Kohvimasin Philips "Series 2200 EP2231/40" - KohviSemu\nEsilehtKohvimasinadTäisautomaatsed kohvimasinadKohvimasin Philips “Series 2200 EP2231/40”\nTäisautomaatne kohvimasin Philips “Series 200 EP2231/40” valmistab kõige populaarseimaid kohvisid, sealhulgas espresso,t kohvi ja cappuccinot vaid ühe nupuvajutusega. Iga jooki saab valmistada iga kohvisõbra eelistuste järgi – naudi iga joogiga kanguse reguleerimise võimalust (3 eri taset) ja koguse muutmist (väike, keskmine ja suur). Piimajookide fännidele on üllatavaks uudiseks “LatteGo”, mida on lihtne puhastada, ning mis valmistab ideaalset piimavahtu. Kohvimasinat on lihtne kasutada ja hooldada tänu oma intuitiivsele puuteekraanile ja integreeritud automaatsetele hooldusprogrammidele.\nPhilips “LatteGo” süsteem vahustab sametiselt siidise piimavahu. See segab piima ja õhu suurel kiirel ja kallab vahusttud piima otse sinu tassi (ilma pritsmeteta!). “LatteGo” piimaanumat on väga lihtne puhastada: 2-osalist anumat (ilma torude ja peidetud osadeta) saab kergelt lahti võtta ja kraani all ainult 15 sekundiga loputada.\n100% keraamiline kohviveski ei ole mitte ainult kauakestev (vähemalt 20 000 tassi), vaid jahvatab iga oa ideaalselt. Sa saad valida 12 erineva jahvatusastme vahel: peenemast jämedamani. Kasutades “My Coffee Choice” funktsiooni, on kohvi kangust ja kogust välja lihtne muuta (vali 3 astme hulgast).\nINTUITIIVNE KASUTAMINE JA LIHTNE HOOLDUS\nIntuitiivne puuteekraan ja lihtsalt äratuntavad ikoonid mitte ainult ei muuda kasutamist lihtsaks, vaid annavad ka märku veefiltri vahetamise või katlakivieemaldusprogrammi vajadusest. Kasutades Philips “AquaClean” veefiltrit ja vahetades seda õigeaegselt kohvimasina soovide järgi, saad valmistada 5000 tassi enne, kui masin katlakivieemaldust vajab. Lisaks on sellel kohvimasin lihtsalt eemaldatav kohvimoodul (üks kõige olulisemaid osi kohvimasina juures), mis tagab kohvivalmistamise juures perfektse puhtuse.\nVasta Aljo Pärn-le


California Vallutamine: Kuidas Muuta Teie Reis Kuldse Oleku Juurde Nii Turvaliseks Kui Ka Lõbusaks (Läänes U.s. Ameerika Päritolu) 2021\nCalifornia vallutamine: kuidas muuta oma reis Golden State'i nii turvaliseks kui ka lõbusaks\nCalifornia on üks suurimaid kohti riigis, kus kena ja lõõgastavat puhkust võtta.\nPole tähtis, mida soovite teha või näha, fantastilisi vaatamisväärsusi on sadu, kui mitte tuhandeid, et külastada oma reisi kindlasti. Enne oma California puhkusele minekut enne tee ette jõudmist peaksite ise midagi ette võtma.\nJärgneva nelja näpunäite järgimine tagab, et teie California puhkus pole mitte ainult unistuste, vaid ka turvaline puhkus.\nKuidas oma reisi kuldsesse osariiki teha nii turvaliseks kui ka lõbusaks\nPlaneerige oma marsruut hoolikalt\nCalifornia on tohutu osariik, kus maanteid on üle 390 000 miili erinevate maastike, kliima ja kõrguste kohal. Võib olla ahvatlev võtta pikemaid maalilisi teid läbi riigi, kuid ärge sõitke kuhugi, kus teil pole mugav.\nCalifornias on palju mägiseid teid, millel on palju pöördeid. Ehkki vaated võivad olla hingematvad, võib keskendumine kaotada ja õnnetusse sattuda. Enne teele asumist veenduge, et kavandate oma marsruudi hoolikalt. Lihtsalt GPS-ile tuginedes võib teid viia kuskile, kus teil pole mugav sõita.\nPöörake tähelepanu rannaohutusele\nCalifornias on sadu miile rannajooni ja randu ja ehkki võib olla ahvatlev visata selga oma ujumistrikoo ja hüpata sädelevasse sinisesse Vaikse ookeani, peaksid enne sukeldumist teadma õigeid rannareegleid.\nPöörake tähelepanu kõigile postitatud rannareeglitele ja hoiatustele. Tugevad tuuled, looded, mereelu ja tõusulaine võivad kõik olla ohtlikud, kui te ei tea, mida teete. Lugege kõiki rannas olevaid silte ja ärge tehke vees midagi, mida teil pole mugav teha.\nJääge lahtiseletatud rajale\nKõigil suurtel suurematel linnadel on halb linnapiirkond ja Californias asuvad linnad ei erine. Eriti kui külastate Los Angelesi, San Diegot, San Franciscos või Sacramentos, olge ettevaatlik, millistes linnaosades te julgete käia.\nProovi viibige linna turistlike piirkondade lähedal ja ärge kunagi minge pärast pimedat kuskile üksi. Enne Californiasse tulekut uurige, millised on iga linna parimad osad. Nii saate ära hoida kõik välditavad juhtumid ja teil on turvaline ja lõbus reis.\nKas teil on ajakohane autokindlustus\nCalifornia on kuulus oma agressiivsete autojuhtide poolest. Aastal 2014 oli Alexander Law Groupi andmetel Californias autoõnnetuste tagajärjel hukkunud üle 3000 inimese. Kui te pole harjunud nende kirgliku ja ülekoormatud liiklusega, võib California kaudu sõitmine olla silmi avav kogemus, ehkki siiski palju parem kui mujal maailmas. ;-)\nKuigi autoõnnetuse vältimiseks on teha vaid nii palju, saate vähemalt veenduda, et teie autokindlustus on tasutud ja ajakohased. Sel moel, kui teil on võimalus vraki sattuda, on teid rahaliselt kaetud.


