Riigikogu ToimetisedEelmised numbridNr 18Noorte kaasamine erakondade tegevusse 2005. aasta kohalike valimiste näitel\nNoorte kaasamine valimisnimekirjadesse ja erakonna juhtorganitesse on erakondadele nende tulevikku silmas pidades eluliselt tähtis.\nSotsiaalteadlased, kes on valimisi uurides keskendunud siiani parlamendivalimistele ja valitsuste moodustamisele, pööravad nüüd üha enam tähelepanu ka parteisisesele demokraatiale ning kandidaatide selekteerimisele. Noorte kaasatus nii parteide osakondade juhatustesse kui ka valimisnimekirjadesse on uudne, kuid oluline teema, sest noorteorganisatsioonid on erakondade jätkusuutlikkuse peamisi garantiisid. Noorte kaasamine erakonna juhtorganitesse ja valimisnimekirjadesse konsolideerib potentsiaalse poliitiku erakonnaga ning seob ka noorkandidaadi isiklikud valijad varakult partei ideoloogiaga (Hooghe, Stolle, Stouthuysen 2004, 194–196).\nKandidaatide selekteerimine kohalike omavalitsuste valimiste valimisnimekirjadesse on erakondade põhikirjade kohaselt eelkõige regionaalsete allüksuste õigus ja kohustus. Sellest tulenevalt analüüsin artiklis, kuidas mõjutab noorte kaasatus parteide piirkondlike osakondade juhatustesse noorte osakaalu kohalikes valimisnimekirjades ehk püstitan hüpoteesi: mida arvukamalt on noored esindatud osakonna juhatuses, seda rohkem on neid ka kohalikus valimisnimekirjas.\nNoorte kaasatuse tähtsus\nArtikkel keskendub kandidaatide selekteerimise kitsale sektorile – noorte kaasamisele osakondade juhatustesse ja noorte osakaalule kohalikes valimisnimekirjades. Traditsiooniliselt on partei noorteorganisatsioonid väga oluline ühenduslüli partei ja ülejäänud ühiskonna vahel, kujutades endast ühtlasi tähtsat uute liikmete värbamise kanalit ning tulevase eliidi kasvulava.\nNoorte värbamine parteisse on eluliselt tähtis ka erakonna tulevikuväljavaateid arvestades. Kui erakonnal on noorte meelitamisega raskusi, kanduvad liikmete värbamise probleemid suure tõenäosusega tulevikku. Kartelliparteidele omaselt on erakonna liikmete ja valijaskonna side nõrgenenud. (Kartelliparteid on kujutatud parteide arengu neljanda astmena: esimese astme moodustasid “eliidi” parteid (19. sajandil), järgnesid massiparteid (1880–1960), kolmandana laia haarde parteid (alates 1945. aastast) ning neljandana (alates 1970. aastast) kartelliparteid (Katz, Mair 1995, 5–28).) Protsess süveneb veelgi, kui erakonnal ei õnnestu kaasata uusi liikmeid noorte hulgast, sest hilisemas eas on inimene isiksusena välja kujunenud ega tunne enam erakonnaga tugevat ideoloogilist ja võrgustikulist sidet (Hooghe, Stolle, Stouthuysen 2004, 196).\nErakonna tavaliikmeks värbamisele lisaks on oluline, et erakond noori motiveeriks ja neile rakenduse leiaks, näiteks valimiste perioodil kampaaniameeskonnas osalemine või mõni muu tegevus. Peale selle on noorteorganisatsioonide roll poliitilise võrgustiku loomine. Isegi kui isik ei ole noorteorganisatsioonis veedetud aja jooksul kandideerinud erakonna valimisnimekirjas ega kuulunud partei juhtorganitesse, on parteil hiljem teda kergem poliitilisse tegevusse mobiliseerida (Hooghe, Stolle, Stouthuysen 2004, 196). Poliitilist mobiliseerimist tulevikus ei tule vaadata pelgalt tulevaste kandidaatide värbamise seisukohalt; nagu Richard S. Katz ja Peter Mair on tänapäevaste kartelliparteide iseloomustamiseks välja toonud, panustavad parteid rohkem riigi institutsioonide mõjutamisse ning riigilt finantseeringu saavutamisse (Katz, Mair 1995). Seetõttu üritavad parteid mobiliseerida ka oma esindajaid avalikus sektoris ning kasutada ära parteilisest kuuluvusest tekkinud võrgustikku.\nEnamikus nüüdisdemokraatiates on inimeste ja erakondade vaheline suhe hägustunud. Inimeste materiaalse heaolu paranemine ning haridustaseme tõus muudab nad üha enam sõltumatuks riigivalitsemise suunitlusega ühingutest, organisatsioonidest ja poliitilistest parteidest. Parteide kaugenemisega inimestest on märgatavalt suurenenud valijate volatiilsus, mis mõjutab oluliselt parteide haavatavust. Parteide valijaskonnad ei põhine enam niivõrd ideoloogial, kuivõrd meedias kujundataval pildil ning võimalikel skandaalidel (Pennings, Hazan 2001, 267–268).\nKandidaatide valikul on pikaajaline mõju ka tulevikku silmas pidades. Selekteeritud kandidaatide kvaliteet määrab ära tulevaste ametnike võimekuse ja taseme, valitud kandidaadid mõjutavad suurel määral erakonna näo kujunemist avalikkuse ees. Valimisnimekiri piiritleb partei demograafilise, geograafilise ja ideoloogilise dimensiooni, mis komplekssena esindab partei suhtumist tehtud töösse ning samal ajal esitab nägemuse tulevasest eliidist ja teostatavast poliitikast. Ehkki kõik kandidaadid ei ole nimekirjas võrdsel positsioonil, eriti suletud nimekirjade puhul, annab teatud surverühmade, näiteks naiste, vähemusrahvuste või religioossete persoonide esiletõstmine signaali partei ideoloogiast (Katz 2001, 278). Et kujundada partei eelistusi ja võimaldada valijail aimata tulevikus teostatava poliitika olemust, piisab sellest, kui partei nimekirjades on esindatud näiteks rohkem kõrge- või madalapalgalisi või noori kandidaate. Kandidaatide nimekirjade puhul tuleb mängu veel psühholoogiline tegur – valijad usuvad, et neid esindab kindel kandidaat, ning kandidaat usub, et esindab kindlat ühiskonnarühma (Katz 2001, 279). Seetõttu on oluline, et nimekiri koosneks eri huvirühmade esindajatest ja haaraks võimalikult suurt valijaskonda.\nKandidaatide parteisisese selekteerimise meetodid ei ole valimistulemuste või inimeste valimiseelistuste mõjutamisel loomulikult määrav tegur. Eesti valimiste lähiajalugu on näidanud, kuidas parteisisest demokraatlikku otsustusprotsessi kasutatakse kampaanias lööklausetena. Sellisel juhul ei ole kandidaatide selekteerimise avatumaks muutmise eesmärk pelgalt valikusõela demokratiseerimine, vaid otsene võitlus teiste parteidega “puhta partei” kuvandi saavutamiseks (Barnea, Rahat 2007, 384).\nSamal ajal võib kandidaatide selekteerimine kujutada endast parteisisese konflikti allikat. Probleeme võib tekitada nii kandidaatide selekteerimise meetodite valik ehk see, mis alusel kandidaadid valitakse, kui ka see, kes on need lõplikud otsustajad, kes koostavad valimisnimekirja (Katz 2001, 280). Konfliktid võivad tekkida nii isiklikel ajenditel kui ka parteis kujunenud rühmade vahel; see võib lõppeda parteisisese koalitsiooni ja opositsiooni tekkimisega. Peale selle võib kandidaatide sõelumine ja soov muuta see avatumaks tekitada lõhe partei noorema põlvkonna ja staažikate parteilaste vahel, sest noorliikmed võivad avatumas selekteerimises näha võimalust lükata troonilt veteranpoliitikud, kes soovivad iga hinna eest parteisisest status quo’d säilitada (Barnea, Rahat 2007, 386).\nKuigi kandidaatide valik on traditsiooniliselt olnud parteide regionaalsete üksuste eesõigus ja kandidaatide selekteerimist nähakse kui madalaima taseme üksuse õigust, on osa erakondi säilitanud keskkontori kui kõrgema taseme kontrolli valimisnimekirjade koostamise üle (Katz 2001, 281).\nKandidaatide selekteerimine Eestis\nErinevalt Ameerika Ühendriikidest, kus kandidaatide selekteerimisprotsess toimub avaliku võimu järelevalve all (Ware 1996, 259), ei ole Eestis kandidaatide selekteerimine seadustega piiritletud, vaid on jäetud partei siseasjaks. Kohaliku omavalitsuse volikogu valimise seadus sätestab vaid, et erakond ja valimisliit koostavad kandidaatide ringkonnanimekirja ning keelab ühel inimesel kandideerida rohkem kui ühes valimisringkonnas ja rohkem kui ühes valimisnimekirjas (Kohaliku omavalitsuse… 2002). Vastupidi Riigikogu valimistele, kus kandidaatide arv ringkonnanimekirjas võib ületada mandaatide arvu ringkonnas kuni kahe kandidaadi võrra, ei ole kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel kandidaatide ringkonnanimekirja pikkus seadusega piiritletud (Riigikogu valimise seadus 2003). Sellest tulenevalt ei ole kandidaatide selekteerimisprotsessile valimisseaduse survet ja tähelepanu tuleks pöörata erakondade siseteguritele.\nPõhikirjade põhjal võib kõigi Eesti suurimate erakondade struktuure pidada ühetaoliseks. Eesti erakondadel on regionaalsusel põhinev kolmeastmeline struktuur. Erakonna regionaalse struktuuri põhiüksus on osakond, mis teostab erakonna poliitikat kohaliku omavalitsuse tasandil. Kui erakonnal on maakonnas vähemalt kaks osakonda, võivad need moodustada maakondliku organisatsiooni ehk piirkonna. (1995. aastal vastu võetud Reformierakonna põhikiri nimetab kohaliku omavalitsuse tasandil tegutsevat väiksemat struktuuriüksust piirkondlikuks organisatsiooniks, mida ülejäänud erakonnad kasutavad maakondliku organisatsiooni terminina.) Erandiks on suuremad linnad Tallinn ja Tartu, mis maakondlikku organisatsiooni ei kuulu ning moodustavad eraldi erakonna linnalise osakonna, millel on maakondliku organisatsiooni õigused. Keskerakonna ja Res Publica põhikiri laiendas piirkonnaorganisatsiooni õigusi veel Narva, Kohtla-Järve ja Pärnu linnale. Erakondade kõrgeim organ on üldkogu, mis kutsutakse kokku vähemalt kord ühe aasta jooksul. Üldkogudevahelisel ajal juhib erakonna tööd üldkogul valitud erakonna juhatus (vt Erakonna Isamaaliit põhikiri 2005; Eesti Reformierakonna põhikiri 1995; Ühendus Vabariigi Eest – Res Publica põhikiri 2001; Eesti Keskerakonna põhikiri 2005; Sotsiaaldemokraatliku Erakonna põhikiri 2004; Eestimaa Rahvaliidu põhikiri).\nErakondade põhikirjade analüüsi kohaselt on kohalike valimisnimekirjade koostamise vastutav allüksus osakondade juhatused või kohalikud valimistiimid, kelle koostatud ja järjestatud nimekirja kinnitab osakonna üldkogu. Erandiks on Sotsiaaldemokraatliku Erakonna nimekirjade koostamine, seal paneb ka kandidaatide järjestuse paika osakonna liikmete hääletus üldkogul. Keskkontori roll jääb kohalike omavalitsuste valimiste puhul üldjuhul soovitavaks, küll aga võib intervjuude põhjal täheldada Rahvaliidu ja Keskerakonna peakontorite suuremat osalemist kohalike valimisnimekirjade koostamises.\nNoorte esindatus valimisnimekirjades\nValimisnimekirjade koosseis kujundab parteide näo ja näitab suuresti ka valijaskonda, kelle hääli soovitakse valimistel eelkõige saada. Samuti peegeldavad nimekirjad parteide programmilisi eelistusi ehk seda, millistele ühiskonnarühmadele pööratakse enim tähelepanu nii valimiseelses kampaanias kui ka pärast edukaid valimisi võimu teostamisel.\nNoort kandidaati määratlen artiklis kui kuni 35-aastast inimest. Vanuse on tinginud erakondade noortekogude põhikirjalised piirangud, mis sätestavad, kui kaua erakond tõlgendab oma liikmeid noorena. Keskerakonna Noortekogu ja Noorte Sotsiaaldemokraatide põhikirjad sätestavad klubi liikmeks olemise vanusepiiranguks 30 eluaastat (www.kesknoored.ee; www.noorsots.ee), Rahvaliidu noortel ja Reformierakonna noortekogul on vanuse ülempiir 35 eluaastat (www.rahvaliit.ee; www.reforminoored.ee). Soovides mitte välistada uuringus erakondade noortekogude kandidaate, piiritlesin 2005. aasta kohalike valimiste noorkandidaadid sünnikuupäevaga 16. oktoober 1969.\nNoorte paigutamine valimisnimekirjadesse ei pruugi tuua valimisvõitu, ent näitab selgesti, milline erakond pöörab noortele rohkem tähelepanu ning mõtleb süsteemselt uue poliitikute põlvkonna kasvatamisele. Tabelist 1, mis annab esimese ülevaate noorte kaasatusest valimisnimekirjadesse 2005. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel, saab välja tuua kaks olulist näitajat: alla 35-aastaste arvulise koosseisu ja noorte protsentuaalse osaluse valimisnimekirjades. Noorte protsentuaalne osakaal viitab erakonna püüdlustele haarata nooremat valijaskonda ja näitab noorte kaasatust erakonna tegevusse, noorte koguarv seevastu erakonna tulevase eliidi potentsiaali ehk kui suure hulga inimeste seast saab partei tulevasi poliitikuid valida.\nTabelist 1 ilmneb, et kõige rohkem panustas noortele erakond Res Publica. Ehkki Res Publica valimisnimekirjad olid kokku ligi tuhande inimese võrra lühemad kui suurima kandideeri¬jaskonnaga Rahvaliidul, piisas 15 protsenti suuremast noorte osakaalust valimisnimekirjades, et ületada Rahvaliidu nimekirjades kandideerinud noorte arv paarikümne kandidaadi võrra. Tabeli teises äärmuses on Keskerakond ja Sotsiaaldemokraatlik Erakond. Vaadeldes alla 35-aastaste kandidaatide arvu nimekirjade kogusummas, on Sotsiaaldemokraatlik Erakond selgelt punase laterna osas, jäädes 219 noore kandidaadiga esimestest ligi kolm korda maha. Kui aga arvestada sotsiaaldemokraatide väga lühikest kogunimekirja ja noorte protsentuaalset osalust valimisnimekirjades, siis selgub, et Sotsiaaldemokraatlik Erakond panustab oma tegevuses noortele küllaltki tugevalt. Suhtelisel skaalal on kõige vähem noori valimisnimekirjadesse paigutanud Keskerakond, jäädes Res Publica noorte suhtarvult maha üle kahe korra; samal ajal ei hiilga Keskerakond ka noorte absoluutarvu skaalal.\nTabel 1. Noorte kaasamine valimisnimekirjadesse\nNoorte osalus valimisnimekirjades (%)\nALLIKAS: Autori arvutused Vabariigi Valimiskomisjoni andmete põhjal.\nKandideerimine omavalitsuste lõikes\nUurimistöö huvides olen jaotanud omavalitsused elanike arvu alusel rühmadesse. Kõige väiksemas rühmas on omavalitsused, kus oli 2005. aasta alguse seisuga vähem kui 2000 elanikku. Samal ajal on esimene rühm kõige suurem, sisaldades 130 omavalitsust, alates 241 elanikuga Vormsi vallast kuni 1953 elanikuga Rakke vallani. Teise rühma moodustavad 67 suuremat valda ja väiksemat linna, millest väikseim on Tahkuranna vald ning suurim 4800 elanikuga Võru vald. Kolmandasse kuuluvad juba keskmise suurusega linnad alates Sauest kuni Rakvereni, selles rühmas on kokku 34 omavalitsust. Eelviimase rühma moodustavad Viljandi, Pärnu, Kohtla-Järve, Narva ja Tartu ning viimase rühma elanike arvult suurim omavalitsusüksus Tallinn. Jaotamine on oluline, sest erakondade näitajad varieerusid eri suurusega omavalitsuste lõikes rohkem kui 50 protsendi ulatuses, ning võimaldab saada selgema ülevaate erakondade tegevusest kandidaatide värbamisel.\nTabel 2. Noorte kaasamine valimisnimekirjadesse kohaliku omavalitsuse suuruse alusel\nKohaliku omavalitsuse suurus (inimest)\nMärkus: *Rahvaliit ja Sotsiaaldemokraatlik Erakond olid Tallinna valimisringkondades esindatud ühise nimekirjaga.\nTabelist 2 võib peaaegu kõigi erakondade puhul näha stabiilset noorte kaasatust kõigis omavalitsustüüpides. Noorte kandidaatide osakaal parteide valimisnimekirjades ei kõigu erinevaid omavalitsustüüpe läbivalt üldiselt üle 10 protsendi. Huvitav erand on Rahvaliidu tulemus suuremate linnade rühmas, kus noorte kandidaatide osakaalu näitaja erines peaaegu kaks korda erakonna üleriigilisest keskmisest. Eriti tugevalt paistis silma nooremate kandidaatide hulk Viljandis, kus 26 kandidaadist olid 16 alla 35-aastased ehk noorte osakaal Rahvaliidu nimekirjas oli koguni 61%. Erandi võis tingida Rahvaliidu traditsiooniliselt suhteliselt nõrk positsioon suuremates linnades ja soov haarata noorte kaudu uut valijaskonda. Samal ajal näitab see kindlasti ka noorte parteisisest usaldamist ning erakonna jätkusuutlikkust linnalistes piirkondades.\nRahvaliidule vastupidist trendi ilmutab suuremate linnade rühmas Reformierakond, kus noorte osalus valimisnimekirjades on peaaegu 10 protsenti madalam erakonna üle-eestilisest keskmisest. Noorte vähest osakaalu Reformierakonna suuremate linnade nimekirjades võib seletada erakonna varasema võimul oldud perioodiga, mille jooksul on partei tuumiku ja eestvedajate autoriteet liikmeskonna ja avalikkuse ees nõnda konsolideerunud, et noortel on raske ennast tõestada.\nKes kellele panustab\nVäikevaldade rühmas tuleb noorte osakaalu näitajasse suhtuda teatud ettevaatlikkusega, sest seal ei tähenda noorte suur protsentuaalne osakaal alati erakonna häälestatust noorele valijaskonnale, vaid viitab hoopis piiratud inimkapitalile. Näiteks Isamaaliidul oli väikeste omavalitsuste valimisnimekirjades kolmandik kandidaatidest alla 35 eluaasta. Samal ajal oligi mitmes väikeses omavalitsuses Isamaaliidu nimekirjas ainult üks inimene. See mõjutas statistikat, kuid tegelikult ei anna ühe kandidaadiga valimisnimekirjad objektiivset ülevaadet erakonna panustamisest noortele.\nSuurte linnade rühmast eraldasin Tallinna valimisringkonnad, sest noorte kandidaatide osakaal Tallinnas erineb tunduvalt ülejäänud linnade näitajatest. Tallinnas on peaaegu kõik erakonnad suurendanud noorte hulka valimisnimekirjades, mida võib põhjendada erakondade noorteklubide aktiivsema tegevusega pealinnas. Res Publica ja Reformierakonna puhul lisandub vastandumine Keskerakonnale, kes haarab pigem eakamat valijaskonda.\nVõrreldes põgusalt noorte osa Tallinna valimisnimekirjades ja erakondade valimisplatvorme, võib leida kinnitust väitele, et noorte osatähtsus nimekirjades on seotud erakonna programmiliste lubadustega ning sooviga haarata nooremat valijaskonda. Eriti ilmekalt kinnitab seda Res Publica ja Keskerakonna võrdlemine. Res Publica põhilised lubadused 2005. aasta valimistel Tallinnas olid lasteaedade järjekordade lõpetamine, 2000-kroonise laste kasvuraha sisseseadmine ning lasteaedade ja koolide renoveerimine (Postimees, 6.10.2005). Samal ajal väärtustas Keskerakond rohkem eakaid ja vähem kindlustatuid, lubades pensionäridele igakuist 700-kroonist hinnatõusu kompensatsiooni (Eesti Keskerakonna valimisplatvorm kohalike omavalitsuste volikogude valimistel 2005). Samasuguseid suundumusi võib näha ka Reformierakonna Tallinna valimisplatvormis, kus lisaks Tallinna peamagistraalide rekonstrueerimisele olid esimeste punktidena ära märgitud lastehoiuraha kehtestamine ning laste sportimisvõimaluste parandamine (Postimees, 6.10.2005).\nEelöeldust võib järeldada, et noorte kaasatus erakondade valimisnimekirjadesse peegeldab erakonna programmilisi seisukohti ja soovi haarata valimistel nooremat valijaskonda. Erakondade valimisplatvormide ja -nimekirjade vanuselise koosseisu vahel paistab esmapilgul olevat üsna ilmne seos, kuid kaugeleulatuvate järelduste tegemiseks tuleks seda teemat kindlasti põhjalikumalt uurida.\nNoorte kaasatus juhatustesse\nLähtudes Eesti erakondade põhikirjadest, selekteeritakse kohaliku omavalitsuse volikogude valimiste kandidaadid küllaltki detsentraliseeritult, sest kõigis erakondades on valimisnimekirjade koostamise õigus ja kohustus antud kohalike osakondade juhatuste pädevusse ning juhatuse moodustatud nimekirja kinnitab osakonna üldkogu (Sotsiaaldemokraatlikus Erakonnas järjestab osakonna üldkogu juhatuse ülesseatud kandidaadid). Sellest lähtudes tuleks otsustajate ning valimisnimekirjade vanuselise koosseisu seoste analüüsimisel keskenduda eelkõige erakondade regionaalsete allüksuste ehk osakondade juhatuste uurimisele.\nOsakondade juhatuste analüüs osutus keeruliseks, sest võrrelda tuli kokku 684 valimisnimekirja ja sellega paralleelselt sama palju osakondade juhatusi. Uurimise algstaadiumis selgus, et Isamaaliitu ei ole võimalik antud töös käsitleda, sest 2005. aasta kohalike valimiste eelsete juhatuste protokollid puudusid või ei soovitud juhatuste koosseise avaldada. Samadel põhjustel jäi teadmata Keskerakonna Tallinna piirkonna juhatuse koosseis 2005. aasta valimiste eelsel perioodil. Seetõttu kaasasin osakondade juhatuste analüüsi viis erakonda – Eesti Reformierakonna, Ühenduse Vabariigi Eest – Res Publica, Eestimaa Rahvaliidu, Eesti Keskerakonna ja Sotsiaaldemokraatliku Erakonna.\nOsakondade juhatuste suurus erineb eelkõige piirkonniti. Väikevaldade rühmas puudusid peaaegu kõigil erakondadel osakonnad ning valimisnimekirjade koostamise kohustus kandus maakondlikule allüksusele. Osakonna juhatuse suurus varieerus ühest liikmest (osakonna esimehest) väiksemates omavalitsustes paarikümne liikmeni suuremate linnade ja pealinna arvestuses.\nJoonis 1 annab ülevaate noorte kaasatusest ringkonnanimekirjadesse võrdluses noorte kuulumisega osakondade juhatustesse omavalitsusüksuste suuruse alusel.\nNoorte kaasatuse poolest osakondade juhatustesse eristuvad erakondade võrdluses eelkõige Reformierakond ja Keskerakond. Kui suuremad linnad välja arvata, on Reformierakond peaaegu kõigi omavalitsusrühmade arvestuses kaasanud partei juhtimisse kõige rohkem alla 35-aastasi liikmeid, pealinna arvestuses küünib noorte kaasatus koguni 50 protsendini. Keskerakond paistab seevastu silma noorte vähese kaasamisega, jäädes väiksemates omavalitsustes 5–10 protsendini ning ulatub suuremate linnade arvestuses veerandini juhatuste koosseisust. Teistes erakondades on noorte kaasatus üldjuhul stabiilselt ligikaudu 20 protsenti osakondade juhatuste koosseisust.\nJoonis 1. Noorte kaasatus osakondade juhatustesse ning valimisnimekirjadesse\nSDE – Sotsiaaldemokraatlik Erakond; Ref – Reformierakond; RP – Res Publica; RL – Rahvaliit; Kesk – Keskerakond.\nALLIKAS: Vabariigi valimiskomisjon, Priit Kallakas.\nSuurem keskus, aktiivsemad noored\nJoonis näitab ilmekalt, et noorte osakaal valimisnimekirjades ja osakondade juhatustes kasvab koos omavalitsuse elanike arvuga, mis viitab järjekordselt erakondade noorteorganisatsioonide aktiivsemale tegevusele linnalistes asulates. Kui üldjuhul on noorte osalus valimisnimekirjades suurem kui juhatustes, siis erand on Keskerakond ja Reformierakond suuremate linnade rühmas ning Reformierakonna ja sotsiaaldemokraatide tulemused pealinna arvestuses. See tuleneb suure tõenäosusega haldusaparaadi ning seega ka juhatuste noorest koosseisust. Samal ajal on valimistel edu saavutamiseks vaja kaasata endiselt vanemaid ja tuntumaid poliitikuid, mis ei lase hoolimata noorte suurest arvust valimisnimekirjades noorkandidaatide osalusmäära liiga kõrgele tõusta.\nSotsiaaldemokraatliku Erakonna Tallinna ringkonna kahe näitaja suur erinevus on tingitud järjekordselt sotsiaaldemokraatide ja Rahvaliidu ühisest valimisnimekirjast. Kui Rahvaliidu kandidaadid eraldada Tallinna sotsiaaldemokraatide valimisnimekirjast, ning eeldada, et noorte kaasatus ringkonnanimekirjadesse kasvab sarnaselt teiste erakondadega omavalitsuste suurenedes, tõuseks Sotsiaaldemokraatliku Erakonna noorte osalus Tallinna ringkonnanimekirjades peaaegu 10 protsendipunkti võrra.\nEsitatud joonis kinnitab suuresti artikli põhihüpoteesi – mida rohkem on noori kaasatud osakondade juhatustesse, seda enam on neid kaasatud erakonna valimisnimekirjadesse. See ei pruugi küll valimisvõitu tuua, kuid näitab selgesti, milline erakond pöörab noortele rohkem tähelepanu ning mõtleb süsteemselt uue poliitikute põlvkonna kasvatamisele. Erakondade noorteorganisatsioonid hakkavad kujunema parteide suurimaks uute liikmete värbamise kanaliks. Erakonna sisestruktuurides noortele rakenduse leidmine aitab uut poliitikute põlvkonda siduda erakonna ideoloogia ja võrgustikuga, parteil on tulevikus kergem mobiliseerida noori nii kampaaniameeskondadesse kui ka poliitilistele ametikohtadele.\nBarnea, S., Rahat, G. (2007). Reforming Candidate Selection Methods. – Party Politics, vol 13, pp 375–394.\nEesti Keskerakonna valimisplatvorm kohalike omavalitsuste volikogude valimistel, 2005. – http://www.saadik.ee/programm2005.php (18.05.2008).\nHooghe, M., Stolle, D., Stouthuysen, P. (2004). Head Start in Politics. – Party Politics, vol 10, no 2, pp 193–212.\nKatz, R. (2001). The Problem of Candidate Selection and Models of Party Democracy. – Party Politics, vol 7, no 3, pp 277–296.\nKatz, R., Mair, P. (1995). Changing Models of Party Organization and Party Democracy: The Emergence of the Cartel Party. – Party Politics, vol 1, no 5, pp 5–28.\nKohaliku omavalitsuse volikogu valimise seadus (2002). – https://www.riigiteataja.ee/ert/act.jsp?id=12749230 (30.10.2008).\nPennings, P., Hazan, R. (2001). Democratizing Candidate Selection: Causes and Consequences. – Party Politics, vol 7, no 3, pp 267–275.\nReformierakonna valimislubadused Tallinnas 2005. aasta valimistel. – http://www.postimees.ee/061005/esileht/valimised/179277.php (6.11.2008).\nRes Publica valimislubadused Tallinnas 2005. aasta valimistel. – http://www.postimees.ee/061005/esileht/valimised/179280.php (6.11.2008).\nRiigikogu valimise seadus (2003). – https://www.riigiteataja.ee/ert/act.jsp?id=1045561 (30.10.2008).\nVabariigi valimiskomisjoni 2005. aasta kohaliku omavalitsuse volikogu valimiste koondstatistika.\nWare, A. (1996). Political Parties and Party Systems. New York: Oxford University Press.\nÄriregistri erakondliku kuuluvuse andmebaas seisuga 1.01.2006.


