\n§ 49 Seaduse jõustumise erisus\nVastu võetud 15.02.1995\nRT I 1995, 22, 327\n07.11.1996 RT I 1996, 81, 1446 08.12.1996\n02.06.1997 RT I 1997, 45, 724 01.01.1998\n03.05.2000 RT I 2000, 39, 239 26.05.2000\n07.06.2000 RT I 2000, 49, 306 29.06.2000\nRiigivaraseadus määrab kindlaks riigi omandis oleva vara (edaspidi riigivara) valitsejad ning riigivara valitsemise alused.\n§ 2. Riigivara\n(1) Riigivara on riigile kuuluv kinnis- ja vallasvara, s.o. asjad ning rahaliselt hinnatavad õigused ja kohustused.\n(2) Riigivara võetakse arvele riiklikus riigivara registris (edaspidi riigivara register), kui seadusega ei ole sätestatud teisiti.\n§ 3. Riigivara register\n(1) Riigivara registrisse kantakse riigile kuuluvad kinnisasjad ja nendega seotud asjaõigused, samuti Vabariigi Valitsuse kehtestatud tingimustele vastavad vallasasjad ning rahaliselt hinnatavad õigused ja kohustused.\n(11) Kinnisasja ega sellega seotud asjaõigust, samuti vallasasja, rahaliselt hinnatavat õigust ega kohustust ei kanta riigivara registrisse, kui see võib kaasa tuua riigisaladuse avalikuks tuleku. Samuti ei kanta riigivara registrisse riigi rahaliste vahendite haldamise käigus riigieelarve seaduse (RT I 1999, 55, 584; 92, 824; 2000, 55, 360) § 32 4. lõike, § 361 4. lõike ja § 372 2. lõike kohaselt ja sellise tegevuse eesmärgil omandatud võlakirju, muid väärtpabereid, aktsiaid, osasid ja muid osalusi.\n(12) Julgeolekuasutuse valdusse antud kinnisasja ega sellega seotud asjaõigust, samuti Vabariigi Valitsuse määrusega kehtestatud tingimustele vastavat vallasasja, rahaliselt hinnatavat õigust ega kohustust ei kanta riigivara registrisse või need kantakse riigivara registrisse, kasutades variandmeid.\n(13) Käesoleva paragrahvi lõikes 12nimetatud riigivara kohta peetakse eraldi registrit, mille asutab ja mille pidamise põhimääruse kinnitab Vabariigi Valitsus . Registrisse märgitakse riigivara kandmine riigivara registrisse, samuti variandmete kasutamine. Register asub julgeolekuasutuses.\n(2) Riigivara registri asutab ja registripidaja määrab Vabariigi Valitsus.\n(3) Registripidamise, registrisse andmete esitamise, kannete muutmise või kustutamise ning registrist väljaarvamise korra kehtestab Vabariigi Valitsus.\n[RT I 2002, 64, 393 - jõust. 20.07.2002]\n§ 4. Riigivara valitsejad ja volitatud asutused\n(1) Riigivara valitsejad (edaspidi ka valitsejad) on:\n(2) Volitatud asutus käesoleva seaduse mõistes on riigiasutus, kelle valdusesse riigivara valitseja oma valitsemisel oleva vara on andnud.\n(3) Riigivara valitsemist korraldavad käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 1-5 nimetatud riigivara valitsejate puhul vastavalt Riigikogu juhatus, Vabariigi President, riigikontrolör, õiguskantsler ja Riigikohtu esimees. Punktides 6-8 nimetatud riigivara valitsejate puhul korraldab riigivara valitsemist vastavalt minister, maavanem ja riigisekretär. Riigikogu ja Vabariigi President võivad volitada riigivara valitsemist korraldama vastavalt Riigikogu Kantseleid ja Vabariigi Presidendi Kantseleid.\n§ 5. Riigiteenistuja\n(1) Riigiteenistuja õigused, kohustused ja vastutus riigivara valdamisel sätestatakse käesoleva seaduse ja teiste õigusaktidega.\n(2) Riigiteenistuja ametialase teenistusega saadud või loodud vara kuulub riigile, kui seadus ei sätesta teisiti.\n(3) Riigivara valitseja või volitatud asutuse juht määrab kindlaks riigiteenistuja, kes on riigivara eest materiaalselt vastutav. Kui riigivara eest materiaalselt vastutavat riigiteenistujat ei ole määratud, on selle riigivara eest materiaalselt vastutav riigivara valitseja või volitatud asutuse juht.\n(4) Riigiteenistuja on kohustatud tema valdusse antud riigivara kasutama ja majandama heaperemehelikult.\n§ 6. Riigitulundusasutused ja riigi osalemine ettevõtluses\n(1) Riigitulundusasutus on riigiasutus, mis võib oma põhimääruses sätestatud piires osutada tasulisi teenuseid ja saada selle eest tulu. Riigitulundusasutuste valduses oleva riigivara valitsemise kord sätestatakse eraldi seadusega.\n(2) Riigi poolt äriühingute ja teiste eraõiguslike juriidiliste isikute asutamine ja nendes osalemine ning riigivara üleandmine eraõiguslikule juriidilisele isikule sätestatakse riigi eraõiguslikes juriidilistes isikutes osalemise seadusega.\n2. peatükk RIIGIVARA VALITSEMINE\n§ 7. Riigivara valitsemine\n(1) Riigivara valitsemine on riigivara valitseja ja volitatud asutuse õigus ja kohustus käesoleva seaduse alusel riigi nimel korraldada riigivara valdamist, kasutamist ja käsutamist.\n(2) Riigivara valitsejad on kohustatud nende valitsemisel olevat riigivara ja volitatud asutused on kohustatud nende valduses olevat riigivara majandama heaperemehelikult ning hoolitsema igati selle säilimise ja väärtuse võimaliku kasvu eest.\n(21) Riigivara valitseja esindab riiki kohtus riigivara valitsemisest tulenevates kohtuvaidlustes. Riigivara valitseja võib riigi esindamiseks kohtus anda volitusi.\n(3) Sooritades riigivaraga mis tahes tehinguid, peavad riigivara valitsejad ja volitatud asutused juhinduma põhimõttest vältida kahju ja suurendada kasu, mis riik võib neist tehingutest saada.\n(4) Kohustus vajaduse tekkimisel tõendada, et riigivaragateostatud tehing on põhjendatud, õiguspärane ja ei ole põhjustanud riigile kahju, lasub tehingu õiguspärasel otsustajal.\n§ 8. [kehtetu]\n§ 9. Arvestusepidamise kohustus ja aruandlus\n(1) Riigivara valitsejad peavad arvestust nende valitsemisel oleva riigivara kohta ja volitatud asutused peavad arvestust nende valduses oleva riigivara kohta raamatupidamise seaduse (RT I 1994, 48, 790; 1995, 26-28, 355; 92, 1604; 1996, 40, 773; 42, 811; 49, 953) alusel ja rahandusministri kehtestatud ühtses korras.\n(1) Riigivara valitsejad peavad arvestust nende valitsemisel oleva riigivara kohta ja volitatud asutused peavad arvestust nende valduses oleva riigivara kohta raamatupidamise seaduse alusel ja rahandusministri kehtestatud ühtses korras.\n(2) Riigivara arvestamisega seotud aruandluse esitamise korra kehtestab rahandusminister.\n§ 10. Riigivara üleandmine ühelt riigivara valitsejalt teisele\n(1) Riigivara valitseja valitsemisalas olevat kinnisvara võib vajadusel tasuta üle anda ühelt riigivara valitsejalt teisele. Kui kinnisvara üleandjaks ja saajaks on valitsusasutused, toimub kinnisvara üleandmine Vabariigi Valitsuse otsusel; muudel juhtudel otsustab kinnisvara üleandmise käesoleva seaduse § 36 2. lõikes nimetatud komisjon.\n(2) Riigi omandis olevat vallasvara võib tasuta üle anda ühelt riigivara valitsejalt teisele vastavate valitsejate kirjalikul kokkuleppel.\n(3) Ühe riigivara valitseja valitsemisala piires võib riigivara üle anda valitseja kirjalikul otsusel või volitatud asutuste kirjalikul kokkuleppel. Riigivara valitsejal on õigus oma valitsemisalas kindlaks määrata riigivara liigid või väärtus, mille puhul üleandmine võib toimuda ainult valitseja eelneval kirjalikul nõusolekul.\n(4) Riigivara registrisse kandmisele kuuluva riigivara üleandmine jõustub alates vastava kande tegemisest riigivara registrisse, muus registris registreerimisele kuuluva vallasvara üleandmine ühelt riigivara valitsejalt teisele aga alates kande tegemisest vastavasse registrisse. Kinnistusraamatusse kantud kinnisvara üleandmine ühelt riigivara valitsejalt teisele jõustub alates kande tegemisest kinnistusraamatusse. Kinnistusraamatusse ja teistesse registritesse kande tegemiseks peab vastav üleminekut näitav kanne olema eelnevalt tehtud riigivara registrisse.\n§ 101. Riigivara üleandmine kaitseväe valdusesse sõjalise valmisoleku tõstmisel ja mobilisatsiooni läbiviimisel\n(1) Sõjalise valmisoleku tõstmisel või mobilisatsiooni läbiviimisel annavad riigivara valitsejad ja isikud, kellele riigivara on tasuta kasutusse antud, riigivara kaitseväe valdusesse vastavalt riigivara ümberjaotamise korrale. Riigivara ümberjaotamise korra alusel üleantud riigivara valitsejaks on Kaitseministeerium ja riigivara valitsema volitatud asutuseks on kaitsevägi.\n(2) Riigivara ümberjaotamise korra kinnitab Vabariigi Valitsus oma määrusega.\n(3) Kaitseliit annab sõjalise valmisoleku tõstmisel või mobilisatsiooni läbiviimisel tema valdusesse tasuta antud riigivara kaitseväe valdusesse kaitseväe juhataja või kaitseväe ülemjuhataja sellekohase käsu alusel.\n(4) Sõjalise valmisoleku tõstmisel või mobilisatsiooni läbiviimisel kaitseväe valdusesse üleantava riigivara puhul ei kohaldata käesolevas seaduses sätestatud riigivara üleandmise korda.\n§ 11. Üleandmise-vastuvõtmise akt\n(1) Riigivara tasuta üleandmine ja vastuvõtmine ühelt riigivara valitsejalt või volitatud asutuselt teisele toimub kirjaliku akti alusel.\n(2) Akti märgitakse andmed vara üleandja ja vastuvõtja, üleandmise aja ning vara koosseisu ja bilansilise väärtuse kohta.\n(3) Kinnisvara üleandmisel märgitakse akti lisaks käesoleva paragrahvi 2. lõikes loetletud andmetele ka andmed vara päraldiste, seisukorra, kasutamisviisi ja puuduste kohta ning fikseeritakse vajadus märke tegemiseks kinnistusraamatusse.\n(4) Vallasvara üleandmise akti märgitakse kõik käesoleva paragrahvi 3. lõikes nimetatud andmed või osa neist juhul, kui seda nõuab üks pooltest. Registreerimisele kuuluva vallasvara üleandmisel tehakse vara ülemineku kohta märge ka vastavasse registrisse.\n§ 12. Riigiteenistuja vastutus riigivara üleandmisel ja vastuvõtmisel\n(1) Riigiteenistuja on kohustatud teenistusest lahkumisel temale teenistusalaselt usaldatud vara üle andma selle vastuvõtjaks määratud riigiteenistujale. Puhkusele mineku või muudel teenistusest puudumise juhtudel määrab vara üleandmise vajalikkuse ja korra selleks määratud ametiisik, kes on kohustatud hoolitsema selle eest, et vara võetaks teenistusest lahkuvalt riigiteenistujalt üle aegsasti, üldjuhul hiljemalt teenistusest lahkumise päevaks.\n(2) Kui riigiteenistuja keeldub tema kätte usaldatud vara üle andmast või kui ta on teenistusest lahkunud ilma vara üle andmata, võetakse vara üle ühepoolselt vastava ametiisiku korraldusel, kusjuures koostatakse akt.\n(3) Kui riigiteenistuja põhjendamatult viivitab vara üleandmise või vastuvõtmisega (vastuvõtmise korraldamisega), vastutab ta vara juhusliku hävimise, riknemise või väärtuse vähenemise eest, kui ta ei suuda tõendada, et kahju oleks tekkinud ka vara õigeaegse üleandmise ja vastuvõtmise korral.\n(4) Kui põhjendamatus viivitamises on süüdi nii vara üleandja kui ka vastuvõtja, vastutavad nad mõlemad solidaarselt vara juhusliku hävimise, riknemise või väärtuse vähenemise eest, kui nad ei suuda tõendada, et kahju oleks tekkinud ka vara õigeaegse üleandmise ja vastuvõtmise korral.\n(5) Riigiteenistujal on õigus nõuda riigilt kahju hüvitamist, mis temale on tekitatud sellega, et tema riigiteenistusest lahkumisel põhjendamatult viivitati temalt vara vastuvõtmisega, kusjuures riigivara valitseja nõuab tekkinud kahju sisse süüdi olevalt riigiteenistujalt.\n3. peatükk RIIGIVARA KASUTAMINE JA KASUTUSSE ANDMINE\n§ 13. Riigivara kasutamise otstarve\n(1) Riigivara kasutatakse:\n2) riigivõimu teostamise otstarbeks;\n(2) Riigivara kasutamise otstarbe muutmise otsustab riigivara valitseja.\n§ 14. Riigivara kasutamine avalikuks otstarbeks\nAvalikuks otstarbeks kasutatakse riigi omandis olevat avalikku asja ja seaduses sätestatud juhtudel ka selleks määratud riigi omandis olevat eraasja.\n§ 15. Riigivara kasutamine riigivõimu teostamise otstarbeks\nRiigivõimu teostamise otstarbeks kasutatakse riigi omandis olevat eraasja, mis on vajalik riigivara valitseja ja tema valitsemisalas olevate asutuste õiguste teostamiseks ja kohustuste täitmiseks.\n§ 16. Riigivara kasutamine tulu saamiseks\n(1) Kui riigivara ei ole vajalik avalikuks otstarbeks või riigivõimu teostamiseks, võib seda kasutada tulu saamiseks vastavalt käesoleva seaduse 3. ja 4. peatükis sätestatule.\n(2) Tulu saamiseks kasutatakse riigitulundusasutuste valduses olevat riigivara. Riigitulundusasutuste poolt riigieelarvesse kandmisele kuuluva (omaniku) tulu osa määratakse riigivara valitsejate ettepaneku alusel iga aasta riigieelarves.\n(3) Riik saab tulu talle kuuluvatelt aktsiatelt, osadelt ja muudelt osalustelt. Riigile makstava dividendi suuruse otsustamine sätestatakse riigi poolt eraõiguslike juriidiliste isikute asutamise ja nendes osalemise seadusega.\n(4) Käesoleva paragrahvi 1., 2. ja 3. lõikes nimetatud tulu on riigieelarve tulu vastavalt riigieelarve seadusele (RT I 1993, 42, 614; 1994, 30, 464; 69, 1194). Nimetatud tulude riigieelarvesse kandmine toimub rahandusministri kehtestatud korras.