Padise Equestrian Centre - Kestvusratsutamine Kestvusratsutamine – Padise Equestrian Centre\nKestvusratsutamine on ratsasport, mis põhineb kontrollitud pikamaavõistlustel. Tegu on rahvusvaheliste võistlustega, mille on heaks kiitnud Rahvusvaheline Ratsaspordi Föderatsioon (FEI).\nKestvusratsutamisel võidab see hobune, kes ületab finišijoone esimesena, olles perioodiliselt peatunud, et läbida veterinaarülevaatus, kus määratakse, kas loom on hea tervise juures ja saab jätkata. Korraldatakse ka pikemaid võistlusi, mis kestavad tavaliselt mitu päeva.\nNagu inimeste maratonijooksude puhul, osalevad mitmed ratsutajad eesmärgiga parendada oma hobuse parimat tulemust ning peavad „võiduks“ võistluse lõpetamist veterinaarülevaatuse nõuetekohase läbimisega.\nVõistelda võivad kõik tõud, ent tavaliselt on esikohtadel araabia hobused tõu hea visaduse ja loomuliku vastupidavusvõime tõttu.\nKestvusratsutamise võistlus võib olla mis tahes pikkusega, kuigi ühepäevane võistlus on harva pikem kui 160 km.\nKuigi vajadus ületada pikki vahemaid ratsutades on olnud olemas alates hobuse kodustamisest, arendati kestvusratsutamine kui organiseeritud tegevus esmalt välja Ameerika Ühendriikides vastavalt Euroopa ratsaväe (eriti Poola ja Venemaa esimeses maailmasõjas) ja tõuaretusprogrammide testidele, kus ühe päeva jooksul oli vaja 140 kg kanda 160 km.\nOrganiseeritud kestvusratsutamine sai ametlikuks spordialaks 1955. aastal, kui Wendell Robie ja ratsanike rühm ratsutas Tahoe järve piirkonnast üle Sierra Nevada mäestiku Auburni vähem kui 24 tunniga.\nKestvusratsutamine toodi Euroopasse 1960ndatel.\nEnne võistlust uurib veterinaar hobuseid, et veenduda, et nad võivad võistlusel osaleda. Ratsutajad võivad saada raja kaardi või GPS-i punktid, mis näitavad rada, kohustuslike peatuste (nimetatakse puhkepausideks) kohti ja mis tahes looduslikke takistusi (näiteks kraave, järske künkaid ja veekogude ületamist). Rajad on tihti märgistatud värviliste lintidega regulaarsete intervallide järel ning raja käänakutel on täiendavad lindid või väikesed noolemärgised.\nVõistlus on jaotatud osadeks, millel on erinevad nimed (jalad, faasid, silmused jne). Pärast iga osa läbivad hobused veterinaarülevaatuse (nimetatakse mõnikord veterinaarkontrolliks), kus kontrollitakse nende tervist, dehüdratsiooni, pulssi ja hingamist. Võistluse jätkamiseks peab hobune läbima ülevaatuse, kaasa arvatud vähendama pulssi võistluseks määratud piirist allapoole, tavaliselt 64 lööki minutis, kuigi maastiku ja ilmastiku tõttu võivad võistluse veterinaarid määrata erineva nõutud piirmäära. Ratsutajate aeg käib, kuni nende hobused saavutavad nõutud piirmäära, seega on oluline, et hobused taastuksid võimalikult kiiresti. Hobused, kes ülevaatust ei läbi (näiteks jõuetuse või liigse väsimuse tõttu) kõrvaldatakse edasisest võistlusest.\nPärast veterinaarülevaatust peab hobusele andma täiendava puhkeaja (tavaliselt 40 kuni 60 minutit), mille vältel hobust söödetakse ja joodetakse.\nRatsutajatel on võistlusel vaba voli valida ratsutamistempo vastavalt maastikule ja hobuse seisundile. Seega peavad neid olema head teadmised ratsutamistempost, millal võistluse ajal aeglustada või kiirendada, ning samuti oma hobuse seisundist ja väsimusmärkidest. Ratsutajad võivad samuti ratsutada või hobuselt maha tulla ning jalutada või sörkida koos hobusega ilma, et sellele järgneks karistus. Nad peavad siiski olema sadulas, kui ületavad stardi- ja finišijoone.


Aed: Tsitrusviljade Haigus Ja Roost - 2019 | Et.Interior-Designy.com\nPõhiline > Aed > Tsitrusviljade Haigus Ja Roost\nTsitrusvilja on suur troopiliste õitsengute ja viljapuuvilla tootvate taimede suurpuhulik õitsemine. Selle perekonna hulka kuuluvad puid - nagu apelsinid, greipfruud, sidrunid ja laimid -, mis kasvavad kogu ameerika ühendriikide põllumajandusministeeriumi taimede vastupidavuse tsoonides 9-12. Kahjuks võivad röstitenud lestad rünnata tsitruspuud ja -...\nKupeldatud puuviljade korrapärane koristamine aitab vältida kahjurite ja haiguste nakkusi.\nTsitrusvilja on suur troopiliste õitsengute ja viljapuuvilla tootvate taimede suurpuhulik õitsemine. Selle perekonna hulka kuuluvad puid - nagu apelsinid, greipfruud, sidrunid ja laimid -, mis kasvavad kogu USA põllumajandusministeeriumi taimede tugevusvööndites 9-12. Kahjuks võivad röstitenud lestad rünnata tsitrusepuid ja - kui neid ei käsitleta õigeaegselt - viia haigustele, mis võivad ohustada taime elu.\nKui sidrunite sissetoomiseks nimetatakse hõbedavarju, ei ole tsitrusviljade rüntlukk enamikes piirkondades tsitrusviljade jaoks tavaline kahjur. Neid leidub aga peamiselt California rannikualadel. Rooste lestad on kiilukujulise tume kollase värviga ja neid on palja silmaga raske näha. Nende väikeste kahjurite vaatamiseks on vajalik suurendusklaas. Tsitrusviljade rämpspostid esinevad tavaliselt varakevadel ja suvel. Nad elavad niisketes ja sooja õhuruumi tingimustes.\nTsitrusviljade rästitased asetavad oma väikesed munad tsitrusvilja lehestikus või vilja depressioonides. Nende munad on läbipaistmatud ja lamedad ning naissoost roostetäht on 20 päeva jooksul umbes 30 muna. Need tüütud kahjurid jätkavad korduvkasutamist kuni üks kahe nädala jooksul kuni külma ilmaga. Nad eelistavad varjutatud alasid puu-ja ei suuda taluda otsese päikesevalguse.\nTsitrusviljade rooste eemaldavad lehtede kahjustused, mille tulemuseks on lehestiku pinnale tuhm, pronks värvus või kollane rooskate. Kui nad toidavad puu koor, hävitavad nad rakud, põhjustades sidrunite pinda hõbedase tooniga; täiskasvanud apelsinid hakkavad roosast pruuni värvi ja rohelised apelsinid tumenevad peaaegu mustani. Õnneks on see kahjustus tavaliselt koorik ja see ei kahjusta puuvilju. Siiski võib tsitrusviljade rooste lestade nakatumine nõrgendada puu ja muuta see vastuvõtlikumaks haiguste kahjutusele.\nKuna roostekärvi kahjustus mõjutab ainult tsitrusviljade välimust, ei ole taimekasvatuses üldiselt vaja neid putukaid kontrollida keemiliselt. California Ülikooli üleriigiline integreeritud kahjuritõrjeprogramm soovitab viljapuude töötlemist märgatava väävliga, kui soovitakse keemilist kontrolli. Kui tsitruspuu jõuab oma möödumisperioodi, rakendatakse säilivat õli, mis võib kõrvaldada kõik puude pealetungivad lestad. Vastavalt Texase põllumajanduse laiendamise teenistusele on tsitruseliste rooste lestadel mitmesuguseid kiskjaid, sealhulgas kotsinelliidi mardikke, trripsi lesta ja tolmukaid tiike. Need soovitavad putukad saagiksid tsitrusviljade rooste lehtedele ja kontrollivad nende arvu looduslikult.\nKuidas Istutada Aed Rottidel\nMis Värvi Seinad Toonivad Alla Loodusliku Puidust?\nErinevad Sortid Sellerist\nKas Banaan On Pähklitüüp?


Kaidi Kivioja triatlonihooaeg on alanud lootusrikkalt Uudised\nKaidi Kivioja triatlonihooaeg on alanud lootusrikkalt\nTriatleet Kaidi Kivioja esimesed võistlusstardid tänavusel hooajal on eestlannale pakkunud positiivseid emotsioone. Napi kahe nädala jooksul toimunud maailmakarikaetappidel Austraalias ja Uus-Meremaal näitas Kivioja mõlemal võistlusel 15. tulemust.\nHooaja avastardil Austraalias, Mooloolabas, Kivioja oma 15. koha üle täit rahulolu siiski ei tundnud. Peaaegu kaks ja pool minutit kaotust võitjale Emma Jeffcoatile oli eestlanna jaoks sprindidistantsil liig. Kaks nädalat hiljem New Plymouthis näitas Kivioja oluliselt tugevamas konkurentsis juba paremat minekut. Ameeriklannast Kristen Kasperist jõudis ta finišisse napilt üle kahe minuti hiljem, aga mis peamine - oma nõrgimal alal ujumises kogunes parimatele kaotust kõigest 38 sekundit.\nVeebruarikuus oma 25. sünnipäeva tähistanud Kivioja sõnul ongi hooaja peamiseks eesmärgiks tõsta oma taset ujumises. Selleks siirdus Eesti esitriatleet pikaajalisele treeninglaagrile Ameerika Ühendriikidesse, kus ta juba mitu kuud on treeninud väga tugevas ja professionaalses treeninggrupis.\n„Kuigi kõik triatleedid on väga töökad sportlased, on minu grupis ainult ülimalt motiveeritud ja pühendunud ning endast alati maksimumi andvad sportlased. See ei lase ka minul vähemaga leppida,“ rääkis Kivioja oma senistest muljetest ookeani taga.\nPärast Austraalia ja Uus-Meremaa MK-starte naasiski eestlanna tagasi Ameerika Ühendriikidesse treenima. Hooaja põhivõistluseni, sprindi EM-ini Tartus, on jäänud veel neli kuud.