Võrumaa valgehallitusjuustud murravad pealinna poodidesse - Põllumajandusuudised\nAutor: Põllumajandus.ee • 5. märts 2020\nVõrumaa valgehallitusjuustud murravad pealinna poodidesse\nAndri-Peedo talu alustas tegevust juba 10 aastat tagasi, kui Linda vanemad ostsid Võrumaal päevi näinud suvekodu. Talumajast sai peagi püsiv elupaik ja isa nõudmisel võeti esimesed viis kitse, sest mis talu see on, kui loomi ei ole.\nAndri-Peedo talu perenaine Linda Pajo.\nPeagi lõpetas Linda Tartus ülikooli ja mõtles koos elukaaslase Kermo Rannamäega, mida edasi teha. „Isa kutsus meid Võrumaale elama, et saaksime üheskoos loomakasvatuse korralikult käsile võtta,“ meenutab Linda. Tol ajal ei olnud poes kitsepiimatooteid saada, seega nähti võimalust siseneda turule millegi uuega. Linnulennul on möödunud 10 aastat. Talul on uus suur laut, heinaküün, meierei ja rohkelt tooteid. Milline kitsetõug annab hästi piima ja milliseid tooteid talus valmistatakse, selgitab talu perenaine Linda Pajo.\nKui 10 aastat tagasi alustati, siis polnud kellegi käest nõu küsida. Kõik otsused tehti põhimõtteliselt kõhutunde põhjal. „Kitsetõu valisime interneti ja raamatute abiga,“ muheleb Linda. Kitsetõu valimisel pöörati erilist tähelepanu just sellele, et piimal ei oleks väga tugevat maitset ja et see sobiks erinevate toodete valmistamiseks. Nii langes valik just Saksamaal populaarse tüüringi tõu kasuks.\nTüüringi kitsed annavad ka vanemas eas hästi piima.\nEsimesed kitsed toodigi Saksamaalt Tüüringi piirkonnast. Tüüringi kitsed annavad ka vanemas eas hästi piima. Nii näiteks on karja juhiks ja tubliks piimaandjaks 8-aastane Marit. „Meie karja kõige vanemad kitsed on 8–9-aastased, aga annavad siiani päevas keskmiselt 3–4 liitrit piima, tublimad isegi 5 liitrit,“ selgitab Linda. Ta lisab, et talveperioodil piimakogused küll langevad, kuid piima kvaliteet jääb samaks. Karja jätkusuutlikkuse eest hoolitsevad Saksmaalt toodud sikud, näiteks 6-aastane Eberhard.\nAndri-Peedo talus antakse kitsedele kogu aasta vältel Eestis ainulaadse ja uuendusliku tehnoloogiaga kuivatatud heina.\nTalu esimeseks tooteks oli just toorkitsepiim. Juustudeni jõuti aga alles 2017. aastal, kui külla kutsuti Itaaliast pärit juustumeister Massimo. Üheskoos valmis ka esimene juustupartii.\nSama aasta augustis lisandusid kreemjuustud ja kaks kuud laagerdunud kõvajuust Caporale. Peagi valmisid kitsepiimajogurt ja pool aastat laagerdunud kõvajuust Tenente. „Juustude nimed Caporale ja Tenente tulevad itaalia keelest ning tähendavad kapralit ja leitnanti.“ Ta lisab, et nende peres on väga palju kaitseväelasi, see oli ka juustunimede ajendiks. „Lisaks kõlavad need nimed väga hästi,“ naeratab Linda.\nTalu esimeseks tooteks oli toorkitsepiim. Juustudeni jõuti aga alles 2017. aastal.\nViimasena lisandus talutoodete valikusse mahedamaitseline Camemberti stiilis valgehallitusjuust. Linda sõnul on hallitusjuustude tegemine neil nüüd küll käpas, kuid teisi hallitusjuuste nad valmistama ei hakka. „Ühes tootmises ei saa teha sini- ja valgehallitusjuustu, kuna kahe bakteri koosmõjul muutuksid kõik juustud roheliseks. Lisaks ei saa hallitusbakterist väga kergelt lahti,“ tõdeb perenaine. Hallitus tekib juustudele, kui ruumis on +13 kuni +14 °C. ja õhuniiskus on 95%. Sellistes tingimustes elavneb bakter ja liigub juustu väliskestast sisemusse. Andri-Peedo väikeste juustude puhul võtab see aega 7–10 päeva. Enne müüki pakendatakse juustud vastavasse paberisse. Hallitusbakter aga tegutseb edasi, nii võib juustul kaks kuud hiljem olla juba palju tugevam maitse kui pakendamispäeval. Hiljuti tagasi lisandus valikusse ka salatijuust.\nMöödunud suvel liitus Andri-Peedo talu tunnusmärgiga Ehtne talutoit.\nMöödunud suvel liitus Andri-Peedo talu tunnusmärgiga Ehtne talutoit. Liitumise peamiseks põhjuseks on soov vahetada teiste liikmetega ideid ja mõtteid, kuidas talutooteid tarbijale lähemale viia. „Koos on ikka toredam, julgem ja tihti ka lihtsam. Hetkel oleme oma müügiga lapsekingades ja meil on veel palju arenemisruumi. Üheskoos areneme aga ikka kiiremini,“ arvab Linda.\nArtikkel valmis ETKLi katuskaubamärgi “Ehtne Talutoit” tutvustuseks.