\n§ 17. Riigivara kasutamine\n(1) Riigivara kasutab kas riigivara valitseja või volitatud asutus ise või annab selle teise isiku kasutusse käesoleva seadusega sätestatud korras.\n(2) Riigivara kasutusse andmine toimub Vabariigi Valitsuse kehtestatud korras.\n(3) Riigivara registrisse kandmisele kuuluva vara teise isiku kasutusse andmise kohta tuleb teha kanne riigivara registrisse. Kinnistusraamatusse ja teistesse registritesse kande tegemiseks peab vastav kasutusse andmist kajastav kanne olema eelnevalt tehtud riigivara registrisse.\n§ 18. Riigivara tasuta kasutusse andmine\n(1) Riigivara võidakse anda tasuta kasutusse:\n1) teisele riigivara valitsejale riigivõimu teostamise otstarbeks;\n2) kohalikule omavalitsusele tema funktsioonide täitmiseks:\n4) mittetulundusühingutele heategevaks sihtotstarbeks;\n41) välislepingute alusel välisriigi relvajõududele, tsiviilkoosseisule ja liitlasvägede peakorteritele;\n(2) Riigivara tasuta kasutusse andmise ja selle tingimused otsustab riigivara valitseja, välja arvatud käesoleva paragrahvi 3. lõikes nimetatud juhtudel. Teise isiku tasuta kasutusse ei anta käesoleva seaduse §-s 25 nimetatud piiratud tsiviilkäibega riigivara, välja arvatud käesoleva paragrahvi 1. lõike punktis 1 nimetatud juhul.\n(3) Vabariigi Valitsusel on õigus määrata sellise valitsusasutuste valitsemisel oleva riigivara liigid või väärtus, mille tasuta kasutusse andmise ja selle tingimused otsustab igal üksikjuhul Vabariigi Valitsus.\n§ 19. Riigivara tasu eest kasutusse andmine\n(1) Riigivara antakse tasu eest teisele isikule rendile või kasutusvaldusesse või koormatakse hoonestusõigusega avaliku enampakkumise või eelläbirääkimistega pakkumise (valikpakkumise) korras riigivara valitseja või Vabariigi Valitsuse määratud vallasvara osas volitatud asutuse otsusel, kui seadusega ei ole sätestatud teisiti. Riigile kuuluvaid eluruume ei anta kasutusvaldusesse. Riigile kuuluvaid mitteeluruume võidakse kasutusvaldusesse anda vaid seadusega sätestatud juhtudel.\n(2) Valitsusasutuste valitsemisel olevat riigivara võib avaliku enampakkumiseta või eelläbirääkimistega pakkumiseta rendile või kasutusvaldusesse anda või koormata hoonestusõigusega ainult Vabariigi Valitsuse nõusolekul, kui seadusega ei ole sätestatud teisiti.\n(3) Riigivara rendile või kasutusvaldusesse andmise või hoonestusõigusega koormamise pakkumisest teatatakse vähemalt kaks nädalat enne pakkumise toimumist ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded. Vajaduse korral võib sellekohaseid teateid ja kuulutusi levitada täiendavalt ka muul viisil. Pakkumise teates tuleb ära märkida tasu eest kasutusse antavat vara iseloomustavad põhinäitajad ja kasutusse andmise tingimused.\n(4) Riigivara avalikul enampakkumisel kasutusse andmisel sõlmitakse tehing isikuga, kes nõustub kehtestatud kasutusse andmise tingimustega ja pakub kõige suurema tasu.\n(5) Eelläbirääkimistega pakkumise ehk valikpakkumise korral sõlmitakse leping isikuga, kelle pakkumise on tehingu otsustaja tunnistanud parimaks, arvestades nii pakutud hinda kui ka kehtestatud lisatingimusi. Kehtestatud tingimustele vastavate pakkumiste puudumisel on tehingu otsustajal õigus jätta leping sõlmimata.\n(6) Riigivara kasutusse andmise otsustaja on kohustatud 10 päeva jooksul, arvates kasutusse andmise aluseks oleva tehingu jõustumisest, teatama sellest ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded. Teates tuleb ära märkida, kellega tehing sõlmiti, samuti kasutusse andmise tingimused ning selle eest makstava tasu suurus.\n[Lõige 7 kehtetu alates 1. 01. 2006 – RT I 2005, 39, 308 ]\n(7) Riigile kuuluvaid eluruume võib üürile anda Eesti Vabariigi elamuseaduses (RT 1992, 17, 254; RT I 1994, 28, 426; 40, 653) ning teistes õigusaktides sätestatud juhtudel ja korras.\n(8) Käesoleva seaduse §-s 25 nimetatud piiratud tsiviilkäibega riigivara tasu eest kasutusse ei anta. Erandjuhul võib sellist vara tasu eest kasutusse anda ainult seadustes ettenähtud piiranguid arvestades.\n(9) Käesolev paragrahv ei laiene julgeolekuasutustele.\n§ 20. Riigivara kasutusse andmise tähtajad\n(1) Tähtaega määramata (tähtajatult) antakse riigivara kasutusse juhul, kui tulevikus tõenäoliselt on vara riigile vaja muuks otstarbeks või kui riigiasutus muul põhjusel peab jätma endale õiguse lepingut igal ajal lõpetada.\n(2) Riigivara tähtajalisse kasutusse andmise korral ei või vastav tähtaeg ületada ruumide osas 10 aastat, muu vallasvara osas viit aastat ning muu kinnisvara osas 50 aastat.\n(3) Valitsusasutuste valitsemisel olevate mitteeluruumide rentimise tähtajaga üle viie aasta ja kinnisvara kasutusse andmise rohkem kui 50 aastaks otsustab Vabariigi Valitsus.\n§ 21. Vallasvara kasutusse andmise erisused\n(1) Vabariigi Valitsus määrab kindlaks riigivara registris registreerimisele mittekuuluva vallasvara väärtuse taseme, millest väiksema väärtusega vallasvara kasutusse andmisele ei laiene käesoleva seaduse §-de 17-20 sätted.\n(2) Käesoleva paragrahvi 1. lõikes nimetatud riigivara kasutusse andmine toimub riigivara valitseja kehtestatud korras .\n§ 22. Vara koormamine piiratud asjaõigusega\n(1) Kui käesolev seadus ei sätesta teisiti, võib riigivara valitseja otsusel koormata riigile kuuluvat asja piiratud asjaõigusega Vabariigi Valitsuse kehtestatud korras .\n(2) Riigivara valitsejad võivad riigile kuuluvat vallasasja pantida või kinnisasja hüpoteegiga koormata järgmistel tingimustel:\n1) valitsusasutused Vabariigi Valitsuse otsuse alusel;\n2) muud riigivara valitsejad käesoleva seaduse § 36 2. lõikes nimetatud komisjoni otsusel.\n(3) Riigivara registrisse kandmisele kuuluva vara piiratud asjaõigusega koormamise kohta tuleb teha kanne riigivara registrisse. Kinnistusraamatusse või teistesse vastavatesse registritesse kande tegemiseks peab piiratud asjaõigusega koormamist kajastav kanne olema eelnevalt tehtud riigivara registrisse.\n(4) Käesolev paragrahv ei laiene julgeolekuasutustele.\n4. peatükk RIIGIVARA OMANDAMINE JA VÕÕRANDAMINE\n§ 23. Riigivara omandamine\n(1) Riigivara täieneb seaduste ja tehingute alusel.\n(2) Riigi poolt omandatav vara loetakse selle riigivara valitseja valitsemisalas olevaks, kellele või kelle valitsemisalas olevale volitatud asutusele see vara seaduse või tehingu alusel tuleb üle anda või kes on õigustatud või kohustatud selle vastu võtma. Kui niisugust riigivara valitsejat või asutust seadusest või tehingust otseselt ei selgu, määrab vara edasise valitsemise käesoleva seaduse alusel Vabariigi Valitsus.\n§ 24. Riigivara võõrandamine\n1) vara ei ole vajalik avalikuks otstarbeks ega riigivõimu teostamiseks;\n2) vara on muutunud kõlbmatuks avaliku kasutamise, riigivõimu teostamise ja tulu saamise otstarbeks;\n3) vara on vajalik kohaliku omavalitsuse tervishoiu-, haridus- ja sotsiaalhoolekandeasutustele või omavalitsuse muude funktsioonide täitmiseks;\n4) vara on vajalik avalik-õiguslikule juriidilisele isikule tema seaduses sätestatud ülesannete täitmiseks;\n5) vara on vajalik välisriigile kinnisasjana diplomaatiliste, konsulaar- või kaubandusesinduste tarbeks;\n6) võõrandamine on ette nähtud seadusega või toimub kohtuotsuse alusel.\n(2) Riigivara võõrandamine toimub Vabariigi Valitsuse kehtestatud korras.\n§ 25. Piiratud tsiviilkäibega riigivara\n(1) Riigi omandiks olevad sotsiaal- ja kultuuriobjektid ning muinsuskaitselise või looduskaitselise väärtusega varad ei tohi olla tavalises korras toimuva tsiviilkäibe objektiks. Nimetatud varade nimekirja kinnitab Vabariigi Valitsus riigivara valitsejate ettepanekul pärast võimalike vaidluste lahendamist käesoleva seaduse §-s 36 sätestatud korras. Riigivara valitsejad, kelle vara hulka niisugused objektid on arvatud, võivad nendega mis tahes tehinguid sooritada ainult seadustes ja nende alusel antud Vabariigi Valitsuse määrustes ettenähtud ühtseid piiranguid arvestades.\n(2) Käesoleva paragrahvi 1. lõikes nimetatud varad loetakse üldjuhul mittevõõrandatavateks ja võetakse riigivara valitsejate või volitatud asutuste raamatupidamises arvele märkega "mittevõõrandatav".\n(3) Piiratud tsiviilkäibega riigivara ei tohi kasutada tehingute (kaasa arvatud laenude) tagatisena, selle vara vastu ei saa pöörata kohtulikke sissenõudeid.\n(4) Kõikidel juhtudel, kui seadusest ei selgu, missuguses korras käesoleva paragrahvi 1. lõikes märgitud varadega tohib tehinguid sooritada, otsustab küsimuse käesoleva seaduse § 36 2. lõikes nimetatud komisjon.\n§ 26. Riigivara omandaja\n§ 27. Riigivara tasuta või alla hariliku väärtuse võõrandamine\nKäesoleva seaduse § 24 1. lõike punktides 3, 4 ja 5 nimetatud juhtudel võib riigile kuuluvat vallasvara (välja arvatud võlakirjad ning muud väärtpaberid, aktsiad, osad ja muud osalused) tasuta või alla hariliku väärtuse võõrandada riigivara valitseja otsusel, riigile kuuluvat kinnisvara aga ainult käesoleva seaduse § 36 2. lõikes nimetatud komisjoni otsusel.\n§ 28. Riigivara tasu eest võõrandamine\n(1) Riigivara võib tasu eest võõrandada (müüa) avalikul enampakkumisel või eelläbirääkimistega pakkumisel (valikpakkumisel), kui seadus ei sätesta teisiti.\n(2) Lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatule võib riigile kuuluvaid aktsiaid, võlakirju või muid väärtpaberituru seaduse (RT I 2001, 89, 532; 2002, 23, 131; 63, 387; 102, 600; 105, 612; 81, 544; 88, 591) § 2 lõikes 1 sätestatud väärtpabereid (edaspidi väärtpaberid) võõrandada:\n1) avaliku müügi teel käesoleva seaduse §-s 311 sätestatud korras;\n3) aktsiate ülevõtmisel äriseadustiku (RT I 1995, 26–28, 355; 1998, 91–93, 1500; 1999, 10, 155; 23, 355; 24, 360; 57, 596; 102, 907; 2000, 29, 172; 49, 303; 55, 365; 57, 373; 2001, 34, 185; 56, 332 ja 336; 89, 532; 93, 565; 2002, 3, 6; 35, 214; 53, 336; 61, 375; 63, 387 ja 388; 96, 564; 102, 600; 110, 657; 2003, 4, 19; 13, 64; 18, 100; 78, 523; 88, 591) 291. peatüki tähenduses;\n7) aktsiate või osa pakkumise teel äriühingu teistele aktsionäridele või osanikele;\n8) muudel õigusaktides või väärtpaberite emiteerimisel sätestatud tingimustel.\n(3) Kui riigivarale ei leitud ostjat käesoleva paragrahvi lõikes 1 või 2 sätestatud viisil, võib riigivara müüa muul riigivara müügi otsustaja määratud viisil.\n(4) Riigivara võib võõrandada üksnes harilikule väärtusele vastava tasu eest, kui seadusest ei tulene teisiti.\n(5) Käesolevat seadust ei kohaldata riigi rahaliste vahendite haldamise käigus riigieelarve seaduse § 32 lõike 4 ja § 372 lõike 1 kohaselt ning sellise tegevuse eesmärgil omandatud väärtpaberite võõrandamisele või tehingute teostamisele, samuti väärtpaberituru seaduse § 2 lõike 1 punktis 6 nimetatud väärtpaberite võõrandamisele.\n§ 29. Riigivara müügi otsustaja\n(1) Riigile kuuluvate võlakirjade ning muude väärtpaberite, aktsiate, osade ja muude osaluste müügi otsustab valitsusasutuste puhul Vabariigi Valitsus riigivara valitseja ettepanekul. Valitsusasutuste valitsemisel oleva kinnisvara müügi otsustab riigivara valitseja. Teiste riigivara valitsejate puhul otsustab eespool nimetatud riigivara müügi käesoleva seaduse § 36 2. lõikes nimetatud komisjon.\n(2) Käesoleva paragrahvi 1. lõikes nimetamata riigivara müügi otsustab riigivara valitseja.\n(3) Riigivara müügi vahetu korraldaja määratakse riigivara müügi otsustaja poolt. Riigile kuuluvate võlakirjade ja muude väärtpaberite, aktsiate, osade ja muude osaluste müügi vahetuks korraldajaks määratakse riigivara valitseja või muu riigiasutus.\n(4) Riigivara müügi vahetu korraldaja võib müügi ettevalmistamiseks ja läbiviimiseks sõlmida lepinguid kolmandate isikutega.\n§ 30. Riigivara müügi väljakuulutamine ja müüdava varaga tutvumine\n(1) Teade riigivara müügi kohta käesoleva seaduse § 28 1. lõikes nimetatud viisil avaldatakse vähemalt kaks nädalat enne enampakkumise toimumist või eelläbirääkimistega pakkumisel enne pakkumise esitamist ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded. Vajaduse korral võib sellekohaseid teateid ja kuulutusi levitada täiendavalt ka muul viisil. Enam- või eelläbirääkimistega pakkumise teates tuleb märkida müüdava vara põhinäitajad ja müügi tingimused.\n(2) Huvitatud isikutel on õigus tutvuda müümisele kuuluva riigivaraga müügi korraldaja poolt kindlaksmääratud korras.\n§ 31. Riigivara müük avalikul enampakkumisel ja eelläbirääkimistega pakkumisel\n(1) Riigivara avalik enampakkumine on riigivara müügi viis, kus ostu-müügileping sõlmitakse isikuga, kes nõustub kehtestatud müügitingimustega ja pakub kõige kõrgemat ostuhinda.