Mis on kuriteoennetus? | Kriminaalpoliitika\nTurvalisus ja kaitstus on inimväärse elu eeldus. Iga pimedas trepikojas vahetatud pirn või ühiselt paigaldatud turvauks tõstab meie endi turvatunnet.\nKuriteoennetus võimaldab kõikidel, nii eraisikutel kui ka asutustel ja mittetulundusühingutel panustada enda turvalisuse tõstmisele, vähendades kuritegevust ja kuriteohirmu põhjuseid läbi koostöö.\nKuriteoennetus - mis see siis on?\nSotsiaalne ennetustöö ehk sotsiaalsed ennetusmeetmed – süütegusid põhjustavate tegurite mõjutamine sotsiaal-, haridus-, pere-, noorte-, kultuuri-, kiriku-, majandus-, liiklus- jms poliitika abil eesmärgiga luua eeldused iga inimese kaasamiseks ühiskonnaellu arvestades ühiskonnas seatud eesmärke, et sel moel ära hoida tema marginalisatsioonist tingitud hälbiv käitumine.\nVajalik on luua eeldused ja optimaalsed tingimused kõigi ühiskonnaliikmete sotsialiseerimiseks (nt. laste kasvatamine, elamispinna olemasolu, töö, vaba aeg ja puhkus).\nTähtis on ennetada konflikte ning vähendada negatiivsete ühiskondlike nähtuste (nt töötus) mõju.\nOlustikulise ennetustöö ehk olustikuliste ennetusmeetmete rakendamise eesmärgiks on raskendada süütegude toimepanemist ning mõjutada varakult potentsiaalselt kuritegelikke isikuid või kuriteoohtlikke olukordi ja kohti.\nTuleb leida vahendid kuritegude ennetamiseks, näiteks naabrivalve, turvaettevõtete või politsei poolt avaliku korra tagamine. Abiks on ka asulate ja hoonete planeerimine turvaliseks, samuti süütegusid raskendavate tehniliste vahendite kasutamine (nt roolilukud, signalisatsioonid, videovalve jne).