Vanad lesbid tulevad kapist välja - Eesti Päevaleht\nFilmi sisu saab lühidalt kokku võtta lausega: vanad lesbid tulevad kapist välja. Peategelased on Madeleine (Martine Chevallier) ja Nina (Barbara Sukowa), kes on suhtes olnud juba 20 aastat, ent seda kõik need aastad salajas hoidnud.\nMadeleine ja Nina on oma elu korraldanud nii, et elavad peaaegu koos, aga mitte ilmarahva jaoks. Madeleine elab isiklikus korteris ja Nina teeb näo, et on tema naaber. Nende salaelu saab avalikuks dramaatiliste sündmuste käigus, mitte seetõttu, et Madeleine ja Nina oleksid otsustanud, et nüüd on õige aeg, ajanud selja sirgu ja toonud tõe uhkusega lagedale.\n„Meie kaks”on psühholoogiline draama, mille peaosalised mängivad lesbilist armastajapaari suure õrnuse ja kirega. Film on väga füüsiline, lembestseene on rohkem kui üks (mis ei tähenda lesbiseksi kinolinal). Režissöör Filippo Meneghetti on osanud panna hapra teema äärmiselt elutruusse vormi ja selle elegantselt riietanud. Ka raskemad ja ängistavad kohad on siiski tulvil lootust ja armastust. Kindlasti ei ole tegemist rusuva filmiga, ehkki raskusi ületada tuleb armastajapaaril küll.


Haapsalu linnaliinide marsruut muutub | Läänemaa ja Haapsalu uudised | Läänlane\npühapäev, 15 september, kell 10:49:56\nHaapsalu linnaliinide marsruut muutub\nUudis | 20. Juunil 2012, kell 09:05\nHaapsalu linnaliinide marsruut muutub ajutiselt seoses Ehte tänaval tehtavate kaevetöödega alates 25. juunist.\nOÜ Tekton rekonstrueerib Ehte tänaval vee- ja kanalisatsioonitorusid. Seoses eeltooduga toimib Haapsalu linnaliinide liiklus järgnevalt:\nLinnaliin nr 1 Lossiplats - Rohuküla. Muudatus puudutab ainult väljumisi Holmilt kell 09.36 ja 15.46. Sõites Holmilt on Ehte bussipeatus viidud ajutiselt Suur-Lossi tänavale maja nr 15 juurde, Suur-Loosis tn sõidab buss edasi mööda Lahe ja Mihkli tänavat. Mihkli tänaval nr 3 maja juures on ajutine peatus. Sealt edasi sõidab buss Lossiplatsi ja bussiliiklus jätkub tavapärasel marsruudil.\nLinnaliin nr 2 Holmi - Uuemõisa. Sõites Holmi tn on Ehte tn bussipeatus viidud ajutiselt Suur-Lossi tänavale maja nr 15 juurde, Suur-Lossi tn sõidab buss mööda Lahe ja Mihkli tänavat. Mihkli tänaval nr 3 maja juures on ajutine peatus. Mihkli tn peatusele järgmine peatus on Veetorni peatus. Bussliin ei läbi Karja ja Okase muuseumi peatust!\nLinnaliin nr 3 Suur-Lossi - Ragn-Sells. Liini alg- ja lõpp-peatus Suur-Lossi viiakse üle Saue tn ristmikule Suur-Lossi tänavale maja nr 6 juurde. Seni mööda Ehte tn kulgenud bussiliin on ajutisel üleviidud Saue tänavat pidi Karja tänavale. Saue tänava liiklussuund muutub alates 18. juunist 2012 vastupidiseks seni kehtinud liiklussuunaga. Karja peatus tuuakse ajutiselt Karja tänavale maja nr 14 (AjaO kaupluse) ette.\nBussiliikluse muudatused kehtivad vee- ja kanalisatsioonitorustike rekonstrueerimistööde lõpuni. Ajutiste muudatuste lõppemisest teavitatakse.\nLisainfo: OÜ M.K.Reis-X, tööpäeviti kell 8-17 telefonilt 5556 4006


Kuidas teha Tamil Web Pages - Tips for you - Tipsed.Com\nTamil Nadu, mis tähendab "Land of tamili" on Lõuna kõige State of India.See India osariigis on tuntud võttes viimane teadaolev säilinud klassikalise tsivilisatsiooni tuntakse Tamil tsivilisatsiooni.Samuti on üks juhtivaid riike arengu osas ja on koduks loodusressursside Dravidian arhitektuuri ja kolm UNESCO maailmapärandi Sites.Kui sa tahad jagada oma huvi Tamil Nadu võite alustada tehes veebilehel.\nVali web hosting teenust oma veebilehti.On kaks liiki valida: kas igakuist põhine teenus nagu Yahoo või GoDaddy või tasuta teenus nagu Blogspot.Pea meeles, et tasuta teenuseid on kalduvus panna banner reklaami igal lehel teete.\nalla laadida ja kasutada Netscape Composer, mis esietendus tarkvara teha veebilehti.Unikaalne omadus Netscape Composer on oma funktsionaalsust ", mida sa näed on, mida sa saad" formaadis, mis tähendab, et see võimaldab teil näha oma veebilehel, nagu te ehitada.\nkogub kõikvõimalikku asjakohast teavet, artiklid või videod on seotud Tamil N\nadu.Te võite alustada minnes "www.tamilnadutourism.org" jaoks huvitav tükki soovid jagada oma Tamil kodulehel.Teine eduseisu sisu, eriti videos, oleks "www.youtube.com", mis on palju videoid, mis on seotud Tamil Nadu.Kui kasutad neid allikaid veendumaks, et see materjal on Creative Commons License või sul on luba looja.\nRegistreeru at Proboards.com ja teha oma teadetetahvel oma kodulehel.See aitab ühendada sarnaste huvidega inimesi sama huvi Tamil.See annab teile võimaluse luua uusi sisu oma veebilehel kasutajasõbraliku iseloomustused, fotode või lugusid seotud Tamil Nadu.\nOtsing ja lisada olemasoleva veebilehe lingid Internetis seotud Tamil Nadu.Omanikud nende veebisaidid võivad muutuda potentsiaalsed külastajad ja toetajad oma kodulehel.Samuti aitab teil püsida ühenduses võrguga uute Tamil Nadu veebilehed, mis võivad tulevikus tekkida.