\n(2) Eelläbirääkimistega pakkumise ehk valikpakkumise korral sõlmitakse leping isikuga, kelle pakkumise on müügi otsustaja tunnistanud parimaks, arvestades nii pakutud hinda kui ka kehtestatud lisatingimusi. Kehtestatud tingimustele vastavate pakkumiste puudumisel on müügi otsustajal õigus jätta leping sõlmimata.\n(3) Riigivara müümisel määrab alghinna müügi otsustaja.\n§ 311. Väärtpaberite avalik müük\n(1) Aktsiate, võlakirjade ja muude väärtpaberite (edaspidi väärtpaberid) avaliku müügi viisideks on väärtpaberite müük neid noteerival börsil või väärtpaberite avalik pakkumine eelnevalt kindlaksmääratud hinnaga või pakkumise käigus kujuneva tasakaaluhinnaga.\n(2) Väärtpaberite müügi korral neid noteerival börsil määrab müügi otsustaja või tema volitusel müügi vahetu korraldaja müüdavate väärtpaberite koguse, väärtpaberi minimaalse müügihinna ning vajadusel müügi ajakava ja muud müügiga seotud olulised asjaolud.\n(3) Väärtpaberite avaliku pakkumise korral määrab müügi otsustaja või tema volitusel müügi vahetu korraldaja kindlaks müügi viisi, pakkumishinna või selle kujunemise alused, pakkumise tulemuste väljaselgitamise alused, väärtpaberite investorite vahel jaotumise reeglid ning muud müügiga seotud olulised asjaolud.\n§ 32. Riigivara võõrandamise leping ja selle jõustumine\n(3) Riigivara võõrandamise ja asjaõiguslepingule kirjutab riigi nimel alla riigivara valitseja volitatud esindaja. Eesti väärtpaberite keskregistris registreeritud väärtpaberite avalikul müügil sõlmib lepingud müügi vahetu korraldaja või tema poolt selleks volitatud isik.\n(4) Riigivararegistrisse kantud riigivara võõrandamise kohta tuleb teha kanne riigivara registrisse.\n(5) Käesoleva seaduse § 29 3. lõikes nimetatud riigivara müügi korraldaja on kohustatud 10 päeva jooksul, arvates võõrandamise jõustumisest, teatama sellest ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded. Teates tuleb ära märkida vara omandaja, müügihind ja müügi lisatingimused. Väärtpaberite avalikul müügil mitmele ostjale teatatakse nende isikute nimed, kes omandasid kümme või enam protsenti müüdud väärtpaberitest.\n(6) Käesoleva paragrahvi 5. lõikes sätestatut ei kohaldata börsil noteeritud või pakkumise tingimuste kohaselt börsil noteeritavate väärtpaberite avalikul müügil.\n§ 33. Riigivara kõlbmatuks tunnistamine ja riigivara mahakandmine\n(1) Kui riigile kuuluvat vallasasja või maatüki oluliseks osaks olevat hoonet või rajatist ei vaja teised riigivara valitsejad või volitatud asutused, seda vara ei ole võimalik kasutusse anda või võõrandada ning selle säilitamine on ebaotstarbekas, tunnistab riigivara valitseja nimetatud vara kõlbmatuks ning see kantakse maha ja vajadusel hävitatakse.\n(2) Riigivara registrisse kandmisele kuuluva riigivara kõlbmatuks tunnistamise, mahakandmise ja hävitamise korra kehtestab Vabariigi Valitsus . Riigivara registrisse kandmisele mittekuuluva vara kõlbmatuks tunnistamise, mahakandmise ja hävitamise korra kehtestab riigivara valitseja .\n§ 34. Võõrandamise erisused\n(1) Vabariigi Valitsus määrab kindlaks riigivara registris registreerimisele mittekuuluva vallasvara väärtuse taseme, millest väiksema väärtusega vallasvara võõrandamisele ei laiene käesoleva seaduse §-de 27-33 sätted.\n(2) Käesoleva paragrahvi 1. lõikes nimetatud riigivara võõrandamine toimub riigivara valitseja kehtestatud korras .\n(3) Käesoleva seaduse §-d 28 ja 30-32 ei laiene julgeolekuasutustele.\nMajanduskontrolli riigivara valdamise, kasutamise ja käsutamise üle teostab Riigikontroll vastavalt seadustele. Riigikontrolli majandustehingute üle teostatakse järelevalvet Riigikontrolli seaduses (RT I 1995, 11, 115) kehtestatud korras.\n§ 36. Riigivara valitsejate vaheliste vaidluste lahendamise kord\n(1) Käesoleva seaduse kohaldamisel tekkivaid ministeeriumide, Riigikantselei ja maavalitsuste vahelisi vaidlusi lahendab Vabariigi Valitsus.\n(2) Kui üheks vaidluspooleks on Riigikogu, Vabariigi President, Riigikohus, Riigikontroll või õiguskantsler, lahendab käesoleva seaduse kohaldamisel tekkivad vaidlused Riigikogu moodustatud komisjon oma otsusega.\n(3) Avalik-õiguslik juriidiline isik, kelle kasutusse on vastavalt käesoleva seaduse § 18 1. lõike punktile 3 antud riigivara, võib nimetatud vara suhtes tekkinud vaidluste lahendamiseks pöörduda käesoleva paragrahvi 2. lõikes nimetatud komisjoni poole.\n(4) Riigivara valitsejate vaheliste vaidluste lahendamisel lähtutakse Eesti ühiskonna kui terviku sotsiaalsetest ja majanduslikest huvidest.\n(5) Vaidluste tekkimisel selle üle, millise riigivara valitseja vara hulka mingi objekt arvatakse, tuleb juhinduda peale tegeliku valitsemise fakti põhimõttest, et objekt on selle riigivara valitseja valitsemisalas, kes on selle:\n1) rajaja (asutaja, moodustaja);\n2) käigus- või korrashoidmiseks teinud regulaarseid kulutusi.\n§ 37. Riigivara jaotamine riigivara valitsejate vahel\n(1) Käesoleva seaduse jõustumisel loetakse riigivara valitseja valitsemisel või volitatud asutuse valduses olevaks varaks see osa Eesti riigi varast, mida vastav riigivara valitseja või volitatud asutus käesoleva seaduse jõustumise ajal tegelikult valdas.\n(2) Eesti Pank valdab, kasutab ja käsutab avalik-õigusliku juriidilise isikuna tema valduses olevat riigivara Eesti Panga seaduse (RT I 1993, 28, 498; 1994, 30, 463) ja kinnisvara osas käesoleva seaduse alusel.\n§ 38. Riigivara jaotuse ammenduvus\n(1) Eesti riigi vara koosneb käesoleva seaduse jõustumise momendil riigivara valitsejate valitsemisel olevatest ja neile üleandmisele kuuluvatest varadest.\n(2) Juhul kui mõni riigivara objekt pole mingisugusel põhjusel ühegi riigivara valitseja valitsemisalas oleva varana arvele võetud, määrab riigivara valitseja Vabariigi Valitsus.\n§ 39. Riigiasutuste ning riigi omandis olevate ettevõtete ja riiklike organisatsioonide põhikirja või põhimäärusesse sisseviidavad sätted\nKolme kuu jooksul, arvates käesoleva seaduse jõustumisest, täiendatakse kõikide riigivara valitsejateks mitteolevate riigiasutuste, riigi omandis olevate ettevõtete ja riiklike organisatsioonide põhikirja või põhimäärust sättega, mis näitab, millise riigivara valitseja valitsemis(haldus)alasse nad kuuluvad, juhindudes käesoleva seaduse §-dest 4, 36, 37 ja 38. Sama säte tuleb sisse viia kõigi pärast käesoleva seaduse jõustumist asutatavate riigiasutuste põhimäärusesse.\n§ 40. Riigivara registrisse kandmine\nPärast riigivara registri asutamist on riigivara valitseja kohustatud käesoleva seaduse § 2 2. lõikest ja § 3 2. lõikest lähtuvalt Vabariigi Valitsuse poolt kehtestatud tähtaja jooksul korraldama registreerimiseks vajalike andmete esitamise tema valitsemisalas oleva riigivara kohta.\n§ 41. [kehtetu]\n§ 42. Seaduse kohaldatavus\n(1) Käesolevas seaduses käsitatakse kinnisvarana ka ehitisi, nende reaalosi ning rajatisi kuni nende aluse ja nende teenindamiseks vajaliku maatüki kandmiseni kinnistusraamatusse ja laevu üldpikkusega vähemalt 9 meetrit.\n(2) Käesolevas seaduses sätestatu ei laiene riigivarale :\n1) mis Eesti Vabariigi omandireformi aluste seaduse (RT 1991, 21, 257; RT I 1994, 38, 617; 40, 653; 51, 859; 94, 1609; 1995, 2/3, 5; 60, 1017) ning sellest tulenevate õigusaktide alusel kuulub teiste isikute omandisse andmisele või millele seatakse kasutusõigus;\n2) mille valdamine, kasutamine ja käsutamine on reguleeritud teiste seadustega.\n(3) Riigivara registrisse või riigi omandisse jääva vara nimekirja mittekantud või Vabariigi Valitsuse otsusega nimetatud registrist või nimekirjast välja arvatud riigivara erastamisnimekirja kandmine toimub erastamisseaduse alusel.\n(4) Käesoleva seaduse §-des 18-35 sätestatut kohaldatakse vastavalt ka avalik-õiguslikele juriidilistele isikutele, välja arvatud kohaliku omavalitsuse üksused, nende vara valdamisel, kasutamisel ja käsutamisel, kui vastava avalik-õigusliku juriidilise isiku tegevust reguleerivas seaduses ei ole sätestatud teisiti.\n§ 43-48. [Käesolevast tekstist välja jäetud]\n§ 49. Seaduse jõustumise erisus\nKäesoleva seaduse § 3, § 10 4. lõige, § 17 3. lõige, § 22 3. lõige ja § 32 4. lõige jõustuvad 1995. aasta 1. juulil.


Menstruatsiooni normaalne tsükkel: selle kestus ja faasid - Ravi Rasva kaotuse esimene tsukkel\nRasva kaotuse esimene tsukkel,\nPeate võtma 1 spl korda päevas. See tundub väike, vähese kalorsusega ja hõlpsasti transporditav. Tüdrukud ja naised jälgivad dieedi ajal, et menstruatsioon kadus pärast kehakaalu kaotamist. Seetõttu on inimesed ekslikul teel — soovist võidelda rasvumisega, on mindud kergemat teed, ja asutud võitlema kaaluga.\nAlgajana on teil õnnepositsioon, kuna on tõenäoline, et vaid mõned väikesed muudatused põhjustavad esialgset rasva kadu see tähendab, et tulemuste nägemine ei tähenda praegu teile palju tööd. Selle edenedes näete tõenäoliselt, et esialgne rasvakaotus hakkab aeglaselt kulgema ja tulemuste nägemiseks peate hakkama tegema üha uusi muudatusi.\nSiin on peamised punktid, mida peaksite meeles pidama. Rasvakaotuse põhimõtted Kasutage plaatide jagamise reeglit Lõpuks on optimaalne viis rasva kaotuse tagamiseks kalorite loendamine, mis on nii tüütult valus, kui võite seda arvata. Alguses võite tõenäoliselt siiski näha mõnda tulemust, keskendudes lihtsalt söögikordade muutmisele, mis peaks teie päevast kalorikogust automaatselt vähendama.\nSelliste sümptomite ilmnemisel on õige diagnoosi kindlakstegemiseks vaja pöörduda günekoloogi poole. Endokrinoloogilised patoloogiad, millega kaasneb naiste tsükli rikkumine, võivad põhjustada haigusi: Polütsüstiliste munasarjade sündroom; Galaktorröa-amenorröa sündroom; Itsenko-Cushingi tõbi.\nPidage meeles, et treeningu tegemiseks ei pea treenimine alati olema intensiivne. Iga natukene aja jooksul koguneb, nii et kogu päeva jooksul aktiivsemaks tegemine pingutab selle nimel, et jõuda sinna, kus soovite olla. Alustage raskuste tõstmist Kui pole enne kardiotreeningut regulaarselt raskusi tõstnud, on nüüd aeg alustada. Kaalude tõstmine aitab tõsta teie ainevahetust, suurendades iga päev põletatud kalorite hulka. Lisaks aitab see ka teie lihaseid suuremal määral toonida, andes teile soovitud välimuse.\nKindlasti teete pingutusi nii valgu kui ka süsivesikute tarbimiseks enne ja pärast kaalutõstmistreeninguid, kuna see on oluline, et saaksite korralikult taastuda ja näha programmi tulemusi.\nTavalised suupisted, mille poole enamik inimesi pöördub, on kahjuks väga kõrge süsivesikute, suhkru või rasva sisaldusega, mis muudab selle vähem kui optimaalne rasva kadu silmas pidades. Näiteks on üks populaarne valik teraviljabatoon. See tundub väike, vähese kalorsusega ja hõlpsasti transporditav.\nEhkki kõik need asjad on tõesed, ei paku see negatiivsest küljest tegelikult teile palju toitumisharjumusi ja võib põhjustada teatud probleeme, mis võiksid võimaldada teil rohkem toitu. Parem võimalus on valida suupisted valgu põhjal, sest just see aitab teil pikema aja jooksul rahule jääda.\nSamuti suurendab valk teie ainevahetuse kiirust, muutes rasva kadu veelgi lihtsamaks.\nTreeningprogramm Järgige allpool kirjeldatud programmi, võimaldades umbes 60—90 sekundit puhata komplektide vahel. Pange tähele, et teete treeningu A esimese nädala esmaspäeval ja reedel, treening B saabub kolmapäeval. Teise nädala tsüklit alustate treeninguga B, tehes seda esmaspäeval ja reedel, pannes treeningu A kolmapäeval.\nNädalate edenedes jätkake vaheldumisi sel viisil. Laupäeval ja pühapäeval saate teha kergeid kardiotreeninguid või võtta puhkepäevad puhkamiseks. Esmaspäev: treening A 1 Leg Kaalulangus ja polufenoolid 3 komplekti, kordust 2 Barbell Bench Press - keskmise käepidemega 3 komplekti, kordust 3 alaline sõjaline ajakirjandus 3 komplekti, kordust 4 barbell Lunge 2 komplekti, kordust 5 barbell Curl 2 komplekti, kordust 6 triitseps Pushdown 2 komplekti, kordust 7 rippuvat jalgade tõstmist 4 komplekti, 12 kordust Teisipäev: kardio 1 jooks, Jooksurada 1 komplekt, minutit Kolmapäev: treening B 1 Leg Press 3 komplekti, kordust 2 istetud kaablirida 3 rasva kaotuse esimene tsukkel, kordust 3 hantlit lendab 2 komplekti, kordust 4 jalgade pikendust 2 komplekti, kaalulangus heart beat 5 Wide-Grip Lat Pulldown 2 komplekti, kordust 6 istuvat Leg Curl 2 komplekti, kordust rasva kaotuse esimene tsukkel seisvat vasikat tõstab 2 komplekti, 15 kordust 8 harjutuspalliharjutamist 4 komplekti, 15 kordust Neljapäev, 1.