Sisuliselt nullist üles ehitatud ajaloohõnguline kodu | Raplamaa Sõnumid\nSisuliselt nullist üles ehitatud ajaloohõnguline kodu\nKui Kauni Kodu komisjon mööda Raplamaad suvel ringi sõitis, oli üks külastatud kodu Kohila vallas Vilivere külas asuv Otsakodu. Tervele komisjonile avaldas muljet selle kodu ajalooline miljöö, mida on tunda igal sammul. See oli ka üks kolmest kodust, mille Raplamaa Omavalitsuste Liit esitas riigi presidendile tunnustamiseks.\nJuba lühikese ringkäigu ajal oli tunda, et selle kodu valmimise lugu on palju pikem, kui sel hetkel oli aega kuulata. Nii külastasime taas seda kodu, mida on viimastel aastatel üles ehitanud neli põlvkonda. Lisaks on neil läbi aastate abiks olnud lugematul arvul sõpru, tuttavaid ja sugulasi. Praegu elab ja toimetab Otsakodus Helle.\nOtsakoju sisse astudes tundub, nagu astuks ajas tagasi, umbes nii saja aasta võrra. Isegi igapäevased tehnikaseadmed nagu televiisor või elektripliit jäävad esmapilgul märkamata. Eriti pliit, kuna sellele on kaunis puidust kapp ümber ehitatud, nii et kasutamise välisel ajal ei märkagi seda.\nMaja ja kõrvalhoonete ülesehitamine on kõik ka fotodena salvestatud ja mitmesse albumisse köidetud. Alles on ka mustvalgeid fotosid, millel Helle ise on päris noor. Näiteks pilt ristimispäevast, kus aastane Helle koos teistega maja ees vankril on. Pildilt oli näha, et hoone oli siis õlgkatusega ja kulunud moega. Parema välimuse sai see aasta enne Helle pulmi 1964. aastal, kui tema äiapapa aitas seinad katta Püssi plaadi ja tapeediga.\nSeda, mis ajast Otsakodu mõni hoone on kohapeal asunud, Kai ja Helle täpselt ei teagi. Haruldane on aga see, et talukoht on algusest peale ühe suguvõsa käes olnud. Kai rääkis, et testament, millega tema vanaisa talu oma isalt sai, on tehtud 1934, aga talukoht ise oli ammu enne seda olemas. Elutoa seinal olevalt sugupuult on ka näha, et Kai vanavanaisa oli sündinud 1860, kuid omakorda tema isa Otto Terik oli sündinud 1835 ja Kai teab, et siis oli see koht juba olemas. Ise arvavad naised, et ilmselt oli midagi selle koha peal olemas juba 1800. alguses.\nÜks oluline ja kurb daatum Otsakodu ajaloos oli 19. august 1997, kui maja põlema pandi. Vilivere külas on põlenud kokku viis talu. Seda, milline oli koht enne põlemist ja nüüd, näeb köögis asuvatelt maalidelt. Suurim muutus on toimunud maja enda ja saunaga. Näiteks oli maja varem palju pikem, kuid maja ja puukuuri vaheline osa lammutati pärast põlengut täiesti maha. Samuti on muutusi aida juures, mis aga veel ootab lõplikku korrastamist. Kai rääkis, et ideaalis võiks see korda saada kolme aasta pärast, kui oleks vanaema Hella Teriku 100. sünniaastapäev. Aida suhtes on neil ka soov, et sellest võiks saada koht, mida võiks ürituste jaoks välja rentida ning enda sugulasi, sõpru, tuttavaid, kes abiks on käinud, võõrustada. Põlengu kohta meenutas Helle, et sisuliselt kolm päeva põlesid hooned. Praegune elumajaosa mitte niivõrd, kuid puukuuri osa küll. Brikett ja puud hõõgusid pärast esimest kustutamist veel nii palju, et tuletõrje tuli uuesti välja kutsuda. „Tänu Rapla meestele jäi meil üldse midagi alles,“ sõnas Helle. „Ja tänu Kohila inimestele, kes appi tulid,“ lisas Kai. Täiesti võõrad tulid neile appi.\nKai meenutas, et see kõik juhtus õhtul pool kümme. Ta ise oli lastega parasjagu sauna peal magamas, kui kuulis, et justkui püssipaugud hakkasid käima. Eterniitkatus oli see, mis niimoodi tules paukus. Kai vanavanemad, kelle kodu see oli, olid sel hetkel toas ja ei saanud ise üldse aru, et maja põleb, kuna põleng hakkas pihta puukuuripoolsest otsast.\nPärast põlengut arvas Kai vend Tõnis, et kõik alles jäänu tuleks kokku lükata ja uus maja vanavanematele elamiseks ehitada. „Aga raha meil ei olnud ja meil jäi korsten püsti. Kui tuli kindlustus kohale, öeldi, et kuna korsten on püsti, siis kindlustusraha te ei saa. Oleks me teadnud, oleks me lükanud korstna ümber,“ rääkis Kai.\nHelle lisas, et niisugusel hetkel ei mõtlegi sellise asja peale. Ja tunnistas, et keegi üldse ei mõelnudki sellele. Ta mäletab, kuidas saunast välja jooksis, põlevasse majja läks ja selle asemel, et dokumentide või laste riiete järele haarata, võttis hoopis köögilaualt laste legoämbri ja onu suitsupaki ning viis kaevu peale. Ja kuigi tal oli mobiiltelefon käepärast, ei suutnud ta esimese hooga numbreid valida, et isa ja onu linnast appi kutsuda.\nHelle meenutas ka, kuidas isa oli tal keelanud kohaletulnud Kohila päästekomandol lubada aknaid ja uksi lõhkuda. Helle vanemad olid olnud vabatahtlikud päästjad külas ja teadsid, et katkisest aknast tulev õhk annaks tulele vaid jõudu juurde. Kui 2013 toa seinad lahti võeti, oli ka näha, kuidas tuli oli mööda ülemisi palke liikunud. Elutoa köögiukse kohal olev nurk on jäetudki meelega tulekahjustusega. Vahel, kui tuul on teatud suunast, lööb tukilõhnagi veel sisse.\nPeale selle, et tuli hävitas maja, jättis see jälje kogu pere hingele. Kuigi põlengu ajal Helle ei kartnud ja käis põlvili majast asju välja toomas, kardab ta nüüd tuld. Ja Kail läks kümme aastat, et ta julgeks taas seal majas magada, kuna iga väiksemgi heli äratas ta üles.\nSuur töö ja sõprade abi\nPärast põlengut tulid kõik appi, kellel midagi perele anda oli, alates lampidest kuni usteni välja. Tuldi ka appi lammutama ja taas üles ehitama, et talveks vanavanemad katuse alla saaks. Kuid see oli siiski kiirkorras ehitatud ja 2000ndate alguses oli aru saada, et maja oli liiga niiske, korralikku soojustust ju polnud ja vanavanemad pidid talvel pidevalt kütma, et hoida maja soojas.\n2013. aasta kevadeks olid palgid nii palju vajunud, et tagumise toa aken oli nagu kummis ja tahtis lausa välja kukkuda. „Me siis koos vend Tõnisega mõtlesime, et teeme selle seina korda, võtame lahti ja vaatame, mis seal on. Hakkasime kolmekesi lammutama, mina, ema ja mu tütar Liisu. Järgmine päev tuli vend appi ja siis veel sõbrad. Kui olime seina lahti võtnud, siis toa seest vaadatuna lilled paistsid. Vundamenti ju polnud. Ja sellest ühest seinast sai siis järgmine sein ja siis kolmas sein ja siis neljas sein…“ meenutas Kai. Kuna laenu kusagilt ei oleks saanud, müüs Helle metsa, mille eest saadud rahaga siis peamaja korda tehti. Kai on tänulik ka kõigile sõpradele ja tuttavatele, kes iga nädalavahetus ehitamisel abiks käisid.\nSeoses lammutamisega oli Kail üks huvitav lugu rääkida. Seina lahti võttes tuli nähtavale üks pilt ja ta arvas, et tegemist on mõne haruldase maaliga. Hüüdis veel: „Vend, me saame rikkaks!“ Kuid siis selgus, et see oli Kalevi kommivabriku plakat, mis oli lihtsalt nii ilus, et meenutas tõesti maali.\nSoojustamiseks põrandaid lahti kaevates tuli sealt ära vedada ka tohutus koguses kive, mis nüüd lillepeenarde äärtes on. „ See oli kohutav, ma ütlen ausalt. Tagantjärele kui ma mõtlen, siis me ei võtaks iial sellist tööd ette,“ sõnas Kai.\nKivise ja paese pinnase tõttu läks ka kopp katki, mis kanalisatsioonitorude jaoks kraavi kaevas. Lõpuks saadi küll kraav kaevatud ja torustik sisse, kuid seda kividega pinnast torudele peale ju ei tahetud. Kopaga tuldi pinnast tõstma, kuid Helle ja Kai korjasid hommikust kuni pimedate õhtutundideni selle seest kive välja, mis teetäiteks viidi. Kuid vanaema ja ema soovid said Kail siiski täidetud. „Vanaema soovis, et vesi oleks toas. Terve elu oli ta vett kaevust toonud. Ja ema sooviks olid suured aknalauad, kus saaks lilli hoida.“\nVanaema valitud on ka maja välisvooder, Kai tõi talle näidiseid vaadata ja sobivama valis ta välja, mis oleks võimalikult palju palgi moodi. Sisustuse poolelt tuleks kindlasti välja tuua Kai venna Tõnis Asiku tehtud lambid ja mööbliesemed. Kai isa oli mööblitisler ja see soon on olemas ka pojas, kes käib vanakraamilaatadelt igasuguseid asju kokku ostmas ja teeb neist siis midagi uut ja huvitavat (kuid siiski ajaloohõngulist).\nRoosid ja tsaariaegsed sirelid\nKui elumaja 2013. aastaks korda sai, oli näpp nii-öelda antud ja ees ootasid järgmised hooned. Helle oli oma isale lubanud, et selleks, et lauda katus sisse ei kukuks, tuleb laut korda teha. Ta abikaasa Toomas jõudis veel enne siitilmast lahkumist laudakivid väljastpoolt seguga kinni panna. 2014 sügisel hakati lauta taastama. Ja järgmine aasta järgnes sellele sauna ümberehitus. Lammutusega oli küll kolm aastat varem alustatud, kuid vahepeal jäi see oma järge ootama. Vanast hoonest jäi alles vaid kolm kivimüüri ja seestpoolt olid aknaääred veel telliskividega, mis ka kokku kukkusid ja Helle poolt raudkividega asendati. Seinte taastamiseks läks vaja 75 kotti betooni, mille Kai pritsis kivide vahele tordipritsiga.\nPärast sauna võeti ette maa-alune kelder, mis hakkas kokku kukkuma. Kai sõnas, et tema vanaisa ei olnudki ehitaja, vaid põllumees, kes oskas rehapulki panna, niita ja rattarehvi vahetada.\nAed ja lillepeenrad on hoonete ümber planeeritud niimoodi, et Hellel oleks neid võimalikult lihtne hooldada. Muru niidab suuremas osas robotniiduk, mis isa mälestuseks on nimeks saanud Toomas. Laudatagust niidab Helle aga murutraktoriga. Enamasti kasvavad aias ühesugused roosid, tsaariajast jäänud sirelid ning mõnes kohas on amplid ja pottidega taimed, mida on kerge ühest kohast teise tõsta. Õunapuid on vähemaks võetud ja olemasolevad madalaks lõigatud. Kai naeris enda aia viinamarju proovida andes, et kui vanasti kasvatati kanu ja lehmi, siis nüüd viinamarju ja kultuurmustikaid.\nKui aga rääkida Otsakodu nimest, oli alguses koha nimi Otsa talu. Kust see nimi pärineb, Kai küll ei tea. Vahepeal oli talu nimes rooma number sees ja Kail tuli emaga valda talu nime muutma minna, kuna rooma numbrit ei tohtinud nimes olla. Vallas selgus, et Hageri tee ääres oli keegi Otsa talu nime juba ära võtnud ja neil ei jäänud muud üle, kui tuli talu nimeks Otsakodu panna.\nOtsakodu on hea näide sellest, et ei pea olema suurt rahakotti, piisab sellest, kui on endal töökad käed ja palju sõpru, kes on valmis appi tulema. Kuid nagu Kai sõnas, siis ega vahet ole, milline on maja, tema jaoks teevad koha koduks need inimesed, kes seal elavad.\nEelmine artikkelRaplamaa paistab silma noorte vaktsineerimisel\nJärgmine artikkelKoolid murravad pead klassiruumide õhu kvaliteedi üle