ENLi Teated 285 | EESTI NOORTEÜHENDUSTE LIIT\n/ ENLi Teated 285\nLaupäeval, 28. mail valis ENLi 18. üldkoosolek meile kaks uut juhatuse liiget – Martin Kirs (Noored Sotsiaaldemokraadid) ja Liina Siniveer (Eesti Gaidide Liit). Nende mandaat algab 1. septembrist, mil nad asuvad koostööd tegema eelmisest juhatusest kaheaastase mandaadiga edasi jääva Aleksandra Kamilovaga\n# OSALE: Ekskursioonid \_”Rännak ajas\_” Imperaator Peeter Suure merekindluse käikudesse 02.06., 08.06., 11.06., 14.06., 16.06. ja 19.06. Eelpool mainitud aegadel toimuvad retked Tallinna külje all Laagris ning natuke kaugemal Vääna-Vitis asuvatesse päris kõrgetesse-laiadesse paekivi sisse raiutud Imperaator Peeter Suure merekindluse maa-alustesse tunnelitesse. Maa al näebl kunagise rööbastee jäänuseid ning ühe vana u. sajaaastase vaguni raamistikku. Käikudesse pääseb võimsatest, kohati lausa väga suurtest punkritest, mida samuti tasub uudistada.\n# OSALE: Koolitus „Multikulti noorsootöös\_” 9.-11. juunil Jänedal Koolitusel arutletakse selle üle, milline on noorsootöö ja noorsootöötaja roll eri kultuuritaustaga noorte koostoimimises. Mõtestatakse, kuidas paremini planeerida ja soodustada eri kultuuridest pärit noorte koostegutsemist. Avastatakse uusi võimalusi, kuidas toetada noorte kultuuridevahelist suhtlust ja õppimist läbi ühistegevuse. Kandideerimistähtaeg 31. mai.\n# OSALE: Koolitus „Ettevõtlikkus noorsootöös\_” 13.-15. juunil Pedasel Koolituse eesmärgiks on mõelda läbi ja jõuda arusaamisele, millisel moel on võimalik toetada noortes ettevõtlikkust ja kuidas aidata noortel tunda endas ära ettevõtlikkust toetavad oskused ja iseloomuomadused, et haarata kinni erinevatest eneseteostusvõimalustest.Kandideerimistähtaeg 5. juuni.\n24.05 osales noorte osaluskogude koordinaator Anni Metstak ENTK\_’s noorsootöötaja kutsekomisjonis


Kas arvate, et inimesed mõtlevad pärast hiljutist koroonaviiruse puhangut ümber loomade söömise? 2020\nKas arvate, et inimesed mõtlevad pärast hiljutist koroonaviiruse puhangut ümber loomade söömise?\nSee artikkel Guardianis toob välja eluslooduse söömise ohud. Ma arvan, et vähemalt mõned liha sööjad mõtlevad oma dieedi ümber.\nNõuab looduslike loomade turgude ülemaailmset keelustamist koronaviiruse puhangu ajal\nLooduskaitseselts nõuab ka elusloomade turgude sulgemist, kus müüakse elusloodust inimtoiduks. Nõukogu kutsus valitsusi üles tunnistama neid ülemaailmseks rahvatervise ohuks ja tugevdama jõustamist inimkaubanduse vastu.\n"Kui need turud püsivad ning illegaalse ja reguleerimata eluslooduse tarbimine inimkaubanduses püsib, seisavad üldsused silmitsi suurenenud riskidega, mis võivad tekkida uute, potentsiaalselt surmavamate viiruste ja tulevase pandeemia leviku allika osas," ütles tegevdirektor dr Christian Walzer. WCS-i terviseprogrammi kohta. Kuningliku seltsi 2004. aastal avaldatud artiklis kirjutas Bell koos kolleegidega: “\nSarsist saadud oluline õppetund on see, et äsja esilekerkivate zoonootiliste haiguste algpõhjuseks võib olla paralleelne bioloogilise mitmekesisuse kriis, milleks on massiline liikide hävimine metsloomade populatsioonide ülekasutamise tagajärjel ja nende looduslike elupaikade hävitamine inimpopulatsioonide suurendamise kaudu. ”\nOn aeg lõpetada eluslooduse turud, ütles Bell. „Hiina ja ümbritsevad riigid peavad nõudluse ja pakkumise vähendamise ning märgade turgude sulgemise prioriteediks seadma. Mitu hoiatuskaadrit me vajame?\n„Inimesed peavad lõpetama eluslooduse söömise. Noorem põlvkond on juba pardal ja mitmed kõrgetasemelised hiinlased on seda öelnud. See on vanem põlvkond. Neid turge on kogu Hiinas ja Vietnamis. See pole ainult Wuhan. ”\nEi. Nad võivad siiski kaaluda paremat hügieeni ja tegelikult toidu valmistamist, selle asemel, et seda toorelt süüa.\nKöögiviljade loetelu, kus on suur oht bakteritele\n… Hämmastav, millega võite lõppkokkuvõttes, ükskõik, mida sööte, kui oma toitu ei küpseta.\nMaailma Terviseorganisatsioonist välja lülitatud Taiwanil on koroonaviiruse ohu tõrjumisel probleeme: see on hõlmatud Hiina osana kõrge riskiastmega piirkonnana, kuid ei saa epideemiateavet otse kätte. Milline on teie arvamus selle kohta?Kas Hiina valitsus üritas maha suruda neid, kes algselt üritasid selle uue koroonaviiruse eest hoiatada ja lasid sellel omakorda mõne nädala jooksul kontrollimata levida, muutes selle olukorra veelgi hullemaks? Kuidas ma saan koroonaviirusest eemale hoida? Kas karantiinimeetmed, näiteks koolide sulgemine, suurte ürituste keelamine jne, on tõesti vajalikud koroonaviiruse leviku tõkestamiseks? Kas olukord on nii tõsine?Kui palju koronaviiruse juhtumeid Austraalias kinnitatakse?


Kopsudes leidub maitseretseptoreid - Teadus - Heureka\nKopsudes leidub maitseretseptoreid\n25. oktoober 2010, 8:09\nUSA Marylandi ülikooli uurijate sõnul leidub kopsudes suu maitseretseptoritega sarnaseid retseptoreid.\nUus avastus võib aidata senisest paremini näiteks astmaga võidelda, vahendab Helsingin Sanomat väljaannet Nature Medicine.\nTeadlased avastasid kopsude maitseretseptorid juhuslikult, uurides hoopis retseptoreid, mis mõjutavad kopsude paisumist ja kokkutõmbumist.\nNäiteks astmahoo ajal toimub bronhiseinades silelihaste kramplik kokkutõmme, mille tõttu hingata on märgatavalt raskem.\nMaitseretseptorite avastamine kopsutorukestest oli teadlastele nii üllatav, et esialgu ei peetud seda võimalikuks.\nKui suus olevad maitseretseptorid on ühenduses ajuga ja saadavad sinna signaale, siis kopsu samalaadsed retseptorid on eraldiseisvad ning neil ei ole kesknärvisüsteemiga mingit sidet.\nLisaks reageerivad need vaid ebameeldivatele maitsetele.\n«Arvasime esialgu, et kopsutorukestes olevad maitseretseptorid toimivad sama moodi nagu keele maitseretseptorid ehk annavad märku erinevate, ka ebameeldivate maitsete kohta,» selgitas uuringut juhtinud Stephen Liggett.\nTeadlased arvasid, et kui inimene näiteks hingaks sisse mingi ebameeldiva lõhna ja maitsega ainet, siis kopsude maitseretseptorid annaksid märku, et see on ohtlik ja kopsud tõmbuksid kokku ega laseks võimalikke mürkaineid sisse hingata.\nLiggett lisas, et kopsuretseptorite puhul see oletus siiski ei kehtinud.\nTeadlased panid hiired olukorda, kus nad hingasid ebameeldiva lõhnaga ja maitsega ainet sisse. See aine ei pannud kopse kokku tõmbuma, vaid kopsud hoopis lõdvenesid.\nUurijate arvates aitavad kopsudes leiduvad maitseretseptorid hoopis kopsulihastel lõdvestuda. Hiirtel tehtud katse näitas, et need retseptorid olid lõdvestajatena siiani tuntud ravimitest efektiivsemad.\nUurijate sõnul võib see avastus aidata välja töötada senisest efektiivsemaid ravimeid astma ja muude kopsuhaiguste raviks.\nLiggetti arvates võiks see olla kibeda maitsega ainet sisaldav ja sisse hingatav ravim, mis läheb otse kopsudesse.


Kas oled eelmisest suhtest üle saanud? Põgenevad printsid. | Buduaar\nKas oled eelmisest suhtest üle saanud? Põgenevad printsid.\n2007. aasta 25. oktoober 00:00\nTänapäeva kiirel ja tarbijamentaliteetsel suheteajastul, on vähe neid\ninimesi, kes pole kordagi kedagi hüljanud või olnud ise hüljatu rollis.\nÜkskõik kui mõistusepärane ja arusaadav võib lahkuminek olla, on see\nikkagi valus, isegi kui me seda ei tunnista, kuidagi välja ei näita,\nennast ja teisi järjekindlalt ära petame, sukeldudes uutesse\npõnevatesse suhetesse, pidutsemisse või tuimestame end hommikust\nhilisõhtuni „rihmaks tõmmates“ tööd rabades.\nTänapäeva kiirel ja tarbijamentaliteetsel suheteajastul, on vähe neid inimesi, kes pole kordagi kedagi hüljanud või olnud ise hüljatu rollis. Ükskõik kui mõistusepärane ja arusaadav võib lahkuminek olla, on see ikkagi valus, isegi kui me seda ei tunnista, kuidagi välja ei näita, ennast ja teisi järjekindlalt ära petame, sukeldudes uutesse põnevatesse suhetesse, pidutsemisse või tuimestame end hommikust hilisõhtuni „rihmaks tõmmates“ tööd rabades.\nPaljud suhtest-suhtesse hüppajad on lahkuminekuid mitu korda elu jooksul kogenud ja saboteerivad kaotustundeid üsna osavalt – iga kord võtavad asja järjest kergemalt. Pealegi, kes tahaks kannatada ja veel teadlikult? „Kui nii läks, siis läks, pole hullu!“ võivad mõned kogenud tegijad poolmänglevalt väita ja rõõmsalt suhtekarussellile uusi ja adrenaliinirohkemaid tiire tegema rutata, maldamata mõeldagi, mis eelmises suhtes vajaka jäi või valesti läks, rääkimata endale teadvustamisest – vaja on võtta aega, et südamest kurvastada, leppida ja andestada oma eelmisele partnerile ning endale tehtud vead. Päriselt, mitte näiliselt.\nTargad suhteraamatud ja kõrgeltharitud psühholoogid väidavad, et oleme eelnevast suhtest üle saanud siis, kui eksi meenutamine ei too enam esile valusaid tundeid, vaid mäletame eelkõige jagatud armastust ja ilusaid aegu.\nÜldiselt naistel on kergem lahkuminekust üle saada, sest neil on loomuomaselt juba oma tunnetega parem kontakt. Samuti elavad nad kaotust põhjalikumalt läbi. Seevastu mehed võivad kardinaalselt muutuda ja kas nad tagasi endisteks saavad, on küsitav. Mehed ju ei nuta, ega näita välja haavumist. Kõik, mis toimub, kui toimub, keeb nende sees. Tihti isegi lähimad sõbrad ei tea, kui valus või tõsine võib olla mehe kaotus. Näiliselt väga mõistlik või ükskõikne lahkuminek võib endas peita tohutul määral varjatud valu, kurbust ja pettumust.\nVallo (28) on elurõõmus, ettevõtlik ja edukas noor mees, kes oma 28 eluaasta juures on aukartust äratavalt palju suhteid selja taha jätnud. Ta näib mänglevalt läbi elu käivat ja see, et mõned südamed jalge alla tallab, ja mitmed pisarates neidised teda taga nutma jäävad, teda eriti ei morjenda. Tema edu saladuseks naiste juures võib pidada, mitte nii just tema majanduslikku edukust ja head välimust, kui oskust naisi hästi kohelda – vähemalt alguses. Tahtmise korral võib ta olla tõeline vana kooli džentelmen. Huvipakkuv naine saab tema täieliku tähelepanu osaliseks: ilusad komplimendid, uste avamine, mantli selga aitamine, lilled, kingitused ja üllatused, spontaansed romantilised puhkusereisid – järjepidev hoolitsev/hooliv tähelepanu, nii kaua kui ka kõige jäisem põhjamaa kuninganna leebub. Kahjuks tema huvi ei jätku kauaks ja mõne aja pärast näib rohi teisel pool aeda taas kutsuvalt rohelisem. Tihti on tal kohe mitu rauda tules, et kui üks peaks ära langema, siis teises kohas teda ikka oodatakse.\nKüsimusele, mida ta õieti otsib, vastab ta nii:\n„Ma ei otsi hetkel midagi püsivat, aga ega päris üksi ka ei taha olla. Tänapäeva naiste häda on see, et nad on väga kerge saak, aga lahti saada neist pole enam nii lihtne. Paljud naised arvavad, et peale ööklubist alguse saanud üheöösuhet, on meil midagi tõsist kohe. Mõnega jah, saame ka hiljem mitmeid kordi kokku ja veedame lõbusalt aega, aga…jah, parem mitte, sest ma tõesti ei taha hetkel midagi püsivat ja ma pole ühelegi naisele midagi kindlat ka lubanud. Kindlasti ei taha ma kellelegi meelega haiget teha. Need naised, kellega mul põgusad suhted on olnud, on tegelikult kõik olnud armsad ja erilised. Ma pole selline tüüp, kes suvalist kargab, et lihtsalt pingeid maandada. Mulle meeldivad nii ihult kui hingelt ilusad naised. Aga jah, päriseks ei ole ma veel kedagi tahtnud.“\nVallol on olnud üks paariaastane monogaamne suhe, armastus, nagu ta ise väidab, aga neiu jättis ta maha reisilt leitud lõunamaa mehe pärast ja kolis Eestist ära. Vallo sel teemal ei taha pikemalt vestelda. „Oli mis oli, elu läheb edasi.“\nJa lähebki. Naisi jagub ja näiliselt on temaga kõik kõige paremas korras.\nKristol (26), vastupidiselt Vallole on olnud ainult neli intiimsuhet. Ükski neist pole olnud üheöösuhe. Kristot, kes oli kunagi tundlik, hooliv, avatud ja siiras noormees, täna kohates võib öelda – tüüpiline tuim ja endasse tõmbunud eesti mees. Ta on sõnaaher, näiliselt rahulik ja enesekindel, kuid kuidagi külm ja emotsionaalselt kauge. Esimese tõsise suhte ja armastuse elas Kristo läbi kahekümneselt temast mõned aastad vanema naisega. Kahjuks käänulised eluteed viisid nad lahku ja uuesti kohtuti alles aastaid hiljem.\nVahepeal oli Kristol olnud „suur armastus” silmipimestava kaunitari ja bravuuritariga, kes osavalt mehe ümber oma sõrme keeras. Nende suhe oli kirglik ja vastuoluline. Bravuuritar elas aga kaksikelu ja tänaseks on ta kooselus teise partneriga. Kristo sõitis peale lahkuminekut aastaks välismaale tööle. Tagasi tulles, kohtus esimese armastusega, kuid tollega ei tulnud midagi välja, kuna viimane oli just lõpetanud suhte ja vajas aega. Sel ajal sattus Kristo teele töökaaslane – naine kahe lapsega, kes oli endise mehe poolt maha jäetud ja vajas nii materiaalset kui emotsionaalset tuge ning näitas välja aktiivset huvi Kristo vastu. Nii koliski Kristo peale paarikuulist tutvust naise juurde elama – abistas, hoolitses, tegeles lastega. Kuid sellest polnud naisele küllalt. Naine hakkas tihti kodust ära käima, kadus mõnikord päevadeks ja telefonile sel ajal ei vastanud. Tagasi tulles oli ta napsune ja riiakas. Ükskord avastas Kristo naise telefonist intiimse pildi naisest koos tolle eksiga ja viimasele saadetud sõnumi: „Armastan sind.“ See oli viimane piisk karikasse. Taas põgenes Kristo välismaale, mattis end kuudeks töösse ja sealt hakkas suhtlema ka oma esimese armastusega. Tagasi tulles kodumaale, veetsid nad koos romantilise ja lähedase puhkuse ning olid intiimsuhtes mõned õnnelikud kuud. Siis tehti Kristole taas tööpakkumine välismaale, mille ta armastatu tõrksuse tõttu siiski vastu võttis ning jäi ära lubatud kahe kuu asemel peaaegu pooleks aastaks. Korraks tuli ta veel Eestisse ja läks siis taas teadmata ajaks, lõpetades, raske südamega, suhte kurvastava kallimaga.\nKüsimusele, miks ta seda tegi, vastas ta:\n„Tunnen, et hetkel pole ma püsisuhteks valmis. Ta on kaunis, hooliv, huvitav ja eriline naine, mul on alati olnud sügavad tunded ta vastu, aga mu elu on praegu selline, et minuga olles on ta nagu üksi. Mul pole talle hetkel midagi anda, olen segaduses ja ei tea, mida oma eluga peale hakata. Kahju on, aga pean minema, pean üksi olema praegusel eluperioodil ja ma ei tea kauaks see nii jääb.“ Nii ta siis rababki välismaal ja kas ning millal tagasi tuleb, ei tea keegi. Ja mida ta tunneb, kas üldse tunneb, ei tea ka keegi.\nAntud lugudest kumab tähelepanelikule lugejale kindlasti läbi arusaam, et need algselt toredad, hoolivad ja armastamistahtelised ning -võimelised mehed on muutunud emotsionaalselt tuimaks, tundetuks ning ei suuda enam pühenduda. Teatud distantsi kadumine suhetes sunnib põgenema ohutusse kaugusesse – uutesse suhetesse või füüsiliselt kaugele. Ometi pole keegi loodud üksikuks või vahetama kaaslasi nagu sokke. Kas on võimalik nende meestega veel midagi peale hakata või tuleb leppida, neist said ja jäävadki püsimatud ja põgenevad südametemurdjad? Armastav, pühenduv ja avatud pool neis on kadunud? Või on vaja lihtsalt aega ja veelkord aega? Kas aga ajast alati piisab ja milline aeg on piisav?