- Keskmine liige noormees\nKas noorte muuta oma genitaale sageli murettekitav. Nii juht kui tema kaasasõitnud tütar politsei andmeil viga ei saanud, neil olid turvavööd kinni. Seega, kui erekteerunud peenise pikkus on 12 sentimeetrit, on see siiski täiesti normaalne ja keskmine. Inge Rajasaar sünninimi Õunapuu, aastatel — Turm, aastast Rajasaar; sündinud\nPimedas teele astunud Vennaskonna liige sõideti surnuks, Tumedad rõivad ja hooletus toovad üha sagedamini surma, Sportlikud ärimehed ostsid võimu Neljapäeva õhtul juhtus kaks sellist õnnetust Harjumaal. Ühes avariis sai surma ansambli Vennaskond liige Ülari Ollik.\nTeises õnnetuses sai üliraskelt vigastada seni teadmata mees. Vennaskonna liikmega juhtus liiklusõnnetus kell Harju välipolitsei andmeil sõitis mööda teed Volvokui kümne meetri laiuselt murueraldusribalt astus juhi kinnitusel ootamatult sõiduteele tumedais rõivas mees. Juht ei suutnud Laadige massaaz alla liikme suurendamiseks vältida. Teele astunud mees suri sündmuskohal, lamades auto kapotil peaga poolenisti autos sees.\nHarju välipolitsei teatel oli autoroolis algaja autojuht, Tema oli politsei sõnul autos üksi ja turvavööga kinni ning kokkupõrkes viga ei saanud. Pidurdusjälgi politsei väitel maha ei jäänud, oma kinnitusel politseile märganud juht jalakäijat alles siis, kui ta oli juba auto Keskmine liige noormees astunud.\nPimedas teele astunud Vennaskonna liige sõideti surnuks, Tumedad rõivad ja hooletus toovad üha sagedamini surma, Sportlikud ärimehed ostsid võimu\nVennaskonna liikmel oli seljas must nahkjope, jalas mustad nahkpüksid ja mustad saapad. Heleda esemena oli tal peas beezh-oranzh kootud villane müts. Käes oli tal politsei sõnul olnud õllepudel. Vennaskond jätab turnee pooleli aastane Ülari Ollik mängis Vennaskonnas akordioni. Vennaskonna juht Tõnu Trubetsky ütles eile «Postimehele», et sai Ollikuga juhtunud õnnetusest teada hommikul ega oska selle põhjuste kohta praegu midagi öelda.\nTrubetsky sõnas, et Keskmine liige noormees oli neil päevil turneel, mis jääb nüüd lõpetamata.\nTäna, laupäeval jääb Trubetsky kinnitusel ära kontsert Haapsalus ja homme Tallinnas. Tõnu Trubetsky meenutas, et Ülari Ollik liitus Vennaskonnaga Esimesena astus Ollik bändiga koos lavale tolle aasta Viimaseks esinemiseks Vennaskonnas jäi Ülari Ollikule nüüd 8.\nTume Keskmine liige noormees keset teed Teine õnnetus Harjumaal üleeile õhtul juhtus viis minutit enne Vennaskonna liikme saatuslikku sammu. Kell Autot juhtis naisterahvas s. Naine sõitis lähituledega, sest parasjagu tulid vastu teised autod. Äkki nägi ta auto ees meest, kes seisis teel näoga Keskmine liige noormees poole. Politsei sõnul märkas juht meest nii hilja, et enam polnud võimalik midagi teha. Auto sõitis mehele otsa. Nii juht kui tema kaasasõitnud tütar politsei andmeil viga ei saanud, neil olid turvavööd kinni.\nTundmatu meesterahvas viidi Keskmine liige noormees ja üliraskes seisundis Tallinna Mustamäe haigla intensiivraviosakonda. Osakonna töötaja ütles eile päeval, et mees Keskmine liige noormees teadvusetu ja samas seisus, tal on ajutrauma, käe- ja jalaluude murrud. Patsiendi isik on ikka selgusetu.\nMees on aastane, cm pikk, tumedate juuste ja kergete vuntsidega, vasaku käe keskmisel sõrmel on tätoveering . Seljas oli tal tumepruun kunstnahast seest karvase voodriga lühike jope, jalas mustad teksad ja mustad nööridega saapad. Harju välipolitsei andmeil on koos nende kahe õnnetusega sattunud tänavu poole novembri jooksul Harjumaal avariidesse üheksa jalakäijat.\nKaks neist said surma, teised rohkem või vähem viga.\nEnamik neist kandis tumedaid rõivaid ja oli joobnud. Aasta jooksul hukkub keskmiselt sada jalakäijat, peaaegu pooled neist saavad surma maal või väikestes asulates pimeda ajal, tõi Lilleorg teise kurva näite. Tema sõnul juhtub enim õnnetusi vanemate inimestega, kes käivad tumedate rõivastega.\nSirje Lilleorg lausus, et lastega on selles suhtes olukord parem, sest paljud neist kannavad helkureid. Täistuledega sõitva auto juht märkab helendavat helkurit isegi meetri kauguselt, ilma helkurita inimest aga alles sajakonna meetri kauguselt.\nVilunud pilguga noormees eristab litsi tavalisest poekülastajast\nNagu Sirje Lilleorg märkis, ei ole maanteeameti andmeil vähemalt Kui inimesed maal kannaksid helkureid, siis päästetaks aasta jooksul sellega 50 inimese elu, lisas Lilleorg. Arveid kokku lüües selgub, vähemalt Tartus, et üks volinikukoht tuli küllalt kallilt kätte. Aga kõiki kulutusi ei panda kirja ja kõiki ei saagi rahas mõõta. Kõik volikokku pääsenud poliitilised jõud andsid «Postimehe» käsutusse ka valimiskulutuste aruande.\n7 Uudised - ÜLE KESKMISE EESTI MEES: TANEL PADARI FÜÜSILISED NÄITAJAD ON VÄGA HEAD\nAinult Isamaaliidu Tartu piirkonna esimees Kalle Jürgenson eelistas üksnes suuliselt küsimustele vastata. Raha pandi kokku Neinar Seli vastu Pärast valimisi algasid Tartus kaks nädalat kestnud pingelised läbirääkimised, kes kellega liitub ja kes moodustab linnavalitsuse. Valimistel 49 volikogu kohast kõige arvukamalt kohti saanud Reformierakond jäi oma 14 häälega mängust välja.\nKoalitsiooni moodustanud Isamaaliit, Mõõdukad ja Tartu võivad oma 30 häälega üsna segamatult valitseda. Vastasseis reformistidele algas aga palju varem. Kohe, kui sai selgeks, et Reformierakonnast tahavad võimule pääseda ärimehed, ja et Keskmine liige noormees linnapeakandidaadiks on nad üles seadnud kadetakstegevalt eduka Neinar Seli. See avas teiste ärimeeste rahakotirauad. Me ei saanud lubada, et vastavaid otsuseid teeks üks majandusringkond, kes ei pruugi teistega arvestada,» põhjendas üks samuti väga tuntud ettevõtja.\nTa on üks neist enam kui kümnest ärimehest, kes maksis selle eest, et Seli ei saaks võimule. Ärimeeste Spordiklubi nime all toetasid nad Isamaaliitu, Mõõdukaid ja valimisliitu Tartu kokku ligi kahesaja tuhande krooniga. Reformiste ei tahetud võimul näha mitte ainult seetõttu, et neid oleks ette kahtlustatud omakasus.\nRein Kilk tõi välja teisegi ärimeeste põhjenduse: Reformierakonnas on mitmeid eelmise ja üle-eelmise linnavalitsuse töötajaid, kelle tagasitulekut võimule ei peetud soovitavaks. Kunagised välissuhete osakonna juhataja Verni Loodma, linnavarade osakonna juhataja Arvo Sakarias, ettevõtluse osakonna juhataja Jaak Adamsoo, aga ka ülikooli haldusprorektor Vello Peedimaa olid need mehed, kes tegid kohalikud ärimehed ärevaks. Reformierakonna volikogukoht 18 krooni Reformierakond oli oma liikmetele seadnud tingimuseks, et iga kandideerija toetab kampaaniat vähemalt saja krooniga.\nKõik kohapealsed annetused olid nimelised, firmade vahendust ei kasutatud. Kokku saadi krooni. Muidugi ei ole siia lisatud Seli kontori kasutamise kulutusi või seda, kui Ipits tõi valimisüritusele oma aiast õunu ja ploome. Tartu-poolseid otseseid kulutusi arvestades läks Reformierakonnale üks siinne volinikukoht maksma 18 krooni. Aga selles summas on arvestamata jäetud Reformierakonna keskjuhatuse kinni makstud arved: Suurenda liikme munn Dick Video TV-reklaam, EXPO-plakatid, õhupallid, kleepsud ja muu oravasümboolikaga nänn.\nTartu rahastaja oli ka Koonderakond «Pärast seda, kui Neinar Seli oli üles seatud linnapea kandidaadiks, tuli meile toetajaid uksest ja aknast,» tunnistas endine Kuidas suurendada liikme tunnis video, nüüd volikogu esimeheks valitud Väino Keskmine liige noormees.\nValimiskampaania ajal kujunes just tema Tartu juhtisikuks. Tean, et andsime pangaarve numbri ja sinna kandsid meie toetajad raha. Kagu teine omanik, ajakirjandustegelane Kalle Müller on Tartu logo, endise linnavalitsuse sümboliks saanud tänavalaterna stiliseeritud kujutise autor.\nValimisliidu enda arvestuste järgi kulutasid nad kampaaniaks krooni. Selle summa hulka aga ei ole jällegi arvatud kulutusi telereklaamile, Keskmine liige noormees, kleepsudele ja reklaamikujundusele, mille maksis kinni Koonderakonna keskjuhatus. Samuti ei ole kulutuste hulka arvatud AS Tonylt Raekoja platsil saadud ruume, kus oli kuu aega avatud valimiskontor.\nKulli valitsemise ajal sai Tony volikogult kahe Raekoja platsi hoone aluse krundi erastamise õiguse. Oma majas kuu aega üks Keskmine liige noormees Kulli ja ta kaaslaste käsutusse anda oli otsekui tänuvõla tasumine. Kulli toetas 20 krooniga Olari Taal Valimiste eel oli raekoja ümbrus linnajuhtide valimisliidule üks maagiline koht.\nSealt võeti logo - Kalle Müller oli selleks pildistanud raekoja akende all asuvat tänavalaternat - seal asus valimiskontor ja ümberkaudsete majade kohal rippusid suured loosungid teistele nimekirjadele seal enda reklaamimise võimalust peaaegu ei antud lubadustega, mille täitmine nõuab märkimisväärset rahalist katet.\nNeed olid: igale sündivale tartlasele 10 krooni, kolmandiku võrra Keskmine liige noormees linnaametnikke, pensionäridele tasuta bussisõit.\nHiljuti oli võimalus näha bussis stseeni, kui piletikontrolör nõudis vanemalt naiselt piletit, aga too ajas vastu - valimiste ajal ju lubati, et pensionärid saavad linnaliinibussides Keskmine liige noormees sõita. Kontrolörilt nõudis suurt kannatust, et selgitada, et tegu oli vaid valimislubadusega.\nSuuremad valimisliidu Tartu toetajad olidki Keskmine liige noormees ja Hoiupanga juhatuse esimees, endine tartlane Olari Taal, kes annetas 20 krooni. Tartu ei vältinud ka firmasid. Ärimeeste Spordiklubi andis neile 30 krooni, lisaks neli firmat kokku veel 85 krooni. Kolm firmat, aktsiaseltsid Autoring, A-Ekspert ja Number olevat ühe ärimehe hinnangul koonderakondliku taustaga ja seotud lausa peaminister Tiit Vähiga. Täpsustamisel selgus, et nii Autoringi kui Numbri juhatuse esimees on bussifirma Tarbus direktor Vello-Lembit Teemusk.\nMuide, linnavalitsus on Tarbuse üks osanikke. A-Ekspordi tegevdirektor on Urmas Peetsu.\nMida kujutab endast aga AS Preston, mis pole äriregistrisse kantud, ei õnnestunudki teada saada. Sellest firmast ei teadnudki keegi midagi. Ka Väino Kull väitis, et see nimi on Keskmine liige noormees tundmata. Salajane austaja, kes paneb välja 50 krooni? Üks Ärimeeste Spordiklubi liikmeid? Või pigem Keskmine liige noormees koonderakondlik toetaja.\nIsamaaliit sai Ärimeeste klubi suurima toetuse Isamaaliidu kampaania läks Kalle Jürgensoni hinnangul maksma «üle krooni». Nädal tagasi oli neil veel mõnekümne tuhande eest maksmata arveid. See ja riigieelarvest antud toetus võimaldasid Isamaaliidu keskjuhatusel anda Tartumaale 85 krooni. Ärimeeste Spordiklubi tegi Keskmine liige noormees oma suurima panuse, 70 krooni.\nJust Isamaaliidus, kellel on Tartus traditsiooniliselt arvukas toetajaskond, nähti tugevaimat Selile vastu seista suutvat jõudu. Tagantjärgi on mitmed ärimehed tunnistanud, et oma vaadetelt on nad tegelikult Reformierakonnale kõige lähemal. Mõni neist on isegi imestust avaldanud, et polariseerumine on olnud nii tugev - ühel pool Seli oma impeeriumiga, teisel pool ülejäänud ettevõtjad.