Keila vald, Käesalu küla, Lõuna-Käesalu 2 | Lõpetamisjärgus eramu! - Uus Maa Kinnisvarabüroo\nKõik pakkumised (2449)\nKõik soovid (212)\nKeila vald, Käesalu küla, Lõuna-Käesalu 2\nUus Maa KinnisvarabürooPakkumisedMajaKeila vald, Käesalu küla, Lõuna-Käesalu 2\nKõikAilen KuusikAira VeelmaaAleksandra SlabikovaAlexey YavnashanAngelika ArroAnne LuurAnneli TammisaarAnneli VeinsteinsAnneliis MägiAnnett ArmulikAnni ArmAnnika KaraskAnnika LeetAnnika OrusaluAnu HinrikusArgo VeideAve KlaserCarmen KarjahärmCarol SaarikChristofer KleinDanel TalpseppDeniss SemtsenkovEduard SorokinEgon JuhansonElari KolkEleri KerdeEve KaunisEveli LindellEvelyn DanilovEvgenia TretiyakovaFeliks KrappFred LinnuküttGetlin SaartGundo RoosveHannes HallikHeilin ReimandHelen TallermoHelena PeikerIgor KingIrene PungIti SipelgasJan BortnovskiJanek SaarepuuJelena PlahhovaJevgeni SemjonovKadri OrroKaija KullatKairi VanemKatrin MossKeit PihlKetlin JundasKrista SeppKristel JannoKristen TammKristi DjominKristi TobrelutsKristiina AderovKristina LeerKristjan PloompuuKülli FriedrichsonKülli PärnpuuMaksim MorgunovMalle AlleseMarek KirjanenMargit SildMargus PunaneMari LemberMaria TruupõldMarianna Elksnin-ValdMarika RaudMarina HodusMark SheinMart NamsingMati SavisikkMeelis PaldreMerike Ploom-LindmaaMervi MurdmetsMihkel KaarjärvMika SucksdorffMonika KinkarNele AartNele Aas-VallerianiNorman MadibergPeeter SeppPiia SärevPille PeetsaluPille TaliPiret PaistePiret PallPriit SuttReet RaudseppRiho MõisaäärSergei IvanovSergei ZahharovSiim SootsSiire MilvekSilver ReekSirje PeetriTatjana ProkofjevaTiit MatsiTiiu TreimannTomas SalamäeTriin SirgTriin SõroTriinu HeinluhtTuulika MölderUno KollamaaViktoria Ivanova\nID: 990870 / 178412\nKrundi suurus: 1019.00 m2\nKüte: Ahiküte, Kamin\nMüüa Käesalu külas vaikses piirkonnas lõpetamisjärgus maja. Kogu suvilarajooni ala on piiratud aiaga, automaatselt avanevad väravad ning hea naabrivalve.\nHoone on valminud tüüpprojketi järgi, mis algselt pidi olema aiamaja. Nüüd soojustatud ja saaks elada sees aastaringselt. Kuna algset projekti on osaliselt muudetud, siis hetkel töösse antud dokumentatsiooni korrastamine.\nSuvilarajoon on varustatud trassiveega. Osad pered kasutavad ainult suveveena, kuid võimalik ka kasutada vett aastaringselt ( selleks trassikaevud vaja soojustada). Kanalisastioon kaevurõngastega. Elektriliitumine olemas 3*25A. Maja kütteallikateks ahi ja kamin I korrusel.\nHetkel on kuulutuses ära toodud praegune seis ( maja suletud netopind 90,7 m2) Ehitisregistri andmetel. Pärast üle mõõtmist selgub tegelik ruutmeetrite arv.\nLähimasse Treppoja kauplusesse ca 2 km, mille ees ka bussipeatus ja ühistranspordi võimalus. Mereni ca 2,5 km. Lähim kool/lasteaed Laulasmaal.\nTallinnasse 30 km, Keilasse 12 km.\nAadress: Lõuna-Käesalu 2, Käesalu küla, Keila vald, Harjumaa\nKeila vald, Põllküla, Vana-Vahi\nTallinn, Mustamäe, E.Vilde tee 80\nA-energiaklassi esimene maja valmib juba aasta lõpus!\nKallis disain ja uhke mööbel võivad müügiedu vähendada


Goa esimene kõik hinnas teenust pakkuv butiikhotell kaunil Arossimi rannal vaid 20-minutilise sõidu kaugusel lennujaamast ja 15-minutilise sõidu kaugusel Margao linnast. Asub kaunis, Portugali stiilis külakeses.\nBaywatch Beach Resort 4\nIlus, kompaktse ja hästi haljastatud hotellialaga Baywatch Resort asub Sernabatimi lumivalge liivaga ranna lähedal veidi Colva rannast põhja pool. Hotelli ümbrus on vaikne,rannas on mõned söögihütid ja poekesed.\nNanu Resort 3\nHotell asub Lõuna-Goa kaunil Betalbatim liivarannal. Hotell avatud 1992 aastal, osaliselt renoveeritud 2010 aastal.Hotellil on üks bassein kus on eraldi osa lastele. Lamamistoolid ja päikesevarjud basseini ääres tasuta.\nLonguinhos Resort 3\nLihtne kolmetärnihotell otse rannas. Hotelli vaieldamatuks ja absoluutseks plussiks on 5* asukoht otse kaunil Colva liivarannal. Longuinhos on ehitatud enne ehituspiiranguid, mis keelavad rajada hooneid merele lähemale kui paarisaja meetri kaugusele ja võib uhkeldada ehk kogu Goa parimate vaadetega.\nMajorda külalistemajad asuvad rannaküla peatänava ääres. Lõuna-Goa suurim linn Margao jääb 10 km kaugusele. Linnaga on hea bussi ja taksoühendus. Külalistemaja peamine väärtus on soodne hind, hea asukoht, lahke ja vastutulelik pererahvas ja nende poolt loodud sõbralik atmosfäär.\nColva Kinara 3\nHotell asub Colva liivarannast 500m kaugusel. Hotell avatud 2009 aastal. Hotellis on bassein ja eraldi lastebassin. Lamamistoolid, päikesevarjud ja rannarätikud basseini ääres tasuta.\nMajorda Beach Resort 5\nHotell on suletud seoses renoveerimistöödega!


16.12.2004 / Istungi ülevaated\nVastu võeti viis seadust ja üks otsus.\nRiigikogu võttis vastu järgmised seadused ja otsuse:\n68 poolthäälega Vabariigi Valitsuse esitatud Riigikogu otsuse ”Eesti kaitseväe üksuste kasutamise tähtaja pikendamine Eesti riigi rahvusvaheliste kohustuste täitmisel rahvusvahelisel rahutagamismissioonil Kosovos” (524 OE). Eesti kaitseväe üksuste kasutamise tähtaega rahutagamismissioonil Kosovos pikendati ühe aasta võrra alates 01.01.2005.\n60 poolthäälega (vastu 14) Vabariigi Valitsuse algatatud ravimiseaduse (360 SE). Seadus reguleerib ravimite käitlemist, ravimite väljakirjutamist, müügilubade väljaandmist, ravimite kliinilisi uuringuid ja ravimi reklaami ning nende tegevustega seonduvat järelevalvet ja vastutust, eesmärgiga tagada Eestis kasutusel olevate ravimite ohutus, kvaliteet ja efektiivsus ning edendada nende sihipärast kasutamist. Ravimiseaduse väljatöötamise üheks peamiseks eesmärgiks on viia Eesti õigussüsteem kooskõlla Euroopa Liidu peamiste ravimitealaste õigusaktidega.\n58 poolthäälega (vastu 5) Vabariigi Valitsuse algatatud ravikindlustuse seaduse ja Eesti haigekassaseaduse muutmise seaduse (507 SE). Seaduse peaeesmärgiks on kõrvaldada ravikindlustuse seaduse rakendamise praktika käigus ilmnenud puudused ja tagada haigekassa rahaliste vahendite otstarbekam kasutamine. Seaduse jõustumisel osutub võimalikuks suunata sõidukuluhüvitise rakendamata jätmise ning haigekassa reservkapitali vähendamise arvelt vabanevad rahalised vahendid eriarstiabi kättesaadavuse parandamiseks, ravijärjekordade lühendamiseks ning kulupõhiste tervishoiuteenuste hindade kehtestamiseks. Seaduses on täpsemalt määratletud ravi rahastamise lepingute sõlmimise protsess. Samuti on sätestatud visiiditasu maksmisest vabastamise regulatsioon, mille tulemusel loodetakse parandada arstiabi kättesaadavust.\n67 poolthäälega Riigikogu liikmete Jaanus Rahumäe, Väino Linde ja Tiit Mae algatatud päästeseaduse, kemikaaliseaduse, kaitseliiduseaduse, töötervishoiu ja tööohutuse seaduse ning tervishoiuteenuste korraldamise seaduse muutmise seaduse (498 SE). Seaduse jõustumisega tagatakse avalikku teenistusse nimetamisele kuuluvate päästeasutuste töötajatele õiguskindlus teenistusstaaži ja puhkusepäevade üleviimise osas. Seadusega kõrvaldatakse päästeasutuste ümberkorraldamise ettevalmistamise käigus esilekerkinud probleemid ning tagatakse päästeasutuste ülesannete täitmine riikliku tuleohutusjärelevalve valdkonnas.\n69 poolthäälega Eesti Keskerakonna fraktsiooni algatatud äriseadustiku, sihtasutuste seaduse, mittetulundusühingute seaduse ja tulundusühistuseaduse muutmise seaduse (469 SE). Seaduse eesmärgiks on Euroopa Liidu liikmesriikide elanike võrdse kohtlemise tagamine ettevõtlusega tegelemiseks Eestis.\n70 poolthäälega Vabariigi Valitsuse algatatud teadus- ja arendustegevuse korralduse seaduse ja õppetoetuste ja õppelaenu seaduse muutmise seaduse (504 SE). Seaduse põhieesmärk on teadus- ja arendustegevuse rahastamismehhanismide regulatsiooni täiustamine. Õppetoetuste ja õppelaenu seadust on muudetud doktorantide toetust puudutavas osas. Muudatuse eesmärgiks on luua kõigile nominaalaja graafikus edasi jõudvatele riigi poolt tellitud doktorantidele tingimused, mis lubavad pühenduda õppeteadustööle. Selle meetmega loodetakse suurendada doktoriõppe edukalt lõpetanute arvu ning lühendada doktoritöö kaitsmiseni kuluvat aega.\nIstungi ametliku osa järel tervitas Riigikogu liikmeid Jõuluvana. Kingitusi üle andes soovis külaline Riigikogule jõudu ning üksmeelt õiglaste seaduste loomiseks.