Sõbrad pidasid teda hulluks, kuid tema pulmapäeval vajus kõigil suu lahti\nFoto: 32-aastane Ronnie Brower kaalus meeletud 306 kg, kuid võttis ennast kätte, kui arst ütles talle, et kui ta nii jätkab, sureb ta enne oma 30. eluaastat. Artikkel avaldatud: 08.06.2017, 12:06.\n32-aastane Ronnie Brower Syracuse’ist, New York’ist kaalus oma tipphetkel kolossaalsed 306 kilogrammi. Tema haiguslik rasvumine ja ebatervislik elustiil mõjutas ta igapäevast elu – näiteks oma kaalu pärast kaotas ta töö ja ta vaevu suutis majast lahkuda.\n«Olin masenduses, sõltuvuses ravimitest ja alkoholist. Võisin süüa korraga 10 topelt juustuburgerit või kaks suurt pitsat,» ütles Ronnie. Tema pöördemoment oli siis, kui arst ütles talle, et kui ta nii jätkab, sureb ta enne oma 30. eluaastat.\nRonnie soovis elada kauem ja arsti sõnum oli talle piisavaks motivatsiooniks.\nTa võttis omale isikliku treeneri Nick Murphy, kellega alustati pikka ja rasket teekonda tervislikuma eluviisi ja kaalu poole. Lisaks soovile alandada kaalu ja saada parem tervis, ei teadnud Ronnie toona, et sellel raskel teel saab ta veel ühe elumuutuva autatasu.\nRonnie meeletu kaalu ja liikumise suutmatuse tõttu oli algus eriti raske. Kuna ta ei suutnud kodust lahkuda ega liikuda, alustas ta harjutustest kätele ja tõstma raskusi toolil istudes. Ta tegi ka istesse tõuse, kuid see nõudis suurt pingutust.\nLisaks trennile tuli teha muudatusi ka toitumises. Ta muutis oma toitumist radikaalselt – kiirtoidu asemel hakkas sööma tervislikku ja tasakaalustatud toitu ning karastusjookide asemel jooma vett.\nPärast 75. treeningpäeva suutis ta oma jalgade jõul tõusta toolilt ja istuda sinna tagasi. See võib meile tunduda liigagi tavalisena, aga Ronnie jaoks oli see väga suur edasiminek, mis motiveeris teda jätkama.\nTa pingutas edasi. Pärast 100. päeva oli ta kaotanud 45 kilogrammi. Ta suutis iseseisvalt liikuda ja võis nüüd hakata käima jõusaalis.\nSuure Taylor Swifti fännina oli Ronnie motiveeritud Taylori laule kuulates, mis aitasid tal sõna otseses mõttes sadu kilosid kaotada. Aeglaselt, kuid kindlalt, hakkasid tema jõupingutused vilja kandma.\nTa hakkas isegi poksis käima. Alguses oli see mõistagi raske, kuid vähehaaval muutus see kergemaks.\nPäev-päeva, kuu-kuu järel rassis ta trenni teha, muutes oma välimust ja parandades tervist. Ronnie suutis kaotada oma kehakaalust uskumatud 193 kg, mis jättis rippuma 16 kg liigset nahka.\nTa pidi naha eemaldamiseks läbima plastilise kirurgia, kuid ta tunneb uhkust oma armide üle ja kui keegi küsib, kuidas ta need sai, siis ta lihtsalt naerab ja ütleb, et hai hammustas!\nTema muutumine oli uskumatu – 306 kilogrammi pealt langes kaal 113 kilogrammi peale – milline saavutus.\nLisaks sellele, et ta oluliselt parandas oma tervist, kohtus ta treeningutel Andrea Masellaga. Naisel oli sama eesmärk, vähendada oma kaalu. Ta kaalus 113 kg ja suutis treeningute ning toitumisega langetada selle 54 kg-ni ning on õnnelikum kui kunagi varem.\nRonnie ja Andrea aitasid motiveerida üksteist ja selle asemel, et käia kohtingutel restoranides, kohtusid nad jõusaalis. See oli armastus esimesest silmapilgust ja hiljuti nad abiellusid.\nRonnie ja Andrea pulmad\nRonnie sõnum on lihtne: «Kui Sa seda väga tahad ja paned kogu oma hinge sinna, siis saab sellega igaüks hakkama.»\nAllpool olevast videost saad näha nende imelist teekonda.\nKahe peale kaotas see paar kokku 252 kg. Soovime neile tervist, edu ja palju õnnelikke aastaid!\nLisaks võtke Ronnie sõnumit kuulda. Kui väga tahta, siis suudab iga inimene täita oma unistused. See ei pea olema kaal, vaid mistahes eluline sündmus, soov või unelm. Jaga seda motiveerivat lugu teistelegi ning ära unusta ka ennast motiveerida – saad hakkama kõigega, kui ainult tahta ja pingutada!


Kaks korterit läksid tagatiseks, olen kõigest ilma, kas mul oleks veel millelegi lootust? - Lepinguõigus - vastused.ee\nKaks korterit läksid tagatiseks,...\nKüsimus: Kaks korterit läksid tagatiseks, olen kõigest ilma, kas mul oleks veel millelegi lootust?30.11.2011\nKuigi minu lootused on kustunud, sooviksin natuke teavet ikka. Aastaid tagasi võtsin laenu pangast ja tagatiseks läks kaks korterit. Laen aga sai võetud sõbrannale tema firma edasiarendamiseks. Nüüd on aga tema surnud ja pärandit vastu ei võetud - kuna enne surma tegi ta tuttavatele kokku üle 10 miljoni krooni laene.\nTeades, et elu varsti lõpeb, kindlustas ta oma lapsi - kuidas, on aga teadmata?\nMinu küsimus oleks - kas meie riigis on üldse võimalik kusagilt abi saada - korterid on maha müüdud ja olen kõigest ilma. Tasuta advokaadi abi ka ei anta. Mis oleks Teie poolne nägemus asjast?\nRiigi õigusabi on võimalik saada riigi õigusabi seaduse alusel. Muu hulgas on võimalik riigi õigusabi saada isiku esindamisel tsiviilasja kohtueelses menetluses ja kohtus, samuti õigusdokumendi koostamisel ja isiku muu õigusnõustamise või muu esindamise korral. Riigi õigusabi osutab advokaat advokatuuriseaduse alusel.\nRiigi õigusabi andmine otsustatakse isiku taotluse alusel. Kui taotleja soovib riigi õigusabi hagiavalduse koostamiseks, esitab ta taotluse kohtule, kelle pädevusse kuulub hagi läbivaatamine. Taotlus riigi õigusabi saamiseks esindamisena tsiviilasja kohtueelses menetluses, õigusdokumendi koostamisena või muu õigusalase nõustamise või esindamisena esitatakse taotleja elu- või asukohajärgsele või õigusteenuse osutamise eeldatava koha järgsele maakohtule.\nEeltoodust tulenevalt tuleb teil esitada kohtule taotlus riigi õigusabi saamiseks koos selgitusega, millist õigusabi vajate ning esitada kohtule ka tõendid enda varalise seisundi kohta, et teil puuduvad võimalused tasulist õigusabi tellida.