Sailor Moon Crystal 4. hooaja ilmumiskuupäeva ennustused: jätk 2022. aastal? - Anime\nSailor Moon Crystal 4. hooaja väljaandmise kuupäev: neljanda loo kaar on Sailor Moon Eternal, filmi kinnitusaeg on kinnitatud aastaks 2021\nSailor Moon Crystal 4. hooaeg on viimane jutukaar, mis on otsene järg filmile Sailor Moon Eternal. Pildikrediit: Toei animatsioon\nSailor Moon Crystal 4. hooaja ilmumiskuupäeva ootavad animefännid peaksid selle asemel põnevama eelseisva Sailor Moon Eternal filmisarja üle.\nkuidas mitte deemonihärra lõppu välja kutsuda\nSelgub, et uutest filmidest saab Sailor Moon Crystal anime-sarja kolmanda hooaja otsene järg!\nToi Animation on ametlikult kinnitanud Sailor Moon Eternali väljaandmiskuupäeva. Algselt kavandatud 2020. aasta suve lõpule, kuid COVID-19 lükkas seda edasi, Jaapani teatrites on väljaandmine määratud 8. jaanuariks 2021.\nFilmi täielik pealkiri on Pretty Guardians Sailor Moon Eternal: The Movie (Bishojo Senshi Sailor Moon Eternal). Filmi pikkus on 80 minutit.\nKa Sailor Moon Igavene film saab olema 2-osaline lugu! Pretty Guardian Sailor Moon Eternal Part 2 väljaandmise kuupäev on kavandatud 11. veebruar 2021.\nSailor Moon Eternal filmiplakat, mis ilmus 2020. aasta novembri lõpus. Pildikrediit: Toei Animation\nSailor Moon Eternali tootmist mõjutas ülemaailmne SARS-COV-2 pandeemia. 2020. aasta aprillis kuulutas Jaapani peaminister Shinzo Abe välja riikliku eriolukorra. Paljude anime stuudiote ajakavad kannatasid kaskaadimõjude tõttu, mis olid tingitud kestvast koronaviiruse pandeemiast ja kõigi rahvaste leevendamispüüdlustest.\nPaljud stuudiod tellivad osa tootmisprotsessist Hiinas ja Lõuna-Koreas asuvatele töövõtjatele. Mõnikord antakse komponeerimine täielikult sisse ja need ettevõtted tegelevad korraga mitme projektiga.\nTootmisprotsessi omavahel seotud olemuse tõttu on paljude stuudiote edenemissagedus dramaatiliselt langenud, nii et ajakava muutmine on vajalik. Tõotatud Neverlandi 2. hooaeg , Toidusõjad! 5. hooaeg , Re: ZERO 2. hooaeg , Sword Art Online: Alicizationi viimane hooaeg ja Püssielu 2. osa lükati kõik tagasi hilisemate kuupäevade juurde.\nSailor Moon Eternal: Film on neljas film kogu anime sarjas ja esimene uus Sailor Moon film kinodes alates 1995. aastast. Uues Sailor Moon filmis kasutatakse Jaapani eetris olnud Sailor Moon Crystal ajal väljakujunenud kunstistiili. Teler alates 2014. aastast.\nVarem tegeles VIZ Media Põhja-Ameerikas ingliskeelse Sailor Moon Crystal'i väljaandega. Potentsiaalse Sailor Moon Eternal dub-i kohta pole veel üksikasju avaldatud.\nFilmiprojektide jaoks teeb Toei Animation koostööd animatsioonistuudioga DEEN, mis on kõige paremini tuntud filmi tootmiseks KonoSuba anime seeria . Režissöör Chiaki Kon, kes juhtis Sailor Moon Crystal animesarja kolmandat hooaega, naaseb mõlemat juhtima Sailor Moon Eternal filmid .\nNaaseb ka Sailor Moon Crystal sarjast antud hääl. Osades on Kotono Mitsuishi Sailor Moonina, Hisako Kanemoto Sailor Merkuurina, Rina Satou Sailor Marsina, Ami Koshimizu Sailor Jupiterina, Shizuka Itou Sailor Venusena ja Misato Fukuen Sailor Chibi Moonina.\nPõhitöötajateks on tegelane disainer Kazuko Tadano. Kirjanik Kazuyuki Fudeyasu loob skriptid. Manga looja Naoko Takeuchi täidab projekti järelevalveülesandeid.\nTagasi tuleb ka Sailor Moon Crystal sarjast antud hääl:\nRina Satou meremehena\nShizuka Itou meremehena Veenusena\nMisato Fukuen kui meremees Chibi Moon\nEeldatavasti naaseb sama meeskond ja töötajad ka lõpuks Sailor Moon Crystal 4. hooaja juurde. Lisateavet neljanda hooaja kohta lisatakse aja jooksul.\nPretty Guardians Sailor Moon Eternal'i peamine visuaal: film. Pildikrediit: Toei Animation / Studio DEEN\nSailor Moon Crystal OP (avamine) tunnilaulumuusikat 'Moonlight Chainon (Tsukiiro Chainon)' esitas Momoiro Clover Z ja põhihääl.\nUuendatud 4. detsembril 2020: lisatud Sailor Moon Crystal OPi info ja ümberkujundamise treiler.\nVärskendatud 30. november 2020: lisatud Sailor Moon Eternal plakat.\nVärskendatud 16. oktoober 2020: lisatud uus Pretty Guardians Sailor Moon Eternal treiler.\nUuendatud 8. september 2020: Lisatud värskendatud Sailor Moon Eternal väljaandmise kuupäev ja teave Sailor Moon Eternal 2 kohta.\nUuendatud 23. aprillil 2020: lisatud Sailor Moon Eternal filmi peamine visuaalne ja pandeemiline teave.\nSee artikkel sisaldab kõike, mis on teada Sailor Moon Eternal filmisarjadest, Sailor Moon Crystal 4. hooajast ja kõigist sellega seotud uudistest. Sellisena värskendatakse seda artiklit aja jooksul uudiste, kuulujuttude ja analüüsidega. Vahepeal süveneme sellesse, mis on kindel.\n„Tõelise” Sailor Moon Crystal 4. hooaja lugu manga viienda loo kaare lõpetamiseks?\nLooja Naoko Takeuchi algne Sailor Moon mangasari kestis aastatel 1991–1997. 60 peatükki koguti 18 tankobonikogusse. Kodansha Comics on Põhja-Ameerikas välja andnud ametliku ingliskeelse tõlke.\nsisenete ruumi 34 inimesega. tapad 30. kui palju on magamistoas\nSailor Mooni kontseptsioon oli ainult üks lugu, mis hõlmas Pimedat kuningriiki. Anime versiooni episoodid olid eetris alles kuid pärast vastavate mangapeatükkide saabumist Jaapanisse.\nVaatamata sellele, et seeria on tihedalt seotud ja kontrollitud, oli algse anime ja manga vahel mõningaid olulisi erinevusi. Takeuchi soovis peategelased tappa, kuid seda ei lubatud, sest see oli teismeliste tüdrukute jaoks mõeldud shojo mangasari. Ehkki Takeuchil ei lubatud oma visiooni ellu viia, lasi anime versioon madrussõdureid kuninganna Metaria vastu võitlemisel surma vaid selleks, et Usagi oleks teda hõbedase kristalli abil üles äratanud.\nEsimese jutukaare suure edu tõttu palus Toei Takeuchil järge luua. Ja kõik täiendavad jutukaared olid animeeritud 90ndatel.\nSailor Moon Crystal anime on mõeldud kogu manga lugu täpsemalt jälgiva sarja taaskäivitamiseks. Algne süžee jagunes viieks suuremaks jutukaareks ja neile vastavaks kurikaelaks. Kuna Sailor Moon Eternal filmid kajastavad neljanda mangajutukaare loosündmusi, saab Sailor Moon Crystal 5. hooaja asemele tõeline neljas hooaeg.\nSailor Moon Crystal anime kolmas hooaeg kohandas Death Bustersi kaare, lähtudes manga seeria Infinity kaarest. Kaheosaline filmisari võtab Sailor Moon Crystal 4. hooaja koha, kajastades manga surnud kaare loosündmusi.\nHoiatus: Järgnev sisaldab spoilereid Sailor Moon Eternal ja tulevase Sailor Moon Crystal 4. hooaja süžee kokkuvõtte / kokkuvõtte osana.\nSailor Moon Eternali lugu keskendub ülempreester Heliosele, kes üritab päästa oma Elysioni kuningriiki. Meremeeste eestkostjate vastu seisab Surnud Kuu tsirkus, mida juhib tsirkoonium tumeda kuninganna Nehelenia puudumisel, kes oli sel ajal peeglist lõksus.\nMaa ülevõtmiseks otsib Zirkonia legendaarset Kuldset Kristalli, mis võimaldab tal pimedat kuningannat Nehelenia vangistusest vabastada. Selle ohu vastu võitlemiseks mõtlevad Sailor Sailors välja, kuidas muuta Usagi igaveseks Sailor Mooniks, kus filmisari saab oma pealkirja.\nSee tähendab, et „tõeline” Sailor Moon Crystal 4. hooaeg võib potentsiaalselt lõpetada manga viienda ja viimase loo kaare, Sailor Stars kaare. See räägib loo meremeeste eestkostjatest, kes on tuntud kui meremeeste tähed, kes otsivad oma koduplaneedi Kinmoku kadunud printsessi.\nMeremeeste eestkostjad võitlevad varju Galactica ja selle juhi Sailor Galaxia, galaktika võimsaima meremeeste eestkostja vastu. Galaxia on hävitanud maailmu, purustades sõna otseses mõttes planeete oma kinnisidees, et saada tugevaim meremehekristall.\nGalaxia korraldusel on tema järgijad tapnud oma kodiplaneetide madruse eestkostjad ja kasutanud nende kristalle, et saada meremeheanimaatideks. Galaxia soovib galaktika üle võtta ja hävitada kuri eluvorm nimega Kaos.\nVälja anti Sailor Moon Eternal filmiplakat koos varajase tiiseri treileriga. Pildikrediit: Toei animatsioon\nSailor Moon Crystal 4. hooaja ilmumiskuupäev\nViimase värskenduse seisuga pole Toei Animation ega ükski anime tootmisega seotud ettevõte ametlikult kinnitanud Sailor Moon Crystal 4. hooaja väljaandmise kuupäeva. Samuti pole kuulutatud järje tootmist peale Sailor Moon Eternal filmi.\nKui uudis on ametlikult kinnitatud, ajakohastatakse seda artiklit asjakohase teabega. Seniks on võimalik spekuleerida, millal või millal tulevikus toimub Sailor Moon Crystal 4. hooaja esietenduskuupäev.\nToei Animation on loo jätkamiseks kaua oodanud. Kuna Sailor Moon Eternal 2 ilmub veebruaris 2021, peaks Sailor Moon Crystal Season 4 ilmuma kõige varem aastal 2022, ehkki võib oodata veel mitmeaastast ootamist.\nmillal on järgmine jojo episood\nSelgub esimene SAILOR MOON ETERNALi plakat, mis esietendub 2020. aastal pic.twitter.com/yWCTncyOsQ\n- Otaku Next (@theotakunext) 15. oktoober 2019\nLoodame, et Toei Animation lõpetab kogu loo. Püsige lainel!\nmusta ristiku osa 132 eetrikuupäev\nkui palju teenivad moms teenivad\nseitse surmapatu anime jaapani nimi\nseitsme surmapatu uued episoodid\npäeval muutusin limaseks


WiFi üle kogu kontori « Elenor Systems OÜ\nWiFi üle kogu kontori\nAutor: René Pall18.03.2008\nWiFi üldjuhul tähendab traadita internetileviala, kuid levi ei pruugi ulatuda ühest tugijaamast igasse kontori nurgatagusesse. Tugijaamu saab ühendada võrku, et leviala laiendada, kuid samas peab muidugi mõtlema ka võrgu turvalisusele ja tehnoloogiatele, mida traadita võrgu loomisel kasutada.\nTegelikkuses ei piirdu WiFi ainult internetivõrkudega. Tegemist võib olla ükskõik millise traadita võrguga. WiFi kui brändi eesmärk on standardiseerida (IEEE 802.11 standarditega) toodetavate võrguseadmete tööd ning seeläbi parandada kasutatavate toodete üldeüldist kvaliteeti ning töökindlust. Tüüpilisemad WiFi kasutusvaldkonnad on järgmised:\nInternetiligipääs (avalikud ja privaatsed võrgud)\nKoduelektroonika – TV, DVD mängijad, helisüsteemid jne\nWiFi võrku on võimalik tekitada selleks spetsiaalselt ette nähtud seadmete abil – tugijaamad (Access Point). Nende seadmetega on võimalik luua võrgu kasutamiseks vajalik raadiovõrk. Lainete levikauguse määrab ära võrgu tekitamiseks kasutatud seadmete tehnoloogia, kuid tüüpilisemad standardid on\n802.11b – leviala kuni 45m ning kiirus 11Mbit/s\n802.11g – leviala kuni 45m ning kiirus 54Mbit/s\n802.11a – leviala kuni 15m ning kiirus 54Mbit/s\nTüüpkontoris sobib üldjuhul kõige paremini kasutamiseks 802.11a standard. Kuna B ja G standardid kasutavad levimiseks sagedusala 2.4GHz, mis on aga praeguseks hetkeks juba väga koormatud (mobiiltelefonid jne), siis töökindluse mõttes on kõige sobivam just A standard. Samas on A standardi puuduseks just väiksem leviala võrreldes teiste ülalnimetatud valikutega. Optimaalne valik sõltub seega enamjaolt kasutuskeskkonnast.\nWiFi turvalisus ülioluline\nJuhtmevaba tehnoloogia riskid on pidevalt suurenenud teenuse populaarsuse kasvamisega. Kui traadita tehnoloogia välja tuli, oli ohte üsna vähe. Kräkkerid ei olnud veel jõudnud tegeleda uue tehnoloogia vigade otsimisega ning WiFi ei olnud veel töökohtades üldkasutatav. Tänaseks on esialgsetest turvalisuse meetoditest leitud palju vigu ning kasutajate ja IT-administraatorite hooletus tekitavad väga tõsiseid turvariske. Turvalisuse murdmise vahendid on muutunud palju efektiivsemaks ja arenenumaks. Sissetungimiseks kasutatakse mitmeid lihtsaid programme, mida saab Internetist tasuta alla laadida.\nWEP krüpteering oli esimene WiFi krüpteerimise meetod. Esialgu pidi WEP muutma WiFi sama turvaliseks nagu juhtmega võrgud. Kahjuks seda ei juhtunud ning WEP-i vead leiti ja kasutati ära väga kiiresti. Põhimõtteliselt on WEP-i võimalik lahti murda mõne minuti jooksul. Ta on küll parem, kui mitte midagi, aga tänapäeval ei soovitata seda enam kasutada, sest kõik peale 2003. aasta septembrit toodetud WiFi seadmed peavad toetama tunduvalt paremat WPA turvalisust.\nWPA loodigi WEP krüpteeringu asendamiseks. Eksisteerib 2 lahendust – WPA-PSK ja WPA Enterprise. WPA-PSK puhul kasutatakse kõigil WiFi klientidel sama 8-63 märgi pikkust parooli. See on turvaline ainult siis, kui valida vähemalt 33 märgi pikkune suvalistest märkidest koosnev parool. WPA Enterprise lahenduses kasutatakse RADIUS serverit, seega iga kasutaja peab WiFi võrku sisse logima oma kasutajanime ja parooliga.\nWPA2 on WPA uuem versioon, milles on kohustuslikuks tehtud tugevama krüpteeringu kasutamine. Praegusel momendil loetakse ainukeseks lihtsasti kättesaadavaks WiFi turvalisuseks WPA2 Enterprise lahendust.\nMida WiFi ettevõttele annab?\nEttevõtete võimalused ja töötegemise vahendid on viimase kümne aastaga täielikult muutunud. Ettevõtjad kasutavad infotehnoloogiat ärieesmärkide täitmiseks ning konkurentidest effektiivsemalt tegutsedes turuosa suurendamiseks . Mobiilsed lahendused aitavad ettevõtte töötajal õigel ajal ning õiges kohas kasutada kõiki võrgu resursse ning seeläbi kiiremaid ja täpsemaid otsuseid teha. Üle 50% ettevõtetest kasutab mobiilseid lahendusi ning lisavad juhtmeta võrgu väljatöötamise ettevõtte arengu planeerimisse.\nMis on tsentraliseeritud WiFi?\nTsentraliseeritud Wifi lahenduse teeb eriliseks ühtne haldus. Kõik wifi tugijaamad töötavad koos keskse seadmega, mis juhib neid. Kliendile tähendab keskne haldusseade järgmiseid positiivseid omadusi:\nRoaming – Kliendil on võimalik liikuda oma sülearvuti või WiFi toega telefoniga ühest punktist teise ilma, et vahepeal ühendus katkeks.\nÜlekoormus – Kui üks tugijaamadest on ülekoormatud, siis hoolitsevad selle tugijaama naaberseadmed selle eest, et temalt koormust vähemaks võtta ning vastavalt kliente „üle” võtta.\nAsendamine – Juhul, kui üks seadmetest lakkab töötamast, siis suurendatakse teiste tugijaamade võimsust nii, et leviala kataks endiselt kogu planeeritud pinna (kujutatud joonisel). Selle funktsiooni võimaldamiseks paigaldatakse kõik tugijaamad esialgu normaalvõimsusega.\nKülalised – Tsentraliseeritud WiFi lahendus võimaldab kasutajagruppidele määrata erinevaid juurdepääsuõiguseid. Näiteks firmat külastavad inimesed pääsevad üle WiFi ligi vaid internetile ja printerile. Nii jääb kaitstuks firma sisevõrk.\nÜhtne turvapoliitika – Kõik tugijaamad järgivad samu turvalisusreegleid.\nLaiendamine – WiFi võrgu leviala laiendamiseks piisab ainult uue tugijaama ühendamiseks võrguga – üldjuhul ühendades seadmed switchiga. Lisaks tuleb paigaldatud seademe kasutamine keskkontrollerist lubada.\nSobiv lahendus väikestele ja keskmistele\nTsentraliseeritud WiFi lahendused koosnevad kesksest haldusseadmest ning tugijaamadest, mis paigutatakse vastavalt vajadusele üle kontori laiali. Maailma selle valdkonna liidriks on Cisco, kuid leidub ka teisi suuri tootjaid, nagu 3Com, Aruba, HP. Eestis sobivad kasutamiseks väikese ning keskmise suurusega ettevõtetele mõeldud lahendused nii oma võimsuselt kui ka lihtsuselt.\nCisco vastavas Wireless Express lahenduses on võimalik kasutada näiteks kokku kahte keskkontrollerit, mis kumbki toetab kuni 6 tugijaama haldamist – kokku seega 12 tugijaama. Kogu süsteem toimib ühtse tervikuna ning on võimeline teenindama kuni 250 kasutajat. Keskne haldusseade on võimeline pakkuma WiFi võrgule ka Quality of Service teenust, millega on võimalik tagada ka traadita võrguliikluse klassifitseerimine ja vastavalt ka kvaliteedi kindlustamine. Näiteks võib vaja olla VoIP ehk internetikõnedele garanteeritud internetiühenduse kiirust, sel puhul eraldatakse kõnedele see ressurss ja näiteks veebikasutajatele jätkub samal ajal vähem, kuid seal pole kiirus nii oluline kui kõnede puhul.