BearingsRus Kupongi ja sooduskoodid Jaanuaril 2022\nBearingsRus Kupongid Jaanuaril 2022\nAktiivne BearingsRus kupongi ja promo koodid Jaanuaril 2022\nBearingsRus: Registreeru uudiskirjaga eripakkumiste ja tutvustuste jaoks\nRegistreeru uudiskirja eripakkumiste ja tutvustuste saamiseks aadressil BearingsRus.\nPopulaarsed BearingsRus kupong koodid Jaanuaril 2022\nBearingsRus: Registreeru uudiskirjaga eripakkumiste ja tutvustuste jaoks ******** 19th Oct 2021 1\nBearingsRus Ametlik veebisait\nKuidas kasutada BearingsRus kupongikoodi?\nValige ülaltoodud kupongikood, mida soovite kasutada. Näiteks kui otsite 10% allahindlusi tellimusi, BearingsRus siis leidke meie veebisaidilt kupongi kood ja klõpsake koodi avaldamiseks nuppu Hangi kupongi.\nKopeerige kupongikood, mis kuvatakse teile. Sa pead seda koodi ja lisada see ostukorvi BearingsRus eemaldada osa maksumusest kogu tellimuse ja saada allahindlust.\nLeidke esemed, mida soovite osta, BearingsRus ja lisage need ostukorvi. Kui olete lõpetanud sirvimise ja valmis ostma, liikuda sammule 4 allalaadimiseks oma allahindlust.\nSamm 4: Sisestage kood BearingsRus kassas\nNüüd, kui teil on kupongi kood kopeeritud, lihtsalt kleepige see kasti BearingsRus veebilehel, mis ütleb allahindlust, promo, kupongi või sooduskoodi kassas.\nBearingsRus Raha säästmise näpunäited\nSiin on mõned suurepärased näpunäited ja nipid ekstra kokkuhoid aadressil BearingsRus:\nAlati külastage ja kontrollige LoveCoupons.ee viimaseid raha säästmise kupongi koode ja tehinguid BearingsRus enne ostu lõpetamist.\nLiitu BearingsRus uudiskirjaga, et saada parimaid pakkumisi, raha säästmise soodustusi ja eksklusiivseid tehinguid otse oma postkasti.\nKindlasti vaadake müügi pakkumised ja soodushinnaga osa BearingsRus veebilehel viimaseid tutvustusi ja sooduspakkumisi.\nJälgi BearingsRus sotsiaalmeedias, et olla kursis oma uute saabujate ja pakkumistega.\nRegistreeru LoveCoupons.ee uudiskirjaga meie viimaste iganädalaste kupongide jaoks brändidele nagu BearingsRus ja palju muud\nKuidas ma saan kupongikoodi BearingsRus?\nMeie meeskond siin LoveCoupons.ee veeta tundi iga päev otsivad parimaid BearingsRus kupongikoode. See tähendab, et kui seal on BearingsRus kupongikood saadaval, on hea võimalus LoveCoupons.ee meeskond püüab oma parima loetleda see siin sa kasutad. Vaadake meie nimekiri pakkumisi eespool parim BearingsRus kupongi koodid oleme leidnud.\nKuidas lunastada oma BearingsRus allahindluskoodi?\nSkaneerige meie kupongikoodide nimekirja ja klõpsake nuppu „Hangi kood”. Ekraanil kuvatakse kood ja BearingsRus veebisait avaneb uuel vahekaardil. Sisestage BearingsRus kassasse kupongikood ja teie allahindlus rakendatakse automaatselt.\nKuidas kasutada kupongikoodi aadressil BearingsRus?\nLoveCoupons.ee Meeskond kulutab palju aega, kogudes parimaid ja viimaseid BearingsRus kupongikoode. Meeskond püüab ka loetleda, kuidas kasutada BearingsRus kupongide koode. Loe sisu meie meeskond kirjutab rohkem üksikasju.\nKui tihti BearingsRus vabastatakse sooduskoodid?\nTäname, et külastate LoveCoupons.ee oma hunt BearingsRus kupongi ja kupongi koodid ja muud raha säästmise pakkumised. Loodame, et üks meie 1 BearingsRus kupongid ja pakkumised Jaanuaril 2022 aitavad teil säästa raha oma järgmise ostu. Külastades LoveCoupons.ee võite olla kindlad, et meie meeskond on otsinud kõrge ja madal, et leida kõik saadaval olevad BearingsRus pakkumised. See hõlmab BearingsRus sotsiaalsete kontode, nagu Facebook, Twitter ja Instagram, külastades blogisid ja foorumeid, mis on seotud BearingsRus, ja isegi kontrollides teisi top kupongi saite hiljemalt BearingsRus kupongi koodid.\nKui shopping online BearingsRus, see on hea mõte alati külastada meid siin LoveCoupons.ee enne kui olete lõpetanud oma tellimuse. LoveCoupons.ee Meeskond päästa meie külastajaid tuhandeid naela iga kuu, millest paljud ei teadnud BearingsRus sooduskoodid olid kättesaadavad enne meie saidi külastamist. Nüüd sa tead, kui lihtne on salvestada meie promo ja kupongi koodid, järjehoidja LoveCoupons.ee ja alati kontrollida meid enne kui kassasse. BearingsRus\nKui otsite rohkem kui lihtsalt BearingsRus kupongikoode, LoveCoupons.ee pakume siin tuhandete teiste populaarsete kaubamärkide ja jaemüüjate kuponge ja allahindlusi. Vaadake meie BearingsRus seotud kauplusi või külastage meie kodulehte, et otsida meie andmebaasi tuhandeid kupongikoode.\nBearingsRus Saatmise teave\nBearingsRus laevade kogu maailmas\nBearingsRus on asutatud äriühing üle 30 aasta. Jõukuse ja kogemuste mitmekesisuse tõttu suudavad nad oma väljakutseid täita ja täita.\nPõhineb West Yorkshire, Inglismaa nad pakuvad riigi UK järgmisel päeval katvus ja laevandus üle maailma.\nSiin LoveCoupons.ee, me tahame säästa raha kõikjal saame. Nii et miks me otsime ja kogume kõik viimased raha säästmise kupongi koodid, promo koodid, allahindlus koodid ja pakkumised BearingsRus leiame.\nLoveCoupons.ee on siin, et aidata teil venitada oma raha natuke kaugemale. Nii et enne kui lähete üle BearingsRus veebisaidi, heita hea pilk kõik meie raha säästmise pakkumised, et näha, mida saate salvestada.\nPakkumised BearingsRus viimati uuendatud: 19 Oktoobril 2021\nParimad BearingsRus kupongi koodid, allahindluskoodid, Promo Codes, Pakkumised ja pakkumised leiate aadressilt LoveCoupons.ee