Honor Magic 3 vs Pro vs Pro Plus: Mis vahe on? - Telefonid\nHonor Magic 3 vs Magic 3 Pro vs Magic 3 Pro+: Mis vahe on?\n- Pärast Huaweist eraldumist on Honor tagasi ja tähendab veel kord äri. Selle 2021. aasta lipulaev on Magic 3 seeria, mis on saadaval kolmes vormis: Magic 3, Magic 3 Pro ja Magic 3 Pro+.\nKõik need telefonid - kui igaüks jõuab rahvusvahelistele turgudele, on see aspekt veel ebaselge - on kaasas Google Play teenustega ja seetõttu on Google Play pood nende Euroopa ja rahvusvaheliste klientide rõõmuks esikohal.\nAga kuidas Magic 3 seeria telefonid muidu erinevad? Ekraan on kogu ulatuses sama, nii et kõik puudutab viimistlust ja kaameraid. Jaotame erinevuste punktid.\nAinult Magic 3: Blue Hour vegan nahk\nMagic 3 & Pro: kuldne tund, valge, must\nAinult Magic 3 Pro+: keraamiline must, keraamiline valge\nMagic 3 & Pro kaal: 202 g / Magic 3 Pro+: 212 g\nAinult Magic 3: IP54 kaitse / Pro & Pro+: IP68\nHonor Magic 3 ja Pro on üks ja seesama, põhitelefon on ainus, mis pakub sinist vegannahast viimistlust. Paari jaoks on saadaval nn kuldne tund ja mustvalged valikud.\nMagic 3 Pro+on aga saadaval ainult keraamilise viimistlusega - ainult mustvalgel -, mis lisab kaalu ja visuaalset stiili. Pro+ näeb ka tagant teistsugune välja - selle kaameraüksus on pigem „pehme kuusnurk” kui tõeline ring nagu teisedki telefonitorud - tänu kaamera seadistuste muutumisele.\nKõik telefonid: 6,67-tolline OLED, eraldusvõime 2772 x 1344, värskendussagedus 120 Hz\nKõik telefonitorud: paneel „Flex OLED”, 89-kraadised kumerad külgservad\nAinult Magic 3 Pro+: Nanokristallkilbist kaitse\nPõhjus, miks kõik kolm mobiiltelefoni näevad välja suuresti sarnased, on see, et need kõik on ehitatud ühe ja sama ekraani ümber: 6,67-tolline Flex OLED -paneel koos 120 Hz värskendussagedusega ja kumera servaga disain.\n'Kumera servaga disain?' me kuuleme sind nutmas. Honor arvab, et see on endiselt suur müüja, hoolimata teistest tootjatest sellist tüüpi disaini tuhmumisest, mis on sageli tingitud selliste servade juhuslikest puudutustest. Kõik kolm Honor Magic 3 mobiiltelefoni on kumeramad kui ükski teine, 89-kraadised kõverad vasakule ja paremale küljele.\nAinus erinevus kuvaril on see, et Pro+ lisab täiendava kaitse tagamiseks nanokristallkilpkatte, mis Honori sõnul on kolm korda tõhusam kui teiste seadmete katted. Ükski neist ei ole siiski täiesti kriimustuskartlik, nii et kui palju praktilist erinevust see tekitab.\nAinult Magic 3: Qualcomm Snapdragon 888\nMagic 3 Pro ja Pro+: Qualcomm Snapdragon 888+\nKõik telefonid: 4500 mAh aku, 66 W kiirlaadimine\nRiistvara ees on Honori jaoks suur muutus: kõik Magic 3 telefonid valivad Qualcommi Snapdragon 800 seeria platvormi, pannes vana Huawei Kirini partnerluse puhkama.\nMagic 3-l on tipptasemel Snapdragon 888 platvorm, samas kui Magic 3 Pro ja Pro+ on Snapdragon 888+ platvormiga. Kõik on saadaval 8 GB või 12 GB muutmäluga, Honori tarkvara kasutab laiendustehnikat, et selle RAMi laiendamiseks kasutada 2 GB täiendavat ROM -i/salvestusruumi - seda oleme varem näinud Vivo jt.\nKõik telefonid, mis on enam-vähem ühesuurused, sisaldavad sama 4500 mAh aku, mis on ühendatud 66 W juhtmega kiirlaadimisega. Magic 3 ja Pro pakuvad ka 50 W juhtmeta laadimist, mis pole keraamilise materjali viimistluse tõttu Pro+ jaoks võimalik.\nMagic 3 & Pro peamine (23 mm): 50 MP, Sony IMX766 sensor (1/1,56 tolli), f/1,9/ainult Magic 3 Pro+: 50 MP, Sony IMX700 (1/1,28 tolli), f/1,9\nMagic 3 Pro & Pro+ suum (90 mm): 64-megapiksline, f/3,5 ava, optiline pildistabilisaator (OIS)\nMagic 3 ja Pro lai (13 mm): 13 MP, 1/3,1 tolli, f/2,2/ainult Magic 3 Pro+ (11 mm): 64 MP, 1/2 tolli, f/2,4\nKõik telefonid mono: 64MP, f/1.8\nSuurim erinevus Magic 3 pakkumiste vahel on kaamerates. Magic 3-l on kolmekordne kaamera seadistus, samas kui Magic 3 Pro ja Pro+ on nelja kaamera seadistused, lisades 4-kordse periskoobi suumobjektiivi, kuid erinevad põhi- ja lainurk-osakondades.\nKõigil kolmel telefonil on 50-megapiksline põhikaamera, kuid Pro+ kasutab suuremahulist Sony IMX700 (mitte IMX766), andes sama eraldusvõimega suuremaid piksleid ning seega paremaid valguse kogumise omadusi ja tõenäoliselt paremat jõudlust hämaras.\nKõigil kolmel telefonil on ka lainurk-kaamera, mis on Magic 3 ja Pro puhul 13 mm ja 13-megapiksline; Pro+ puhul on see pisut laiem, 11 mm, palju kõrgema 64MP eraldusvõimega ja jällegi suurema sensorite skaalaga.\nAinult Magic 3 Pro ja Pro+ rakendavad 4x optilise suumiga objektiivi, mis mõlemad on ühesugused: 90 mm, 64 MP ja optilise pildistabilisaatoriga.\nDisainilt targalt on Magic 3 ja Pro täiuslik ring istunud uhkelt oma kujunduse ülemise keskkohani; Pro+ morfiseerib seda veidi, peaaegu nagu see oleks 'pehme kuusnurk', mis tuleneb sellest, et see hõlmab oma konstruktsioonis kahte suuremahulist andurit.\nMagic 3: 899 eurot\nMagic 3 Pro: 1099 eurot\nMagic 3 Pro+: hinnaga 1499 eurot\nVäljalaskekuupäev: tuleb kinnitada\nÜldiselt näeme, et Magic 3 seeria tundub Honori jaoks tugev potentsiaalne tulu. Kuigi meid ei müüda veel eriti kõvera ekraaniga, pakub Qualcommi kasutamine ja Google Play poe tagastamine palju huvi.\nKuna telefonid on ka nii sarnased, on teie jaoks kõige sobivama valiku tegemine palju lihtsam: ekraanil pole erilisi erinevusi, nii et küsimus on selles, kas soovite lisatasu eest kaamera lisavõimet või mitte.\nKuigi kirjutamise ajal ei ole avaldamise kuupäeva ajakava kinnitatud. Nagu Honorile omane, ootaksime, et enne rahvusvahelise turuletulekutsükli algust ilmuks see sari esmalt Hiinas, teistsuguse tarkvaraga, kuid kahtleme selles, kas kõik kolm mobiiltelefoni jõuavad kõikjale maailmas.\nKõigile kolmele on aga antud Euroopa hinnakujundus - Magic 3 algab 899 eurost, Magic 3 Pro hinnaga 1099 eurot ja Magic 3 Pro+ hinnaga 1499 eurot.\njõulusõnad pildisõnade jaoks\nkas on olemas Amazoni videorakendus?\nkaardimängud 2 mängijaga


Lahkus endine Volkswageni juht Ferdinand Piech, automaailma üks edukamaid juhte | Autogeenius\nLahkus endine Volkswageni juht Ferdinand Piech, automaailma üks edukamaid juhte\n27. aug. 2019 kell&nbsp11:58\nFerdinand PiechFoto: Julian Stratenschulte / EPA / Scanpix Baltics\nFerdinand Piech, keda ilmselt teatakse kõige rohkem tema viimase ametikoha, Volkswagen grupi juhi koha järgi, lahkus siit ilmast pühapäeva, 25. augusti öösel.\nPeichi mõju kogu tänapäevasele automaailmale on raske alahinnata. Olles kuulsa Ferdinand Porsche lapselaps, on loogiline, et Peich hakkas tegelema samal alal.\nAlustas Porsches ja seejärel läks Audisse\nPiech alustas oma karjääri Porsche juures, kus tema kuulsaimaks teoseks sai legendaarne võidusõiduauto Porsche 917. Kuigi üliedukas ringradadel, oli selle väljatöötamine väga kulukas ning erinevate muude pingete tõttu eemaldas Porsche perekond Ferdinandi ja tema neli nõbu juhtivatelt positsioonidelt ning jättis alles vaid Ferry Porsche.\nSeejärel liikus Ferdinand Piech Audisse, kus sai peagi insenerist firma juhiks. Tema eesmärgiks oli võrdlemisi igavast autost teha tehnoloogialiider. Ilmselgelt see ka õnnestus – kuulus 5-silindriline mootor, quattro nelikvedu ja muidugi edu ralliradadel tähendas, et Audi oli jõudnud tipptegijate hulka.\nFerdinand Piechi eesmärgiks oli jõuda kogu Volkswagen grupi juhiks ning 1993. aastal see nii ka läks. Volkswagenil oli sellel hetkel täielik põhi ning pankrotist lahutas firmat vaid mõned kuud.\nVolkswagen oli pankroti äärel\nNagu me nüüd teame, õnnestus Peichil see häving ära hoida ja viia Volkswageni grupp maailma kõige rohkem autosid tootvate firmade tippu. Näiteks Volkswagen Passat B5 mudelipõlvkond sündis tema ajal ja samuti tuli august välja Golf oma 4. põlvkonnaga.\nPiech keskendus samaaegselt nii ökonoomsusele kui ka võimekusele, parimal juhul neid kahte asja koos tehes. Ühelt poolt toodeti rekordiliselt madala kütusekuluga TDI mootoriga autosid, teiselt poolt aga ehitati V10 diiselmootoriga linnamaastureid ning just Peichi ajal taaselustati Bugatti, mida teadupärast viib edasi W16 mootor.\n2002. aastal lahkus Peich VW juhikohalt, aga jäi nõukogusse. Sealt oli ta sunnitud lahkuma vaid pool aastat enne seda, kui Volkswagenit tabas diisliskandaal, mis räsib firmat tänaseni.\nJuhina oli Piech autoritaarne ja karm, aga seejuures õiglane. Vähemalt nii teda mäletatakse. Kui keegi suutis oma ideed või mõtet hästi ja konkreetselt kaitsta, siis seda Piech austas. Samas ei tasunud kellelgi tema alluvatest väga oma kohas kindel olla. Nagu Piech on öelnud: “Ma vallandan kõik, kes on sama viga kaks korda teinud.”\nKõigele muule lisaks, oli Piech ka väga hea sõitja, kes tihti võis näha ka Bugatti Veyroni roolis.\nMärksõnad: audi, ferdinand, piech, Porsche, volkswagen, VW


Enne ja nüüd, pildikesi minevikust ja tänapäevast – Linnamäe Arenguselts\nEnne ja nüüd, pildikesi minevikust ja tänapäevast\n1890. aasta paiku kolis Koonga vallast Linnamäe teeristil asunud poollagunenud kõrtsi Jaan Nurk koos naise Liiso ja poeg Aleksandriga.\nMaja kõpitseti korda ja mõnda aega tegutses Jaan kõrtsmikuna, ehitades praegu teeeristis oleva nelja korteriga maja kohale pika puidust hoone (1950-tel maha põlenud nn. Sheffersi maja), kus avas kaupluse.\nMõne aja pärast müüs ta maja ja äri Sheffersitele ja hakkas 1914. aastal ehitama jahuveskit ning uut elumaja (hoones hiljem internaat, Oru kõrts, Oru pood)\nLaiulatuslik ehitustegevus osutus tõenäoliselt veidi ülejõukäivaks ning Jaan kutsus Linnamäele selleks ajaks juba pere loonud ja Vasalemmas veskit pidava poja Aleksandri.\nEsialgu elas noorem ja vanem põlvkond koos “internaadimajas”. Ruumi jätkus – kuna majas oli küla suurim köök ja söögituba, viidi siin ümbruskonna taluperenaistele läbi ka kokandus- ja käsitöökursusi (rahvamaja veel ju ei olnud….).\nHiljem ehitati Nurkade pere poolt veel õpetajate(Nõupuude) maja kõrval olev roheline Nurga maja ja Linnamäelt Räägu poole sõites paremale poole tee äärde jääv velskripunkti – Toffri maja.\nJahuveski taha pandi püsti ka saeveski, krundi äärde sepikoda ning uus suur laut. Loomapidamine kattis pere vajadused – oli hobune, paar lehma, kolm-neli siga, kanad. Aleksandri kaasa Lydia kogus küla lehmapidajatelt piima ja viis Kirimäele kokkuostu. Kuna Nurkadel oli veskihoones ka uhtmismasin ning linapeksumasin, mida igas peres ei olnud, tehti külarahvale ka neid teenuseid, lisaks jahu jahvatamisele ja saeraami ning sepapaja tööle.\nEttevõtlik Aleksander võttis pangast laenu, et Ellamaa-Haapsalu elektriliinilt tuua haru ka Linnamäele – ehitati alajaam. Äikese korral käis Aleksander õnnetuse vältimiseks alajaamast voolu välja lükkamas. Kui viimane laenumakse lõpuks tasutud sai, olla pereisa koju tulles sündmuse tähistamiseks suure punases kiles juustukera lauale pannud, öeldes – nüüd on kõik, nüüd oleme priid. Aleksander oli aktiivselt tegev ka pritsimeeste ühingus, Linnamäe seltsi- ja ühiskondlikus elus.\nKõike seda lugedes ja kuulates tuli mõte – hea, et Jaan kunagi Linnamäele tuli ja et tal nii ettevõtlik poeg sirgus :).\nPäris huvitav tunne on järgmisel korral näiteks lampi põlema pannes teada täpselt, kuidas ja kust see kõik meil Linnamäel algas…\nMõned edumeelse ja tegusa, Linnamäe arengus vägagi suurt rolli mänginud Nurkade perega seotud pildid Linnamäest “enne”, mida vaadates on võib-olla huvitav näha kõrval võrdluseks ka fotot “nüüd” :).\nKui Jaan ja Liiso 1890. aasta paiku pojaga Linnamäele tulid, elasid nad teeristi kõrtsis.\nParaku on selle kena maja kohal alles vaid aimatav küngas.\nJaan ehitas teeristi tagaplaanil oleva vasakpoolse maja\nKuur on alles,\nmaja põles maha ja ehitati uus.\n1920-d – valmis on saanud elumaja ja veski.\nSamas kohas ligi sada aastat hiljem\nElumaja suure tee poolt enne\nvahepeal 🙂 , juba kooli internaadina\nUugla mõisnik Ludwig Knorring on Nurga saeveskisse tulnud.\nveel üks Nurga saekaatri foto\nSamas kohas nüüd. Jahuveski oli selle rohetava platsi peal tee ääres ja saeveski hoone olla olnud jahuveskiga paralleelselt, tee poolt vaadates veski taga. Kenasti sätitud kivid aia taga on vana veski vundamendi kivid. Neid on seal maa sees veel küll ja küll :), ikka kerkivad kivinukid muru seest üles, niiet praegune pererahvas loobus platsi täiesti siledaks tegemisest… Omal ajal on nende veskite vundamentide tegemine ikka väga koralikult ette võetud…\nSellel fotol on Nurkade pere 1925. aastal rajamas veel tänagi internaadi(kõrtsi) vastas olevat mõne puuga esindatud õunaaeda… .Tegutsemas on pereema Lydia – noorem poeg süles, vanem kõrval kükitamas. Rehaga Lydia ema Liisa , kes elas samuti koos tütreperega Linnamäel. Fotol ka noorperemees Aleksander ja vanaperemees Jaan, tagaplaanil Aleksandri kasuema, Maria Nurk. Puu otsas oleva noormehe nimi vajab veel täpsustamist :).\nÜsna suur terrritoorium oli aiaga piiratud – praegu sellel kohal kolhoosi ajal ehitatud autoremonditöökoja vasakpoolne ots. Väikeses majakeses hoidis pererahvas mesilaste pidamisega seotud asju – aia ääres mesitarud paistmas…\nja nüüd…, veidi vähem kui 100 aastat hiljem\nNurga pere vana laut, õunaaia kõrval\nNurkade uue lauda vundamendile ehitatud kuur ja endine sepapada. Uus laut oli läinud põlema sepapajast lennanud sädeme tõttu.\nAleksandri algatusel ehitatud alajaam umbes 1938. aastal\nNurkade roheline maja\nJa Räägu poole sõites, Tondi maatükil asuv Nurga (Tofferi)maja 1950-tel (meierei paistab vasakult)\nVäike õhtune jalutuskäik mööda mõnusat kergliiklusteed ja saab ka sellest Nurkade ehitatud hoonest tänapäevasema pildi ;), vaadata Linnamäed justkui teise pilguga, olles korraks hüpanud ajas ligi 100 aastat tagasi…\nPostitatud 3. nov. 2017 2. juuli 2020 Autor Eve Tamm-HinnoRubriigid Teated,Kodulugu\nEelmine Eelmine postitus: Uhke postipoiss sõitis kord…\nJärgmised Järgmine postitus: Müüa korter Linnamäel