Eesti sai kurtide olümpialt teise medali - Sport\nEesti sai kurtide olümpialt teise medali\nViies võistluspäev kurtide olümpial Roomas tõi Eestile neilt teise medali, Kairit Olenko tuli hõbedale 100 m tõkkejooksus.\nNaiste 100 meetri tõkkejooksu finaalis tõi 15aastane Haapsalust pärit Tallinna kurtide kooli õpilane Kairit Olenko Eestile hõbemedali.\nOlenko juhtis jooksu kuni 50 meetrini, ent lasi seejärel mööda USA konkurendi ning lõpetas teise kohaga. Olenko aeg on neiu isiklik rekord 15,95.\nSee oli Anu Öpiku 100 m pronksi kõrval Eesti võistkonnale teine medal. Olenko enda sõnul tiivustas teda medalile jooksma napp medalitajäämine seitsmevõistluses. Olenko kaotas seal medali viimasel alal.\nKohe pärast tõkkejooksu finaali läks Kairit Olenko oda viskama. Tulemus 32.62 paraku parimate sekka ei viinud. Teisele medalile viinuks Olenko viimasel katsel saavutatud umbes 35meetrine vise, kus oda kahjuks tagumisele otsale maandus ning katse mõõtmisele ei läinud.\nMeeste 200 meetri jooksus pääses poolfinaali 21aastane Andres Liiviste. Eeljooksus saavutas kurtide kooli kasvandik 23,82 ning oli veerandfinaalis ligemale sekund kiirem — 22,71.\n100 meetri pronksinaine Anu Öpik pääses samuti kaks korda pikemal maal hõlpsasti teise ringi. Eeljooksus sai ta 26,77ga teise koha. Hiljem toimunud teise ringi jooksud tühistati, kuna võistlejatele stardi andnud signaalilambikesed ei töötanud. Erely Saluveer jooksis esimeses ringis 28,04 ning pääses samuti teise ringi.\n400 meetri tõkkejooksus jookseb tänases finaalis Emilija Potsepko. Poolfinaalis jooksis Potsepko 1.09,40ga.\nLisa medalisaagile tasub oodata juba täna. Hans-Kristjan Paukson esines tublilt kümnevõistluses, kus oli pärast esimest päeva kolmandal kohal. Paukson jooksis 100 meetrit 12,02, hüppas kaugust 5.94, tõukas kuuli 9.14, kordas kõrgushüppes isiklikku rekordit 1.70 ning lõpetas 400 meetrit teise koha ning ajaga 53,36. Pauksoni kolmanda koha punktisumma pärast esimest päeva — 2866. Treenerite sõnutsi on just kümnevõistluse tänane teine päev Pauksoni trump.\nEesti ujujad esinesid taas edukalt. Senini vaid A-finaali koht tunnistanud 18aastane Martin Kuusk ujus 100 meetri selili eelujumises välja kurtide Euroopa juunioride rekordi — 1.06,96 ning pääses kuuenda ajaga finaali. Seal parandas Kuusk nii rekordit kui ka kohta — 1.06,54 andis Tallinna kurtide koolis õppivale noormehele viienda koha.\nVennad Aleksei ja Andrei Kuzmin ujusid 50 m vabalt ning rõõmustasid mõlemad B-finaali pääsuga. 19aastane Aleksei ujus isikliku rekordi 26,56 ning läks selle tulemusega B-finaali 14ndana. 15aastane Andrei Kuzmin kroolis Euroopa juunioride rekordi 26,70 ja pääses B-finaali 16ndana. B-finaalis vennad aega ei parandanud, küll aga kohta. Aleksei Kuzmin saavutas 26,82ga 12. ning Andrei Kuzmin 26,94ga 14. koha.\nAleksei Kuzmin startis veel 200 meetri liblikujumises. Hommikul ujutud Eesti kurtide rekord 2.37,20 sai õhtul kolm sekundit parandust. 2.34,06 andis kokkuvõttes kuuenda koha.\nKatrin Kuusk ujus 200 meetrit kompleksi 3.07,90 ning oli 23.


01.juuli, 2022 Mõttehiidlane\nVahel satuvad pliidi ette vanad Nõukogude Hiiumaad. Tean-tean: moodne ja teadlik inimene ei läida ajalehepaberiga küttekoldes tuld. Löön käega: jõuad sa siis alati nii moodne ja teadlik olla. Kuigi võiks. Enne kui lehe kokku kägardan ja tast tulehakatise teen, lappan läbi, vaatan, mis uudist. Jah, uudist. Niimoodi hämaras pliidi ees konutades ja lehte valguse poole küünitades võib kergesti kukkuda ajaauku. Loe edasi »\n01.juuli, 2022 Suveleht / Uudised\nTänases Suvelehes tuleb juttu Hiiumaa esimesest kirjandusfestivalist (milline programm!), Suuremõisa lossipäevadest (samuti, milline programm!) – kusjuures, mõlemal festivalil ka väga palju tegevusi lastele! Veel ka elektrijalgratastest ja elektriauto laadimispunktidest. Ikka mitu korda käis “Vau!”-tunne peal, et “Mis ägedaid asju meil toimub!”, kui seda lehte tegime. Ühe väga erilise detailina jäi meelde Toivo Pruuli mälestusvõistluse artiklist see, millist elamust võib pakkuda profisportlaste lähedalt jälgimine – kuidas nad sooja teevad, kuidas katseks valmistuvad … Nagu Hiiumaal ikka, on korraldajad oma ala tõelised fännid ja oskavad hästi välja tuua selle, mis tõeliselt võlub … Aga minge siis lehte ostma, kellel veel ei ole! Ja nautige seda suviselt sündmusterohket nädalavahetust! Loe edasi »\n01.juuli, 2022 Uudised\nVärskelt renoveeritud Hiiumaa Arenduskeskuses avati ööpäevaringse ligipääsuga kaugtöökontor, keskuse esisel mälestuspink keskuse asutajale ja esimesele juhile Ruuben Postile.\nKaasaegse sisustusega ning uue ilme saanud majas Kärdlas Vabrikuväljak 1 on nüüd ööpäevaringse ligipääsuga kaugtöökontor. Loe edasi »\nKärdla sadama kõrval ja sisuliselt keset linna asuvas kaitseliidu staabis oli väidetavalt ladustatud kaitseväe laskemoon, mille teisaldamist nõudis Hiiumaa malevkonna eelmine pealik Roman Lukas, ja mis asjaosaliste kinnitusel on sealt nüüdseks ära viidud. Loe edasi »\nKaitseliidu ülem brigaadikindral Riho Ühtegi määras oma 20. juuni käskkirjaga Hiiumaa malevkonna pealiku ametikohale nooremleitnant Andres Kimberi. Pidulik tseremoonia algab pühapäeval, 3. juulil kell 13 Kärdla keskväljakul. Loe edasi »\n01.juuli, 2022 Taristu\nHaapsalu linnapea Urmas Sukles ütles, et Turba-Risti raudteelõigu taasterahastust välja võtmine valitsuse poolt on Läänemaa ja Hiiumaa inimestele näkku sülitamine ja suur rumalus. Loe edasi »\n01.juuli, 2022 Juhtkiri\nPühapäeval võtab pealikuks valitud Andres Kimber vastu Hiiumaa malevkonna lipu. Kuigi malevkonna uuel pealikul ei peaks Lääne maleva pealiku Andres Välli sõnul enam olema muret kaitseväe varudega, mida ladustati kaitseliidu staabis, tuleks uuel pealikul vaadata ega kaitseliidu lipul plekke pole.\n“Jah kinnitan, et teemaks olnud varud on Hiiumaalt ära viidud ja uuel pealikul sellega muret ei tule,” ütles Lääne maleva pealik Andres Välli Hiiu Lehele eile.\nLoodame, et saame seekord uskuda kaitseliitlast, kes Lääne maleva veebilehele postitatud ametlikus ja avalikus teates valetas, et Lukas lahkus ametist perekondlikel põhjustel. Loe edasi »\nEiffeli audit tehtud, parandustööd käivad\n01.juuli, 2022 Turism\nKõrgessaare osavalla-vanem Niels Rattiste on öelnud, et nn Eiffeli teemapargi ehitaja Jaan Alliksoo jõuab uusi atraktsioone kiiremini juurde ehitada kui vald olemasolevaid seadustada. Üht-teist on siiski juba tehtud. Loe edasi »\nPeale mitmeaastast pausi Hiiumaal taasloodud AA rühmas saavad abi ja toetust alkoholiga kimpus inimesed.\nAA ehk anonüümsete alkohoolikute rühmas olemisel on vaid üks eesmärk: jääda ise kaineks ja aidata teistel alkohoolikutel kainuseni jõuda. Loe edasi »\n01.juuli, 2022 Keskkond\nEestimaa Looduse Fond tegi paari nädala eest keskkonnaministeeriumile ettepaneku luua Hiiumaa rahvuspark. Eelmisel nädalal käisid ELFi esindajad oma ettepanekut Hiiumaal tutvustamas. Tahkunas koos nendega matkamas käis üle paarikümne inimese ja kultuurikeskuse saalis oli huvilisi 40 ringis, üle võrgu veel 15 lisaks. Loe edasi »\nLehekülg: 123…1 4031 404


Põiepõletikku tekitab külma kivi peal istumine — müüt või tõde? - NAISTEKAS\nPõiepõletikku tekitab külma kivi peal istumine — müüt või tõde?\n20.november 2014 14:00\n"See võib esineda pea igas vanuses, ka lastel, aga anatoomiliste iseärasuste tõttu tuleb seda oluliselt sagedamini ette noores eas naistel," ütleb Ida-Tallinna keskhaigla uroloogia osakonna juhataja Toomas Tamm värskes ajakirjas Naised.\nPõiepõletiku põhjustajaks on bakter, mis satub kuseteedesse inimese enda pärasoole piirkonnast. Tamme sõnul võib seda soodustada seksuaalakt, liiga kitsa aluspesu kandmine, ebapiisav hügieen, kuid ka külmetus ja vähene vedeliku tarbimine.\nKuna haigus tabab sageli ootamatult ja arsti juurde kohe ei pääse, saab abi ka apteegi käsimüügiletist. Sellegipoolest soovitab Toomas Tamm ka siis, kui vaevused on juba leevenenud, kindlasti perearstiga kontakteeruda.\nPikema loo ja info käsimüügiravimite kohta leiad värskest ajakirjast Naised!\nMiks põiepõletik tekib ja kuidas sellest eriti piinarikkast tervisemurest kiiresti jagu saada? (2) 13.02.2019\nHämmingus naine: ei suuda uskuda, et keset kirehoogu sai mu mees millegi nii jubedaga hakkama (34) 169


Elviira Eessaar, Author at Eesti elu | GoodNews – Page 2 of 6\nEesti Korteriühistute Liit (EKÜL) kuulutas korteriühistute suurfoorumil 14.korda välja parimad korteriühistud üle Eesti ning tunnustas tublisid ühistujuhte. EKÜL korteriühistute konkursil 2018 valiti parimad kolmes kategoorias: ilus koduümbrus, parim korteriühistu juht ja edukaim renoveerimisprojekt, jagati ka hulgaliselt eriauhindu. “Konkurss oli tänavu taas väga populaarne ja väga tugevaid kandidaate esitati üle Eesti. Eesti Korteriühistute Liidul on selle […]\nRiigikogus avatakse täna kell 12 ülevaatlik näitus “Vaimulikud Eesti Vabariigi sünni ja taassünni juures“. Riigikogu esimehe Eiki Nestori sõnul toob näitus esile Eesti riigi sünni ja iseseisvuse taastamisega seotud olulised aspektid. „Iseseisva Eesti riigi sündi ja käekäigu kujundamisse on andnud hindamatu panuse paljud Eesti inimesed, nende seas ka vaimulikud, kes sisendasid meie rahvasse eneseusku ja […]\n9. okt. 2018 Elviira Eessaar 0\nLõuna-Koreas töövisiidil viibivale president Kersti Kaljulaidile omistati täna Seouli linna aukodaniku tiitel. Tiitli üleandmise tseremoonial kõneldes ütles riigipea, et Eesti ja Korea ning selle pealinn Seoul on paljuski väga sarnased ühiskonnad, kuigi asuvad üksteisest kaugel. „Me mõlemad vaatame tulevikku. Ja meil on üksteiselt ka palju õppida ning üheskoos saame olla digiühiskondade eestkõnelejateks maailmas,“ ütles president […]\n6. okt. 2018 Elviira Eessaar 0\nTallinna linnapea Taavi Aas kohtus täna Korea Vabariigi pealinna Souli linnapea Park Won-Sooniga, kellega allkirjastati linnadevaheline hea tahte kokkulepe. Kuuepunktiline kokkulepe keskendub targa linna, e-valitsemise, aga ka küberturvalisuse alasele koostööle nii linnavõimude vahel, samuti laiemale koostööle linnades asuvate ettevõtete, mittetulundusühingute ja õppeasutuste vahel. Taavi Aas ja kolmandat ametiaega Souli valitsev Park Won-Soon pidasid ühise kahetunnise […]\nTäna, 5. oktoobril paigaldati 13. sajandi keskel rajatud Haapsalu piiskopilinnuse uueneva muuseumi nurgakivi. Tegu on mahukaimate ehituse- ja konserveerimise töödega linnuses alates 17. sajandist. Linnuse ehitustööde ja ekspositsiooni eelarve on 5,3 miljonit eurot, millest ligi 85% tuleb Euroopa struktuurfondidest. Külastajatele avatakse uuenenud muuseum 2019. aasta juulis. Rekonstrueerimise tulemusena saab Haapsalu linnuse muuseumi võtta kasutusele aastaringselt. […]\n5. oktoobril toimus Pärnus Kultuuriklubi Tempel Noortebänd 2018 esimene poolfinaal, kus võistlustulle astusid Wicked Buzz, Maria Tähe, Steven Ilves, Muster ja Howling Sky. 9. novembril Rock Cafés toimuvasse suurejoonelisse finaali pääses Steven Ilves. 16-aastane Steven Ilves teadis juba väikse poisina, et just muusika on see valdkond, millega ta soovib lähemalt tuttavaks saada. Tema unistuseks on […]\nEesti Olümpiakomitee eestvedamisel tähistatakse täna, 28. septembril Eestis esmakordselt liikumispäeva, mille puhul kutsub EOK kõiki eestimaalasi üles liikuma pere, sõprade, kolleegide, lemmikloomadega või üksipäi – peaasi, et vähemalt 30 minutit järjest ning rõõmsal meelel. Eesti Olümpiakomitee peasekretär Siim Sukles ütles, et liikumispäeva on oodatud iseenda ja terve Eesti nimel tähistama kõik. “Regulaarne liikumine aitab ennetada […]\nTallinna Linnaplaneerimise Amet võõrustas täna ligi 70-liikmelist Prantsusmaa Kohalike Omavalitsuste Linnaplaneerijate Assotsiatsiooni delegatsiooni. Külalistega kohtusid abilinnapea Andrei Novikov ja Tallinna peaarhitekt Endrik Mänd. „Tallinnal on Prantsusmaa kohalike omavalitsustega soojad suhted, kus regulaarselt vahetatakse nii valdkondlikku kui Eesti arengut laiemalt puudutavat infot. Olime meeldivalt üllatunud, kui lisaks erialastele üksikasjadele küsisid meie prantsuse kolleegid nii Rail Balticu, […]