Projektiõpe — Erasmus+ ja Euroopa Solidaarsuskorpuse agentuuri noorteprogrammide keskus\nProjektide kirjutamine ja juhtimine on suurepärane viis enda ideede elluviimiseks ja maailma veidi paremaks muutmiseks. Noorteagentuur usub, et igal Eesti noorel peaks selleks võimalus olema. Seetõttu toetame noorte projektiõpet erinevates Eesti paikades.\nProjektiideede arendamiseks pakume noortele ja neid juhendavatele noorsootöötajatele võimalust osaleda “Ideepahvaku” töötubades. Nende käigus on võimalik koos teiste noortega oma projektiideega tegutseda ja tutvuda põhjalikumalt Noorteagentuuri poolt pakutavate rahastusvõimalustega. Pikemad töötoad toimuvad paaril korral aastas Tallinnas ja Tartus ning lühemaid koolitusi saame vastavalt soovile pakkuda ka teie kodukohas.\nProjektijuhtimise oskuste arendamiseks teeme koostööd koolidega rahvusvahelise projektijuhtimise valikaine õpetamisel. Selle valikaine eesmärgiks on õpilaste poolt aasta vältel projektiideede väljamõtlemine, edasiarendamine ja neile rahastuse taotlemine. Õppeaine võimaldab projekte kirjutada koolitundide raames ning saab arvestatud ka igaühe haridustee osana.


Formaat: Kõvakaaneline Lehekülgi: 208 Mõõdud: 278x215 Kolme aasta jooksul on Anni Arro pildistanud üles erinevaid hetki, kohti, inimesi ja toite, mis või kes on teda inspireerinud. Selles raamatus on retsepte, pilte, lugusid ja mõtteid. See on üsna eklektiline ja tundeline, pisut teistsugune kokaraamat. See on tükike Anni elu, mida ta soovib jagada. Loodetavasti innustab see raamat kõiki, kes on millegipärast unustanud tunda rõõmu lihtsatest asjadest.\tLähemalt\nIlmumisaasta 2013 128 lk 270x195x15 (mm)\tLähemalt


Elektriline või puuküttega kamin: kumb valida? | kaup24.ee\nVaata kõiki kaminate pakkumisi\nPuuküttega kamina plussid\nPuuküttega kamina miinused\nElektrilise kamina plussid\nEi ole midagi mõnusamat, kui lesida kaminatule valgel diivanil ja rüübata kuuma teed. Külmal ja pimedal aastaajal on see suisa teraapiline viis lõõgastuda!\nKui kodu ehitades või sellele värskenduskuuri tehes tuleb idee paigaldada elamisse kamin, peab mõtlema selgeks, millist kaminat soovitakse ning mis erinevat tüüpi kaminatega kaasneb.\nKui koduomanik kaalub kamina soetamist, siis kipub esimene eelistus olema traditsiooniline puuküttega kamin. Puuküttega kamina suurim eelis on “see miski”, mida ei saa rahas mõõta: see on eeskätt emotsionaalne laeng, mille annab elava tule vaatamine. Praksuvate puudega tulekolle loob hubasust ja muudab iga kodu soojaks ning kutsuvaks kohaks, kuid lisaks soojale tundele südames, toob puuküttega kamin elamisse ka reaalselt mõõdetavat soojust.\nKülmal talvel on rahaliselt mõistlik kasutada kaminat täiendava kütteallikana. Kamin ei akumuleeri küll nii palju soojust nagu ahi, aga kamina eeliseks on võime sisuliselt kohe pärast tule süütamist hakata ruumi kütma.\nPuuküttega kaminate valik on väga lai: on eraldiseisvad, sisseehitatud, avatud ja kinnise küttekoldega kaminad. Igaüks leiab endale sobiva ja kui on soovi, siis saab lasta pottsepal endale täiesti ainulaadse kamina valmistada.\nTerasest puuküttega ahi Hecht Fenixe\n€ 896,00 € 1 139,00\nTerasest kaminasüdamik Romotop KV HEAT H2N01, klaasi ...\nKaminasüdamik Nordflam Prometeusz - La Brais 13 kW\nRedFire lõkkealus "Chicago" must, teras, 75 cm, 85013\nNurgaga malmist kaminasüdamik Invicta, parem\nTerasest puupliit HECHT SPARKLIS\nEsschert Design välikamin, laserlõigatud, lehtedega, ...\n€ 1 044,83\nPuukütte kamina puuduseks on selle paigaldamise ja soetamisega seotud kulud. Põlemisprotsess eeldab korstna olemasolu ja kui seda pole, siis võib nullist uue korstna ehitamine või paigaldus osutuda väga kulukaks. Lisaks võib olla ehituslike konstruktsioonilisi piiranguid ja päris igas ruumis ei pruugi kamina-korstna ehitamise võimalust ollagi. Tahkeküttega kamina paigaldamine vajab kooskõlastust kohaliku omavalitsuse ja Päästeametiga ning selle olemasolu peab kajastuma hoone kasutusloas.\nMainimata ei saa jätta sedagi, et puuküttega kaminad panevad ruumis õhu ringlema ja see omakorda tekitab palju tolmu. Mõelda tuleb ka kaminapuude hoiustamisele - igas kodus ei tarvitse halgudele ruumi olla. Tegelemist on puuküttega kaminaga üksjagu, sest põlemisest tekkiv tuhk vajab käitlust ja kamin puhastamist.\nKui majja või korterisse ei saa traditsioonilist puukütte kaminat ehitada, siis on lahenduseks elektrikamin. Üldjuhul ei nõua elektrikamina paigaldamine suuri ümberehitustöid. Kuna elektrikamin ei vaja korstnalõõri, saab selle panna sisuliselt igasse ruumi, kus on olemas kamina tööks sobilik elektriühendus. Elektrikamin paigaldamine ja kasutamine ei vaja ka kooskõlastust Päästeametilt ega kohalikult omavalitsuselt.\nKuna elektrikaminad on mõõtudelt suhteliselt kompaktsed, siis sobivad nad eriti hästi väikestesse ruumidesse. Plussiks on seegi, et elektrikaminad on puuküttel kaminatest oluliselt soodsamad, samas on erineva disainiga elektriliste kaminate valik pea sama rikkalik, kui puuküttega kaminatel.\nElektrikamina kasutamine on ülimalt lihtne - lülita kamin sisse ja kõik! Kamina antava soojuse hulka saab ise kontrollida lülitades küttekolde väiksemale võimsusele või üldse välja. Ei pea muret tuha koristamise ega kaminapuudega.\nElektriline LED-kamin Equation\nSeinale paigaldatav kamin Alpina, 105,5 cm\nElektrikamin Aflamo Majestic 50\nElektrikamin seinale Aflamo Malibu 26\nElektrikamin Aflamo Vigo Black\nSisseehitatav elektrikamin Aflamo Led 50\nElektrikamina suurimaks miinuseks on elava tule puudumine: elektrikamin ei paku puude põlemisega kaasnevat lõhna, helisid ega rahustavat tunnet. Puukaminaga seotud tegevused - olgugi, et vahel tüütud - loovad erilise emotsionaalse väärtuse, millest elektrikamina puhul veidi vajaka jääb. Elektrikamin on paljude jaoks liiga steriilne. See ei loo seda atmosfääri, mille annab elav tuli.\nTeiseks suuremaks puuduseks on elektrikamina mõju elektriarvele. Kuigi elektrikamina soetamine ja paigaldus on odav, aga selle kasutamine on üsna kulukas. Elektrikaminat ruumi ainsa kütteallikana kasutada pole kõige ökonoomsem. Elektrikaminate võimsus on enamasti paari tuhande vati juures, selle pidev sees hoidmine muutub ajapikku rahakotile üsna kurnavaks.\nkaminad puukütte kaminad elektrilised kaminad\nTutvu laia kaminate valikuga Osta