Eesti ajalugu (1. osa) 2013 -- Raamatukoi raamatupood\nEesti ajalugu (1. osa)\nKogenud õpikuautorite Mart Laari ja Lauri Vahtre poolt kirjutatud kaheosaline gümnaasiumiõpik viib õppija ja õpetaja, aga ka juba koolitee läbinu, lihtsas ning selges keeles Eesti ajaloo radadele. Õpik on mõeldud eelkõige kahe kohustusliku Eesti ajaloo kursuse õpetamiseks gümnaasiumiastmes. N-ö murdejooneks on kahe õpiku vahel 17. sajand. Lähtuvalt uue õppekava nõudmistest on iga suurema teemavaldkonna ees esitatud ülevaade samal perioodil Euroopas ja maailmas toimunust. Autorid käsitlevad Eesti ajalugu jutustusena, loobudes ülemäärasest faktikesksusest ning rõhutades ajaloo sündmusi tinginud mõjutegureid, seejuures tehakse kõrvalepõikeid ka Eestist välja.


Seitse päeva: Margit Tõnson: Seitse teist kevadist hetke - Eesti Ekspress\nSeitse päeva: Margit Tõnson: Seitse teist kevadist hetke\n“Isa, lähme hanesid vaatama!” Olin oma õhtujooksu ära teinud, aga õues oli just selline meeldiv hämarik, et ei tihanud veel tuppa pugeda.\nSeni, kuni Põhja-Venemaa tundrad lumekooriku alt paljaks sulavad, teevad sajad tuhanded haned ja lagled Eestis aega parajaks, valmistades mulle mingit seletamatut rõõmu ja põllumeestele kenakest peavalu. Näljased linnud pugivad taliviljapõllud tärkavast orasest paljaks, siin passitakse kuni kevadkülvi lõpuni ja lastakse ka nisuteradel hea maitsta.\nSeda, kas läinudkevadine männi-istutus asja ette läks või hoopis ikaldus, ei jõudnudki seekord maal käies kontrollida, mets oli veel lund täis. Kaskedega, mille isa ise seemnest külvas ja ette kasvatas, on küll kurvad kogemused – nii kui mõni vits kõrrepuhmastest kõrgemaks julges kasvada, nügisid metskitsed selle kärmelt ära. Võsa on kõik kohad täis, aga seda nad ei puutu! Tulevad ikka noorendikku pügama. Metsamehed nimetavad seda ulukikahjustuseks. Mändidega ilmnes uus oht – metssead! Nood olid ööl pärast istutust hulga mände üles tuhninud! Kui männiistandus aga lõpuks hoo sisse saab, siis on varsti põder kohal, kes koorib tüve ja pügab latvu ja võrseid.\nEi ole ükski pensionisammas riskivaba. Ainus vahe on see, et vastupidiselt ulukitele ei saa pankurite populatsiooni seaduslikus korras ohjata.\nKui tänamatu töö on see noorteteatri tegemine, mõtlen VAT Teatri värsket lavastust “Kirjaklambritest vöö” vaadates kaasatundvalt. Mürsikud ja kõurikud, kellele allakäigulugu – protest, joomine, narkotripp, vägistamine, aids, enesetapp – kuigivõrd korda ei lähe, kommenteerivad laval toimuvat valjult, ajavad omavahel juttu – “tahaks suitsu”, “läheks jooma”. Vaesed näitlejad. Tee siis niimoodi teatrit…\nAga teisest küljest. Rein Aguri idealistlik plaan teha noor inimene ühe teatriskäiguga tuttavaks erinevate teatrivormidega (nukuteater, miim, commedia dell’arte, kaasaegne tants jpm) kukkus kolinal läbi. Kui noored näitleja Katariina Kabeli retoorilisele küsimusele automaatselt vastama hakkavad, on selge, et publikuga reaalselt dialoogi astuv foorum-teater töötaks selles edevas vanuses paremini.\nAga eks paljud täiskasvanudki käi teatris iseenda teatris käimist vaatamas.\nDialoog lillepoe müüjaga:\n“Oleks vaja meesterahvale…”\n“Meil on siin gerberad, roosid, flamingolill – üksikult, kimbus…?”\n“Ma ei tea… kuidagi tavalised…”\n“Ahhaa, hommikul ma tegin just ainult nendest kollastest okstest kimbu! Vaadake, kui uhked! Kas pole? Tekitate kindlasti palju elevust, paistate silma ja võidate inimeste tähelepanu, need on ju nii teistmoodi. Võtate siis?”\nVõtsin. Kust võiski lillepoe müüja teada, et must, hall ja pruun mu garderoobis asjata ei domineeri. Et mainitud toonides rõivaesemed on soetatud ikka soovist võimalikult vähe silma paista. Aga teistsugususe argumendi vastu ma ei saanud, forsüütiaoksad olid turvalistest valikutest peajagu üle.\nLeekisin läbi linna, põlev põõsas kaenlas. Püüdsin pilke. Tundus, et pilt tegi vaatajaile rõõmu. Olgu siis pealegi – kollane on kevade värv. Musumäe nõlval edvistavad krookused, terve linn on täis kollaste kilekottidega inimesi. Päike paistab tuhapilvedest hoolimata. Hullu kevade hullud päevad.\nÕitsvad oksad läksid aga Peep Puksile, Eesti filmi heale inimesele, 70. sünnipäeva puhul.\nTallinna ülikoolis konverents “Kirjanik kohvriga” (vt ka samanimelist näitust Kadriorus, Vilde majamuuseumis). Ma ei reisi meeleldi, enamasti on need komandeeringud, tööasjad, festivalid – ühesõnaga, kohustused. Ometi on tagasi tulles reeglina ikka hea tunne, maailm oleks nagu hüppeliselt avardunud, sisemaailm samamoodi. Aga Tallinnas maandumise hetkest algab jälle kapseldumine, mille tulemusena tundub juba mõne päeva pärast mõte reisile minekust taas täiesti talumatu.\nKonverentsil kuuldud tõdemus, et reisimine on alati ühekorraga nii väline kui sisemine teekond, toimudes nii ruumis kui iseendas, vastab kahtlemata tõele. Ja et hea reisikirjanik oskab seda kahesuunalist teekonda ka veenvalt kirjeldada – autori läbielamistele võõral maal lisanduvad isikupärased üldistused jne. Sel teekonnal on ka kolmas dimensioon – lugeja kui kaasreisija, kes ei pea kohvrit pakkimagi.\nKuulen veel, et Jaan Kaplinski 20. sajandi lõpu reisikirjad Ameerikast ja Kreekast oleks võinud vabalt kirjutada ka ilma Ameerikas või Kreekas käimata, sest Kaplinskit huvitab reisimine ajas, mida aga kahjuks ilma ruumis reisimata teha ei saa.\nTartu Uus Teater @ Tallinn – nähtud “Vene rännumehe ülestähendused”, “Identiteet”, “Peeter Volkonski viimane suudlus”, “Ird, K”. Üks parem kui teine. Aga “Ird, K” lausa erakordselt hea. Nero Urke Irdina on ühevõrra plahvatusohtlik ning iga hetk vastutuskoorma alla murdumas, Maarja Jakobson ja Katrin Pärn on võrratud kameeleonid, Ivar Põllu tekst ja lavastus lubab nii punapugeja Irdi üle naerda kui ka kutsutud ja seatud teatrireformija traagikat mõista.\nIrd oli nõukogude inimene ja suri siis, kui impeerium hakkas varisemismärke ilmutama. Ta oli mees, kes hoidis maniakaalselt alles kõik talle adresseeritud sõimu- ja armastuskirjad, ning kirjutas ka kirja tulevikku, õnnitlemaks seltsimehi Eesti Nõukogude Sotsialistliku Vabariigi 70 aasta juubeli puhul. Ka nii saab ajas rännata.\nMul ei ole koduloomi. Olen eluaeg arvanud, et tuleks linnas loomapidamine ära keelata. Aga mul on koduleib ja see teeb mõnikord sama välja. Sa pead tema järgi oma elu sättima. Jätad ta üheks üleliigseks tunniks valveta, ja ongi pahandus majas. Ühe korra olen juba hommikul närvivapustuse saanud. Kui mõni kergitab leiba põrandaküttega vannitoas, teine sauna eesruumis, kolmas radiaatori lähedal, siis minu oma kerkib (õigemini kerkis) mõnusasti arvuti peal. Aga ühel päeval jäin kojuminemisega hiljaks ja sain ikka hea mitu tundi ülekerkinud tainast juhtmetest välja nokkida. Arvuti peal kergitamine on nüüd kategooriliselt keelatud.\nVahepeal läks leib juba päris müsliks kätte ära – head ja veel paremat ehk seemneid ja pähkleid sai mõõdutundetult kokku kuhjatud. Ühele äärmusele järgnes teine – pikk au naturel periood ilma ühegi lisandita, puhtalt rukkijahuga, nüüd aga teeb ilma kuivatatud paprika ja küüslaugu ja päevalilleseemnetega variant. Pekileib on ikka veel proovimata, aga küll ma jõuan.\nFotod Annika Haas, Andres Keil, Wikimedia, Istockphoto


Peapiiskop Williams ja professor Dawkins väitlesid Oxfordi ülikoolis | K&T\nKuigi Rowan Williamsi ja Richard Dawkinsi kohtumine toimus juba veebruari lõpus, on tänases aju-uuringuid ehk usu ja teaduse suhet puudutavas numbris sobilik viidata sellele huvitavale väitlusele.\nOxfordi ülikoolis toimus esimene debatt evolutsiooni teemal aastal 1860, üsna varsti peale Darwini „Liikide tekke“ ilmumist. Siis küsis Winchesteri piiskop Samuel Wilberforce bioloog Thomas Henry Huxley’lt, kas too pärineb ahvist oma vanaisa või oma vanaema liini pidi. „Darwini buldogina“ tuntud Huxley vastas, et ta ei tunne piinlikust ahvidest eelkäijate pärast. Küll oleks tal aga häbi, kui teda seostataks mehega, kes kasutab oma intellektuaalseid võimeid targutamiseks.\nVõrreldes toonase „kokkupõrkega“ oli Canterbury peapiiskop Williamsi ja bioloog Dawkinsi debatt rahulik ja viisakas, kuigi ei puudunud ka teravamad toonid. „Usu“ ja „ateismi“ väitlus kestis ligi poolteist tundi ja seda juhatas tuntud filosoof, endine roomakatoliku preester Anthony Kenny.\nDawkins väljendas imetlust, et füüsikaseadused on loonud „peaaegu mitte millestki“ midagi sellist, nagu seda on inimene. Tänu Darwinile võime me Dawkinsi arvates teada, kuidas see on toimunud – ja see „teaduse triumf“ peaks tegema meid optimistlikuks teaduse võimaluste suhtes universumi mõista.\nWilliams viitab vestluse käigus mõningatele nõrkadele kohtadele teaduse seletusjõus (nt teadvuse tekke ja määratuse/vabaduse küsimus). Sellega ei soovi ta tõestada Jumala eksistentsi, küll aga viidata võimalusele, et terve universumi protsess ja füüsikaseaduste ruumis toimuv leiab aset kõike haarava ja hõlmava mittelõpliku „intelligentsi“ kontekstis.\nVäitlust on võimalik täies ulatuses vaadata siit.\nEesti keeles on R. Dawkinsilt ilmunud raamat „Luul jumalast”, tõlkinud Kaia-Leena Lass, Valgus, Tallinn 2011, 392 lk (The God Delusion, 2006). Vt. selle juurde retsensioone Toomas Jürgensteinilt, Toivo Maimetsalt ja Juhan Javo i š ilt.