Turgu valitsevate ettevõtjate õigusi piirati (TRINITI konkurentsiõiguse nupuke) | TRINITI - Ülebaltiline advokaadibüroo\nEuroopa Kohus tegi 25.03.2021 Slovak Telekom ja Deutsche Telekom kaasustes kauaoodatud lahendid, millega piiras turgu valitsevate ettevõtjate õigusi.\nKirjeldasime oma varasemas TRINITI konkurentsiõiguse nupukeses (siin) Euroopa Liidu Kohtu (Üldkohus) poolt 2020. aasta lõpus Leedu Raudteega seoses tehtud lahendit, milles kohus asus üllatuslikule seisukohale, et olulisele vahendile juurdepääsu võimaldamise kohustuse tekkimiseks ei ole oluline hinnata, kas selline juurdepääs on kliendi äritegevuse jaoks hädavajalik. Viitasime siis võimalusele, et Euroopa Kohus võib Slovak Telekom kaasuses selle seisukoha üle vaadata. Ja vaataski.\nEuroopa Kohus selgitas , et olulisele vahendile (nt mingile infrastruktuurile) juurdepääsu osas tuleb eristada kaht olukorda: (i) juurdepääsu üldse ei võimaldata või (ii) juurdepääs võimaldatakse ebaõiglastel tingimustel.\nEsimesel juhul, kui turgu valitsev ettevõtja üldse ei võimalda juurdepääsu, siis on rikkumisega tegemist vaid sellisel juhul, kui juurdepääs vastavale infrastruktuurile või muule olulisele vahendile on teise ettevõtja jaoks majandustegevuses osalemiseks hädavajalik, st tal ei ole tegelikke või potentsiaalseid alternatiive vastavale infrastruktuurile. Euroopa Kohus viitas siin turgu valitseva ettevõtja lepinguvabadusele ja omandiõigusele – nende üldpõhimõtete rikkumist konkurentsiolukorra edendamise huvides ei tohi võimaldada liialt kergelt.\nTeisel juhul, st kui turgu valitsev ettevõtja küll võimaldab juurdepääsu, aga teeb seda ebaõiglastel tingimustel, ei pea rikkumise esinemiseks olema vastav infrastruktuur teise ettevõtja jaoks hädavajalik. Vastava leebema käsitluse (st turgu valitseva ettevõtja õiguste piiramise) põhjuseks on asjaolu, et turgu valitsev ettevõtja on sellisel juhul juba oma lepinguvabadust ja omandiõigust mõnevõrra piiranud. Samas võib küsimus, kas vastava infrastruktuur on hädavajalik, ka sellisel juhul omada tähtsust. Nimelt viitas Euroopa Kohus, et kui juurdepääs on hädavajalik, siis suureneb tõenäosus, et turgu valitseva ettevõtja poolt ebaõiglaste tingimuste kehtestamine kujutab endast turgu valitseva seisundi kuritarvitamist, st konkurentsiõiguse rikkumist.\nKuna Eesti õiguses on vastava infrastruktuuri hädavajalikkus konkurentsiseaduse § 15 kohaselt olulise vahendi olemuslikuks tingimuseks (muidu ei ole üldse tegemist olulise vahendiga), jääb üle oodata, kas ja kuidas vastav lahend mõjutab Eestis siseriikliku õiguse alusel tehtavaid otsuseid.\nKui teil tekib enda või oma koostööpartnerite praktika osas eeltoodust tulenevalt küsimusi, siis pöörduge TRINITI riigiäri ja konkurentsiõiguse töögrupi poole. Hoiame vastavatel arengutel silma peal ja aitame meelsasti!


Paguaadliku püharaamat — Sirp\nSuuri sõnu suurtest asjadest sai „Väravahingedesse” muidugi palju, sest Hando Runnel on neid palju öelnud. aadel Hando Runnel on talust pärit, maal kasvanud, linnaski elades-töötades seda aina endale ja teistele meelde tuletanud. Sellest on sageli juttu ka raamatus, mis ilmus mullu novembris ta 70. sünnipäevaks; ent selle tähistamisõhtu Tartus Athena keskuses andis jällegi märku: Runnel on aristokraat. Selle adumisest ei saanud ju hoiduda ennegi, kuna töötan juba mõnda aega temaga ühes majas – siin majas, nagu ta ise erilise rõhuga kuulutab. Vahel astub ta üle mu läve hea sõnaga ja tervistega perele, vahel näilise pisiasja üle torisema, vahel annab au ja vahel näitab häbi; tihtilugu annab mõista, et tema on ju kõigest kaugenenud ja mis tema sõnast enam ikka, siis äkki tuletab teravalt ja nõudlikult meelde oma vaimset õigusjärglust. Tartu Kirjanduse Majale, Tartu kirjanduselule, eesti kirjandusele ja Eesti Vabariigile. Kodu-käija.\nTema aadliks arvamine ei ole niisiis pugemine ega põlastus, ehkki me kultuurilisse alateadvusse on juurdunud ka või just sellised suhtumised aadlisse. See on ühe hoiaku tuvastamine; see hoiak on omane pärisperemehele, kes tajub end oma valdustest (väepaikadest) pagendatuna, kuid kes ei unusta oma õigust neile paikadele. Ta laseb otsustel teisiti sündida, kuid/sest ta teab, kuidas asjad tegelikult on, kuidas mõeldud kujunema. Runneliga läbisaamiseks tuleb talle selle teadvustamiseks ikka ja jälle võimalusi anda. Ta ei jää enamasti jälgima oma tahtmise täitmist, küll aga taotleb rituaalset kummardust esivanematele ja tavadele. Too sünnipäevaõhtugi oli selletaoline kummardus; meenutati Runneli põlvnemislugu ja vägitegusid, mööndi ta mõju olnu kaudu ka olevale … võim laulis oode ja raha luges luuletust. Ja temale endale jäi õhtu suursuguseim žest: jagada külalistele vabalt purpurkaantega püha-raamatut. Äravalitud said lugejaiks. Kaugeltki kõik raamatud ei kannaks sellist žesti välja, aga too teos paistis juba sirvideski teo vääriline. Lugesin üheksandalt leheküljelt: „Puht raamatulik mõiste, aga toidab hämaraid tundmusi. Oleks nagu asutus ja isiksus ühelisi. Põlgad kui asutust, austad ja isegi igatsed kui isiksust: tahaksid justkui samasuguseks saada.”\nNii kirjutab Runnel aadlist.\n– Aa – veel enne hakkas silma ju „aa!”, raamatu esimene kanne, ilma mingi „asutuslikkuseta” siiras ja õhetav armukiri kirjutamisele endale (armu teenistuses) – mis pärineb kui mõne tänase noore ja terase, sõnasse süüvinud tööpoisi (Anti Saar? S-aa!-r!) sulest. Ootamatult. Seesama 70aastane peoperemees seal püünel, paguaadlik-pärisperemees siin majas?\nVarem tajusin vastuolu Runneli tunase talupoisipõlve ning tänase aadlihoiaku vahel, mulla ja parkettide vahel. Selle raamatu lugemisega – või peaks rõhutama: siin raamatus – on vastuolu justkui ületatud. Maalt pärinemine, selle mäletamine, selle mulda ja sellest võrsunud vaimu harinud olemine ongi, millelt Runnel oma õigusjärglust ja tõeteadmist kuulutab – kui looduslikku, mitte nominaalset. Aga mitte ainult sellelt. Runnel on see, kes ta on, sest ta on käinud ühte rada nendega, kelle nägu ja tegu on see kultuur, on ise oma staatusse pühitsetud kummardusest nende suunas. Alandlikkus nende ees, oma sõna ja suuruse lugemine nendest antuks ongi ju aadli tunnuseks. Rahva sõna ja suuruse lugemine antuks nendest, kes ise oma sõna ja suuruse rahvast antuks lugesid. Ajalooline vaateviis – Eesti mõttelugu. Nii nagu maad peab meeles hoidma linnas, peab minevikku meeles hoidma olevikus. Sellele Runneli kahekordsele mäletamiskohustusele viitab ka ta esseedest ja endakajastusist veebruari Loomingusse oivalise analüüsi „Varbavalu” kirjutanud Aare Pilv, kes on leidnud ta 1984. aasta raamatust „Ei hõbedat, kulda” järgmise tunnistuse: „Vere hääl oli muidugi ihu hääl, aga ka vaim kõneles seal sees; üks liin, üks tõug, üks sugu elas oma aegu mõne suure esiisa mälestusest järgmise suure isiksuse sünnini, sünni suunas, seda sünnivõimalust põlvest põlve edasi kandes, oodates. See oli „kollektiivne eneseteostus”.\nNõnda teostas siis igaüks ennast enesest kestvama (s. t. tõu) kaudu. Järsku nagu lõppes maailmast aeg otsa, tõutunnistus ja geeniketike visati käest, igaüks jäi iseenda eest välja, igaüks jäi ise enese alguseks ja otsaks. Suuresti niisugune on see meie moodne maailm”. Kõlab lausa apoloogiana kuningakodade verepärilusele ja tõepoolest, „Väravahingedes” mainib Runnel ka oma sümpaatiat monarhismi suhtes: „Kuningriiklus meelsusena tähendab usku ja kindlust, et iga rahvas peab sünnitama oma kuninga, looma oma kuningriigi. Valitsejaid ei või laenata ega osta ega kutsuda mujalt” (lk 29). Karjapoiss ongi kuningas, vähemasti potentsiaalselt; maarahva valgustatumad pojad-tütred ongi meie aadel, maa ja mälu õigusjärglased.\nEnt stopp! Liig (lihtne) oleks nüüd kujutleda Runnelit – ka siin raamatus – kui üht tühisest tänasest üle kummuvat patriarhi võrdselt ja valutult teiste ja tunaste seas. Ta kiidab ja tunnustab mitmeid kultuuriheeroseid, kuid need, kellega ta siin erilist hingesugulust kuulutab, on ju pigem isevärki võõrikvennad: Hendrik Adamson, Uku Masing … Eluajal pärisperemeestena tunnustamata, ikka pigem igal ajal (sise)paguluses, otsimas oma keelt ja valda vähestega ühisel teel. Nagu Aare Pilvgi täheldab: Runnel on küll „õppinud käima parkettide pääl”, kuid paistab hiljukesi selle üle ka lootusetult kahju tundvat. Temas on ikka midagi, mis selles veres ja tõus risti voolu ette kisub, ent ta enda aadlihoiak ei lase teistel seda temas näha. „Lootusetus on meie uhkus” („aristokratism”, lk 23).\nRaamat „Väravahingede kriiksumist kuulnud” kätkeb ometi ka kirju tollest ristikiskuvast. Need jutud siin ei ole ainumalt käsulauad, innustused, vannutused ja manitsused, ei ole Runneli „presidendikõned” – siia jagub küllaga isiklikku ja õrna, nägemuslikku ja väänikuid vigureidki. Ning – just neis teistes on Runnel ühtäkki suuremgi kui käskides ja kohustades; inimestest jutustades ja enese rõõme-muresid jagades veenvamgi kui riigist ja rahvast, riikidest ja rahvastest kõneldes. Kõned kipuvad kordustesse; jutud on igaüks isemoodi: „dumdum”, „mõistlikud asjad”, „suled”, „süüa andmine” …\nSuuri sõnu suurtest asjadest sai „Väravahingedesse” ka muidugi palju, sest Runnel on neid palju öelnud ja – mis ju veel mainimata – see raamat on ju kogum ta aastate-kümnete kestel kirja pandud mõtisklustest. Kummati pole see raamat ise Suureks Narratiiviks ehitatud ega igas lausungis dateeritud ja ajalukku pandud, vaid koosneb kontekstist lahti lõigatud fragmentidest. See, mis nüüd nõndaviisi esil, kinnitab nii kõikide nende aastakümnete kokkuvõetavust siinsesse autoriminasse kui ometi ka kõigi nende hetkede ja kõnelemiste lõplikku ühitamatust, kummastust iseenda kohtamisest kui koidikuaegade poolunes, võõristustki enese osade suhtes (vt „isikukirjeldus” lk 78 ja jälle ka Aare Pilve „Varbavalu”). Mis ta on, see inimese „ise”? Ei monoliit, vaid katked, nopped, märkmed nagu suures mälus ikka. Ja lüngad, tühikud, hämaralad – või siis nii täielised kohalolud, et ilmuvad „iselegi” vaid vaikusena, vakatamisena; nii teistelegi selles sõnaraamatuks kirjutatud kogumikus lausa sisuseletuseta või mõne põgusa viitega märksõnadena:\n(tsüklid e. baasilisus)\n(esä; isamaa; patrioot; isamaata patrioodid)\n(evakueerimine; asumaa; maa tagastamine; maa taastamine)\npüha (pühad; pühad paigad)\n… kui nimetada vaid mõningaid üksi jäävaid mõisteid. On nende sisu liiga suur, et teiste ja väiksemate kannete vahele ära mahtuda? On see sisu juba kirjas teistes kannetes üle kogu raamatu? Kirjas kõikjal selle raamatu ümber? („vabadus” ainsa lausega: „Sellest oleme nii palju rääkinud!”, lk 247.) On need märksõnad eneseküllased selgitusetagi või kõnetused raamatulehe pinnalt üles ja välja, et leida vastust ligimeses, kes loeb? On nii seda kui teist kui kolmandat, aga on ka midagi veel, mis jääbki mõistatuseks. Midagi, mida Runnel siin ei ava ega jaga, kuid millest märku anda peab vajalikuks; ja neist ütlematajätmistest võib vaimustuda samavõrd kui öeldust, päris sageli enamgi veel.\nSee Helju Jüssile antud intervjuust kirjutatud lugu on raamatu pikimaid ja kõnekamaid. Siin ilmneb Runneli keelemängulust, luba oma luule laste kätte anda (kui mandariin ja riinimanda): „Jõudsime koju ja esimene raamat, mida lapsed hakkasid lehitsema, oli suveks laua peale jäänud luuletuskogu. Juhuslikult oli see minu enda kirjutatud lasteluuletuste raamat. Esimesel õhtul hakkasid nad seda lugema mitmekesi, kordamööda, valju häälega, aga nad hakkasid luuletusi käigu pealt pöörama või parodeerima. Kõik riimsõnad käänasid hoopis teiseks. Ja ise naersid ja tänitasid ja mul hakkas lõpuks päris kummaline kõhe tunne. Lõpuks ma liitusin ise ka nendega ja hakkasin koguni juhendajaks. Hakkasime luuletusi lugema teadlikult mitut moodi – erineva rütmiga, erineva kiirusega, erineva tooniga: kord piduliku, kord räuskava, kord niisuguse tõesti, parodeeriva tooniga. Kuni kogu see kunagi omakirjutatud luule muutus niisuguseks neutraalseks keeleliseks asjaks, keeleks, mille omanikuna ma ennast ei tundnudki, ja koos lastega elasime läbi lihtsalt sõnamõnu” (lk 138).\nSeda sorti lapselikult „pööravat” sõnamõnu ei ole „Väravahingedes” ülevoolavalt palju, aga see on tuntavalt kohal ja teinekord tabab lugeja silme all ka suuri ja tähtsaid teemasid nagu ajaloolisus (valdurmikitalik ajaloovisand „Ipi” lk 76-77); nii võimaldab see ka tõsistes ja pahuraiski juttudes kuulda hoopis üht teist laadi kõnelejat. Ja raamatus on ka nii mõnedki Runneli vigurjoonistused!\nMõistes „luuletaja pühapäevas” saab teise värvingu ka Runneli manifesteeritud konservatism. See pole pelk vananeja sõda noorte vastu (kuigi ega talle noored eriti meeldivat paista, ehkki noorus kui selline leiab armu). Kaitstes mõttelugu ja vaimuvaramut uuenduste eest, kaitseb ta samas üht kaduvat või juba kadunud ajataju, aja väärtustamise aega, pühapäeva pidamise kultuuri. XX sajandi teise poole muutused on Runneli silmis suuresti seotud bürokraatliku masinlikkuse pealetungiga looduslikule eluja vaimulaadile, ja seda masinat ründab ta romantistliku kirega nagu William Blake saabuva industriaalajastu „saatanlikke veskeid” (vt ka „joovastus”, „kõne”).\nParadoksaalselt tundub, et nõukogude ajas oli Runnelil ses looduse ja masina võitluses kergem kui oma riigi tulles, mil ta sellesinase Eesti mõtteloo rahva ette toomiseks on pidanud sõlmima ja säilitama soodsaid suhteid „masinat” kontrollivate võimu ja mammona esindajatega, keda ta enamasti sisimas võõristab või lausa põlgab („valitsejad” – „Kurikaelade ninamehed ja kaisusõbrad (ajal.)”, lk 251). Runnel otsib selle vastuolu ületamisel abi piiblilt, pakkudes ühele kuulsale kirjakohale säärase tõlgenduse: „Kristlastena teame: noore Jeesuse üks peategudest oli usu ja majanduse vahekorra selgitamine, õieti – selitamine. Nimelt kihutas ta rahavahetajad – templist välja! Nii tehes ei hävitanud ta raha, vaid tähtsustas neid kahte – templit ja raha, ehk usku ja majandust – eraldi” (lk 205). Naiivpragmaatiline selgitus muidugi, aga pigem eneseteraapiline kui küüniline. … kui Eesti vabariiki poleks katkestatud, võinuks Hando Runnelist saadagi hoopis külapastor?\nSäärast „olla võinust” mängib ta raamatus mitmel korral läbi, pidades väikesi jutlusi, manitsedes, tõlgendades piiblit, lausudes uusi tähendamissõnu; aga vist olnuks tema eksegeesid veidi liiga ketserlikud. Või saanuks temast hingearst, vaimse keskkonna tohter Juhan Luiga jälgedes? Üks on selge – diplomaati poleks temast saanud.\n„Tuleb silmas pidada, et ükski rahvas ei ole teise rahva ees süüdi,” vannutab Runnel oma raamatus (lk 253), et siis kohemaid asuda tõestama vastupidist. „Aga majanduslikus mõttes on nemad selle stalinliku kolonialismi, sotsialistliku kolonialismi kandjad,” põrutab ta „vene kontingendi” kohta (rahvarinde aegadel, tekstis „vana vaim”) – ja nõuab nende väljasaatmist piibli üheksandale käsule toetudes: „ära himusta ligimese koda!” (lk 253-254), tajumata oma jutus vastuolu. Ja „Vene küsimuse” pealkirja all pahandab Runnel: „Impeeriumi mastaabis on mitmed väikerahvad pidanud taluma genotsiidipoliitikani ulatuvat allaheitmist ja õigusetust; autonoomia tegelik saavutamine oleks väikerahvastele viimaseks elupäästjaks. Ent juba enne suveräänsuse ja tegeliku omavalitsuse saamist kuulutab tulevasele suveräänsele alale jääva suurrahva kild siinse väikerahva mitte suhteliseks, vaid absoluutseks suurrahvaks ühes impeeriumi-mastaabilise suurrahva patukoormaga – ülekohtune, eesõigustatud, prioriteetne –, iseenda aga juba ette sellel võimalikul veel olemata suveräänsel alal ülekohtuseid kammitsaid ja kitsendusi taluvaks, alandatud ja solvatud väikerahvaks, kelle „kannatuste karikas” hakkavat nüüd (!) täis saama” (lk 259).\nNeed viimati viidatud on täpsed ja tabavad sõnad, mis pädevad tänagi, pea kaks kümnendit suveräänsuse saavutamisest. Ent, nagu näha eespool öeldust, Runnel ise käsitab toda „pretensioonikat vähemuskildu” ise ikkagi just jäigalt võimupositsioonilt, justkui suurrahva ja suurriigi eesotsast, süüdistajana ja kohtumõistjana, kohtuotsuse (väljasaatmise) kõneaktilise täidesaatjanagi, nii nagu Vene võim pagendas siinseid Siberisse ja „omasid” siia. Kui „Väravahingede” suurus seisneb paljuski Runneli võimes näha ja armastada konkreetseid inimesi (vt näiteks oivalist portreed „Volli”!), siis see võime avaldub ikka vaid eestlaste suhtes. Siinseist venelastest rääkides kõneleb ta aina ja ainumalt rahvast, kõneleb rahvast kui ühtsest massist – ning nii, nagu see olekski üks Vene riikliku ideoloogiaga ja võimuaparatuuriga. Mitte inimestest.\nNii on Runnel võtnud väljaspool raamatut ka öelda asju nagu: „Kui liiga palju muud ollust läheb looduslikku organismi, ei suuda see enam ise puhastuda. Ta saastub ja muutub surmapaigaks. Kui üks rahvas saastatakse teise rahvaga, ükskõik, kui sõbralik sa oled, sureb see rahvas välja. Nii et soovin õnne väljasurejatele” (intervjuu ERR uudistele, 13. XII 2008).\nJah, selle viha taga on isiklikud lapsepõlvetraumad, pühimale – kodule ja perele tehtud kahju. Ent kõik see ei muuda ometi tõika, et ütleja taandab teised inimesed (kel on siin samuti pered ja kodud, paljudel eestlastega ühised, ja kes noid traumasid ju isiklikult ei tekitanud) olluseks ja saastaks. Tarkuse- ja inimesearmastus saab korraga otsa, tarkus ja inimene saavad otsa. Nimega vaimuaadlik alandub nimetu netikommentaatori labasusse. Ent – seda viimast tsitaati õnneks pole siin raamatus. Nagu pole ka juttu, mida Andrus Ansip sageli vestab ja mida kordas ka tol sünnipäevapeol – et just Runnel oli see, kes ajendas teda pronkssõduri aktsioonile …\nMe saame teha näo, et me ei tea nendest. Siin raamatus on veel üks ootamatu pööre. Jaankrossilikus meenutuses „viimane teekond” vestab Runnel Lennart Merest tolle surma eel – vestab vististi ainsast kaasaegsest, keda tõesti on enesest ülemaks pidanud, tollest eestlaste karjapoiss-kuningast, vestab temast lausa kui Päikesest – ja laulab talle kiidulaulu … „ühes muus keeles”, vene keeles. Ühtäkki ja kaunisti. Taas kord – millest ei saa rääkida, tuleb kas vaikida või pöörduda rääkima võõraimas keeles. Või laulda.\nVäravahingede kriiksumise hääled on maalaste „avara elu hääled” (lk 273). Raamatu pealkiri „Väravahingede kriiksumist kuulnud” võib aga viidata nii ainsusele kui mitmusele – Hando Runnel (on) väravahingede kriiksumist kuulnud või Hando Runnel (ja) väravahingede kriiksumist kuulnud. Või – Hando Runnel: (nüüd olete te siis ka) väravahingede kriiksumist kuulnud? Kel väravaid pole, on vähemalt raamatud, on seegi raamat. On avara elu hääled selles luules, neis lauludes, millest Runnel neil lehekülgedel vaimustub. Raamat on värav ilma, aga ka värav koju – või ise kodu, „nende sõnade kodu, mis ulatuvad puudutama meie inimliku olemise põhja” (lk 203). Nagu nendib Jan Kaus raamatu järelsõnas, „on Runneli hing avaram, kui ta võibolla oma raamatus sõnastadagi söandab või suudab” (lk 301). Aga ta söandab või suudab selles raamatus rohkem hingeavarust näidata, kui talle argiselt võimaldada tihkavad nii need, kes ta vanameelsust austavad, kui ka need, kes seda pilkavad. Mõnestki õigusjärgsest tegevusest ja paigast võib Runnel olla paos, aga ses raamatus on ta ometi täienisti kodus, kõigi inimlike tunnetega, hea ja kurjaga. Ja head, südamlikku on ikkagi rohkem, sest see on ju ta püharaamat, luuletaja pühapäeva raamat.


Võrkpalliliidu president Hanno Pevkur: tagantjärele tarkus meid paraku kuidagi tervemaks ei tee - Saaremaa Spordisõber\nHanno Pevkur koos Toivo Aldiga Milano mängul. Irina Mägi\nVõrkpalliliidu president Hanno Pevkur: tagantjärele tarkus meid paraku kuidagi tervemaks ei tee\nHanno Pevkur: Tagantjärele tarkus meid tervemaks ei tee. Nii nagu ka peaminister on öelnud ja Eesti Ekspressis näha oli, siis suurem hulk nakatunuid tuli tegelikult hoopis Austriast. Ka terviseameti juht ütles, et kui see ei oleks olnud Saaremaa, oleks asi alguse saanud kusagilt mujalt. Haigusjuhtumid olid selleks ajaks Eestis ammu olemas.\nKõik, kes mänguks loa andsid – terviseamet, politsei- ja piirivalveamet, Saaremaa vald, sotsiaalministeerium – ütlevad tagantjärele targana, et mäng ja teisedki üritused (mullifestival, iluuisutamise EM jne) tulnuks varem riigi poolt keelata. Sel ajal ei olnud ühtegi piirangut. Ka Euroopa võrkpalliliit andis tol ajal selge signaali, et mäng toimub igal juhul, kas Saaremaal või kuskil mujal. Loomulikult pole kellelgi hea meel sellele tagasi mõelda. Arvan, et kõige kehvemini tunneb end Saaremaa klubi, sest see oli ju klubivõrkpalli üritus. Ent praegu tuleb keskenduda sellele, et aidata ja toetada neid, kes abi vajavad. Jääb loota, et Toivo Alt ja teised südamega võrkpalli juures olevad inimesed kogu toimunu peale käega ei löö.\n← Saaremaa võrkpalliklubi libero Alari Saar tahab FC Kuressaare põhikoosseisu\nSaare maakonna 2019. aasta meeste kergejõustikuedetabel →