Vastuvõtmine ja kontroll - Tehnilised Soccer Puurid\nVastuvõtmine Skills Grid\nJulgustab mängijaid olla loominguline, kui nende valduses\nSplit grupp kaheks. Üks töötab üks teenib.\nMängijad tööta juhuslikult server server täites asjakohaseid vastuvõtva oskusi, enne kui vahetada töökohta. Esimesed kaks segmenti võimaldab mängijatel tekib tunne, et puurida ja tunne palli. Parts 3, 4 ja 5 sisaldavad päris juhendamist punktid ja info ehitab nagu me edu.\n1. Palli saamiseks ja tagasitõmbamiseks kasutage mõlemat jalga (edasijõudnud mängijatele üks puudutus). Laske piisavalt aega, et mängijad saaksid puu ja palli tunda. Vaheta töökohti.\n2. Saa serverist kätte, sooritage oskusi kiirete jalgadega, enne serverile tagasipöördumist. Kasutage mõlemat jalga. Laske neil ennast väljendada, kuid julgustades oma pead üles hoidma. Vaheta töökohti.\n3. Kolmas osa on see, kus me alustame oma tõelist tööd. Selle asemel, et läheneda serverile ruut-sisse, läheneda talle nurga all ja tema keha "avatud", et ta saaks näha serverit ja enamik tema meeskonna kaaslasi. Vaheta töökohti.\n4. Mängijad lähened nurga all avatud keha juurde. Enne kui mängija saab, peab ta kontrollima oma õlgu, et näha, mis tema ümber on, ja saada palli tagaküljel (kõige kaugemal kaugusel serverist). Kui ta saab, pöördub see nii nagu mängima, enne pöördumist tagasi ja palli serverisse tagasi.\n5. Siin toome kõik elemendid kokku. Mängija kordab, mis juhtub punktis 4. Kuid kui ta välja selgub, saab ta vallutada ja leida tasuta serveri.\nLähenemine tiimikaaslane saada nurga all.\nMängijate omakorda nende peas otsima ja võtta nii palju teavet kui võimalik.\nSaate palli "avatud keha.\nSaate palli oma "tagasi jalgsi. Vaata pall üleni esimene puudutus.\nSõltuvalt kaalu pass, võivad mängijad vaja leevendada või sellest loobuda jala kokkupuutel palli võtta kaalust maha pass.\nKui olete saanud, saab mängijate omakorda ja mängida, või tuleb nad kaitsevad palli oma keha ja mängida tagurpidi? (Opositsiooni).\nLisada ekstra dünaamilisust istungi lõppu, mängijad saavad serverist, leida ja liigu vaba server, ja tema asemele, nii et igaüks töötab samal ajal piiratud puhata.\nLisa 2 mängijad, mis toimivad kaitsjad ja proovida "näputäis valdusesse töötavad inimesed.\nTee piirkonnas suurem töö saamist enam läbib.\nSuurendada suuruse ala a) pikendavad möödub ja parandada saamist enam möödub, või b) muuta mängijad tööd tegema fitness poolest.


Kuidas teha Isomeetriline kõhu harjutusi - Tips for you - Tipsed.Com\nKuidas teha Isomeetriline kõhu harjutusi\nIsomeetriline harjutus on omalaadne harjutusi, mis arendab lihaseid, kui teie lihased ei muutu.Isometrics hõlmavad tensing ja koolutamine lihaste juhitavalt säilitades isegi hingamine muster.Selline liikumine on suurepärane neile inimesed piiratud ajas ja ruumis, sest paljud isometric harjutusi saab teha 15 minuti mugavalt oma kodus.\nLie korter selili põrandale.Bend oma põlvi, asetades jalad.Hinga aeglaselt sisse ja välja.Kinnita kõhu lihaseid ja aeglaselt vajutage väike selg põrandale.Hoidke selles asendis kaheksa sekundit.Vabastage, lõõgastuda ja korrake seda teostab 10 korda.\nVary Samm 1 harjutust curling oma ülakeha maha põrandale kui lepingu oma kõhu lihaseid.Ärge tõstke kaela, vaid pigem õlgu.Hoidke arvuks 6. Ametist vabastamine ja lahti kerima tagasi korterisse tagasi asendisse põrandale.Korrake 10 korda.\nLie põrandal, kummuli.Tõstke ise üles oma käsivarred ja varbad, peaaegu silda nagu asendis.Kinnita kõhu lihaseid, hoides selg sile ja oma peaga paigutatud oma õlgadele.Hoi\ndke selles asendis 20 sekundit, hinga sisse ja välja.Korrake seda raske ülesanne 4 korda.\nLie korter selili käed külgedel.Tõsta mõlemad jalad kuni säärtel on paralleelne põrandaga.Kinnita kõhu lihaseid ja hoidke selles asendis kaheksa sekundit hingates ühtlaselt.Vabastage langetades jalgu põrandale.Korrake 10 korda.\nHinga läbi iga treeningu.See on raske, kuid väga vajalik, et saada parimaid tulemusi tahes isometric kasutada.Ärge ohe.Sihi aeglane, mõõdetuna hingamine.\nIsomeetriline harjutus on kõige tõhusam siis, kui need on ühendatud südame-veresoonkonna rutiinne.\nNeed, kellel on südamehaigus või kõrge vererõhk ei peaks täitma isometric harjutusi.Vererõhk tõuseb oluliselt jooksul kokkutõmbumine lihaseid tehes täidab neid harjutusi väga ohtlik neile, kellel on eespool nimetatud tingimused.


Urmas Reinsalu: täna tuleb lähtuda sellest, et see piirang on Soomes jõustatud - Eesti - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\n21. märts 2020, 2:24\nVälisminister Urmas Reinsalu (Isamaa) sõnul riigid tegutsevad karmide reeglitega, kuna ei soovita, et koroonaviirus leviks nii jõuliselt kui Itaalias.\n«Sellepärast, et sündmused on kulgenud nii kiiresti ja riikide esimene instinkt on rakendada võimalikult jõulisi meetmeid selleks, et need stsenaariumid, mida me näeme kriitilisemates riikides nagu Itaalia, ei hakkaks nende kodumaal aset leidma,» selgitas Reinsalu «Aktuaalse kaamera» otsestuudios, miks Euroopa Liidu riigid ei suutnud ühiselt ja koordineeritult tegutseda.\n«Kriitilises olukorras, piirsituatsioonides peavad riigid koostööd tegema, sest ka viirust tõkestada me saame ühiselt ja me suudame ka tagada selle, et riigid säilitavad oma toimepidevuse,» rääkis Reinsalu, lisades, et tal on hea meel, et lõpuks ka Eesti abiga õnnestus võtta maha suurem koormus, mis puudutab kaubavedusid Poola territooriumil.\nReinsalu selgitas, et Soome võtab kasutusele täiendavad abinõud ja seetõttu on väga oluline, et Eesti inimesed, kelle elukoht on Eestis, kuid töötavad Soomes, neil on võimalus siseneda Soome kuni pühapäeva alguseni ehk 00.00 pühapäevast hakkab kehtima uus kord, mis neil sisenemist ei võimalda. «See samas ei kehti nendele inimestele, kes on Eesti kodanikud, aga kelle püsiv elukoht on Soomes, neil säilib võimalus ka jätkuvalt Soome naasta,» täiendas Reinsalu.\n«See on kindlasti teema, mida me hakkame ka arutama homme Soome välisministriga, otsima erinevaid lahendusi, kuid täna tuleb lähtuda sellest, et see piirang on Soomes jõustatud,» vastas Reinsalu küsimusele, kas oleks mõistlikum koordinatsioon riikide vahel. «Eile õhtul kogunes see Soome kriisikomisjon ja langetas sellekohase otsuse ja nad tegutsesid puhtalt oma rahvatervise kaalutlustel,» selgitas Reinsalu «Aktuaalsele kaamerale».


austet kodu hoidjad ja kaunistajad!\nMul on hea meel tervitada teid just Räpinas, kus ligi 90 aastat on õpetatud aiandust ning mis läbi korraliku hariduse andmise on väga palju mõjutanud meie kodukultuuri.\nTänan teid selle pühendumise, vaeva, hoole ja armastuse eest, mida olete ilmutanud oma kodude korda ja kauniks tegemisel. Vaatamata keerulistele aegadele ning nappidele võimalustele ei ole te käega löönud, vaid ikka oma kodu ja kodukandi eest hoolt kandnud.\nJust kodukandi, sest oma töö ja hoolega innustate teisigi ning tänu teile saavad paljud Eesti külad ja linnad ilusamaks ning sealne elukeskkond elamisväärsemaks.\nKodude kaunistamine ei ole ainult ilusate aedade rajamine, see on ka uute ning kaasaegsete lahenduste otsimine ja säästlike lahenduste leidmine oma kodu kujundamisel. Nõnda on õige, et kodukaunistajad võtsid ka energiasäästlikkuse oma südameasjaks. See on osa targast ja haritud, ilusast kodust. Teie annate ju oma töö ja ettevaatava hoolega Eestile näo. Nii on mul hea meel, et vaatate üheskoos koduaiast kaugemale.\nKaunis kodu on omanäoline, enda käte ja hingega tehtud – ainult siis muutubki kodu soojaks ja hubaseks. Ainult siis muutubki maja koduks. Olen selgi suvel Eestis palju ringi sõitnud ja näinud, kuidas meie maa saab ilusamakas ja kodusemaks. Tänu teile ja teie tööle. Seda omapära ning kodutunnet peame hoidma ja kaitsma. Muidu on Eesti vaid üks koht paljude kohtade seas, mitte aga kodu.\nSel nädalal lugesime uudist, kuidas vanadel talukohtadel kästakse muuta senikestnud nimesid. Alguses see hämmastas mind. Siis tegi murelikuks. Tegu on ju otsekui sooviga kustutada ajaloolist mälu. Kuidas me tänases Eestis saame käsu korras hakata muutma kellegi kodutalu nime? See kõik on vastandiks kodusele Eestile, meie inimeste Eestile.\n"Ülevalt" algatatud nimede ühtlustamine – ka siis, kui ametnikud nimetavad seda korrastamiseks – hävitab meie kultuuripärandit, mille üheks osaks on nii vana kirjaviis kui ka rahvapärasus. Ärme seda rikkust, mis meil on, ise hävita, mingite normide ning arusaamatu lihtsuse nimel. Kui tahetakse normeerida kohanimesid, siis saab seda teha ikka ja ennekõike koos inimestega ning nende nõusolekul, mitte käskude või korralduste kaudu.\nKa ükski seadus ei nõua praeguste koha- ja talunimede massilist muutmist. Vastupidi. Kui selle aasta alguses arutas Riigikogu kohanimeseaduse ja kinnistusraamatuseaduse muutmist, kinnitas eelnõu ettekandja, et ajaloolised kohanimed, mis eesti keeles ei kõla tavapäraselt, "jäetakse nii nagu kohalik omavalitsus ja rahvas tahavad".\nSeda lubadust tuleb pidada. Ma palun ametnikel, kes oma tegevuses riiki esindavad, nimede muutmisel hoog maha võtta, omavalitsustel palun siin ilmutada talupojamõistust ning parlamendil palun nõudlikult jälgida, et seadusandja tahe allpool ei moonduks.\nKuid teile, kallid sõbrad, ütlen aitäh. Oma kodu ja kodupaiga eest hoolt kandes olete teinud Eesti meie kõigi jaoks palju kodusemaks.\nLõpetuseks tuletan teile kõigile meelde seda, mida ütles kord Räpina Aianduskooli armastatud õpetaja ja sordiaretaja Adolf Vaigla: "Kõik aiandusega tegelevad inimesed on õnnelikud." Aga seda teate ning tunnete te kindlasti ise.


Oluline Tarkvara testimine - Tips for you - Tipsed.Com\nTarkvara testimine on suunatud hoolitsedes tarkvara toode vastab selle eelnevalt kindlaks määratud eesmärgid.Näiteks tarkvara rakendus, mille eesmärk on vaadata pilte tegema ülesandeid nagu avades pildifaili ja näitab pilti korralikult.See peaks olema võimalik laadida faili teisese ladustamise, kogu ekraanile ja näitab veateadet, kui kasutaja laadib mitte-pildifail.Kasutaja soovib kvaliteetset pilti ja tarkvara peaks just seda.Tarkvara testimine võib olla kas teha käsitsi või automatiseeritud.\nArvutid ja tarkvara on suuresti kasutatud kriitilistes valdkondades nagu meditsiiniline diagnoos, lennukite ja lennujuhtimise, kosmosesüstikmissioonide ja aktsiaturu aruandlus.Esinemine vigu tarkvara rakendus võib põhjustada korvamatut kahju.Kvaliteet tarkvara on äärmiselt oluline, ja veenduge, tarkvara vastab kvaliteedinõuetele on töö tarkvara test insener.\nTõendamise ja kinnitamise\nkontrollimine ja kinnitamine tarkvara toode on protsess, mis määra\nb, kas süsteem vastab selle eelnevalt määratud eesmärgid ja väljund on õige.Selle kavandamisel etapi testimine algab varakult tarkvaraarenduse elutsükli.Kontrollimine ja kinnitamine võib täita üks ja seesama organisatsioon, mis arendas toodet, kuid on efektiivsem, kui seda teha sõltumatu testimise selts.\nAlates kasutaja vaatepunktist, usaldusväärsuse tähendab, kuidas töökindel tarkvara toode on.Meditsiinilise diagnostika, vale soovitus arsti juurde võib põhjustada inimeste hukkumise.Kriitiline tarkvara tooted on põhjalikult kontrollitud kõiki selle omadusi.\nTõesta kasutatavus ja töökindlus\nÜks väga oluline eesmärk tarkvara testimine on tõestada, et tarkvara oleks nii kasutatavuse ja töökorras.Kasutatavuse testimine on kui tarkvara väljastab valige rühma kasutajad ja nende töö tootega on täheldatud.Kõik aspektid kasutaja suhtlemist tarkvara, nagu kasutusmugavus ja kus kasutajad on probleeme, on salvestas ja analüüsis.\nVältida defekt Migratsiooni\nEnamik vigu on tavaliselt sisse viidud tarkvara nõuete kogumise faasis.Kui leitakse vigu alguses, neid saab vältida siirdumist järgneva arengufaasis.Varajane avastamine ja silumine vead viib tohutu kokkuhoid tarkvara arendusega seotud kulud.