Pariislanna Kondratjeva-Salgueiro: kas on lihtne olla venelane Euroopas?\nRahvusvahelise meediaklubi Impressum järjekordne külaline oli Pariisi kirjandusalmanahhi Glagol peatoimetaja Jelena Kondratjeva-Salgueiro, kes koos teiste kutsututega osales diskussioonis "Kas on lihtne olla venelane Euroopas: vaade Tallinnast ja Pariisist".\nTa on põline moskvalanna, lõpetanud Maurice Thorezi nimelise Moskva Riikliku Pedagoogilise Võõrkeelte Instituudi (nüüdne Moskva Riiklik Lingvistikaülikool), 1989. aastal abiellus prantslasega ning asus elama Prantsusmaale.\n"Ma mõistsin suurepäraselt, et mind seal ei oodatud," rääkis ta. Esimesed 15 aastat pühendusin lastele, keda mul on kokku viis. Hiljem ei põlanud ära kõige erinevamaid töid: olin muuseumivalvur, sekretär, glamuurse ajakirja korrespondent… Võtke eeskuju Peeter I-lt, õppige õmblema saapaid!"\nNagu kõik venelased, kes teatavasti hobuseid kaua rakendavad, kuid kiiresti sõidavad, korvas Jelena ruttu oma kutsealase mahajäämuse, tehes karjääri täielikult "vene tööpõllul".\nMaailm enda ümber ehk ringindus\n"See, kas on lihtne olla venelased Euroopas, oleneb venelastest endist," arvab Kondratjeva-Salgueiro. "Igaüks valib oma tee ise. Ma näen näiteks venelastest opositsionääre, kes igal viisil ja lakeilikult püüavad oma identiteedist lahti öelda. Minu jaoks on lihtne olla venelane. Mulle näib, et meil on mingi rahvuslik karastus, iseloom, teatud mentaliteedijooned, mis võimaldavad meil kergesti kohaneda, jäädes sealjuures iseendaks, kedagi maha surumata.\nKuhu vene perekonnad ka elama ei asuks, ikka hakkavad nad kohe looma enda ümber maailma, mida mina nimetan ringinduseks. Ringid, sektsioonid, ühiskondlikud õhtud… Sellesse kõigesse kaasatakse ka prantslasi, keda niisugune tegevus hämmastab."\n"Vene koolita on võimatu vene keelt säilitada"\nKui Kondratjeva-Salgueiro ütles kohtumise algul, et ka Eestis, Lätis ja Leedus on venelasena kerge olla, ja küsis, mis on hall pass, sai selgeks, et see inimene orienteerub meie tegelikkuses nõrgalt.\nKui Prantsusmaal venelased "loovad maailma enda ümber", püüdes säilitada oma identiteeti ringinduse abiga, siis Eestis on nad sajandite vältel põimunud riigi ellu ning on jäänud venelasteks põhiliselt tänu emakeelsele haridusele. Seoses sellega, et meil toimub intensiivne ja agressiivne pealetung niisugusele maailmakorraldusele, tekkis kohtumisel küsimus: kuivõrd tähtsaks peab Jelena vene identiteedi säilitamiseks venekeelset kooli?\n"See on esmatähtis," kõlas vastus. "Vene koolita on venekeelsust võimatu säilitada. Keel kaob väga kiiresti. Esimene, mis kaob, on keel. Kui venekeelsed koolid kaovad, ei suuda perekond üksi välja vedada. Vene maailm on Prantsusmaal seni veel olemas, sest toimub venekeelsete pidev juurdevool. Kas aga meie lapsed suudavad seda vene maailma ülal hoida, on raske öelda."\nKui Venemaa tagastaks Krimmi…\nJelena Kondratjeva-Salgueiro on üks neist, kes küsimusele "kas Krimm on meie oma?" vastab viivitamata: "Loomulikult on see meie oma." On aga teada, millised komplikatsioonid ja olukorra teravnemise on kogu see Krimmi lugu kaasa toonud. Kui Venemaa homme Krimmi tagastaks, samuti tunnistaks riiklikku dopingusüsteemi ning sekkumist välisriikide valimistesse ja nii edasi, kahetseks, kas siis suhtumine venemaalastesse ja üldse venelastesse muutuks?\n"See on muide väga huvitav ja tähtis küsimus. On aga nii, et kui Venemaa homme Krimmi tagastaks, tekitaks see pettumuse kõigis – nii russofiilides kui ka russofoobides. Ja saaks lüüa kõigil rinnetel," on Kondratjeva-Salgueiro veendunud. "Tugevaid ei armastata, kuid teil ei ole õigust olla selles maailmas nõrk. Vaevalt, et Venemaad kardetakse. Ükski terve mõistusega inimene ei usu kunagi, et Venemaal endal on nii vähe muresid, et ta võiks kedagi rünnata või teha muud sellist."\nKülaline lisas, et prantslased ja eurooplased tervikuna tunnevad geograafiat halvasti ning ei ole suutelised kaardil näitama, kus see Krimm tegelikult on ja kus on Ukraina: "Järgida "partei joont" – seda küll. Kuigi Prantsusmaa keskajakirjandus järgib seda tegelikult üpris vaoshoitult, mitte nii nagu Ameerika täielikult grotesksed massiteabevahendid."


Pühapäeval toimub 80. Rabajooks - Maaleht\nPühapäeval, 13. oktoobril toimub Harku raba teedel 80. Rabajooks. Rabajooks on traditsiooniline Nõmme spordiüritus, mis toimub kaks korda aastas - kevadel ja sügisel. Rabajooks on kõigile osavõtjatele tasuta. Üritusele on oodatud ka kepikõndijad.\n79. Rabajooksu start 2013. aasta kevadel. Foto: Arno Aadma\nEsimeses ühisstardis kell 11 startinute vahel selgitatakse välja kolm paremat meest, naist, poissi (sünd 2001. a või hiljem) ja tüdrukut (sünd 2001. a või hiljem). Esimesed 1600 lõpetanut saavad vimpli.\nÜritust korraldavad Sweco Projekt AS ja Nõmme linnaosa valitsus.


In memoriam. Gábor Bereczki - Keel ja Kirjandus\nOotasin 27. aprilli, sel päeval pidi Gábor siia jõudma, nagu ta ikka oli kevadel tulnud, et enam-vähem otseteed Pärnumaale, oma teise kodukohta edasi sõita. Ja meil olid omad kokkulepped. Kuid tuli hoopis 4. aprill, mis muutis kõik…\nGábor Bereczki oli sündinud 24. märtsil 1928. aastal Békési komitaadis. Tema kodu oli talupere Ungari kaguosas. Kodumailt sai ta kaasa selle ehtsa rahvaliku keelepruugi, mida ta armastas ja mis jäi tema teadvuses aujärjele kõigi hilisema elu keerdradadel sinna lisandunud keelte alusena.\nKoolihariduse sai noormees kohalikus gümnaasiumis. Järgnesid filoloogiaõpingud Budapesti ja Bukaresti ülikoolis. Otsekui rahvusvahelisuse ja laiahaardelisuse rõhutamiseks viis õpitee seejärel edasi tolleaegsesse Leningradi, kus temast sai aspirant soome-ugri keelte erialal. Kandidaaditöö („Finno-ugorskie lementy marijskogo qzyka”) kaitses ta 1959. aastal.\nKui Gábor Bereczki poleks sattunud sinna aspirandiks, poleks tal tekkinud ka elukestvaid suhteid Eestimaaga. Leningradist hakkas ta tegema sõite Tartusse, sealt edasi Tallinna. Sõlmus abielu Pärnumaa tüdrukuga, tollase Tartu üliõpilase Mai Kiisaga. Mai ja Gábor Bereczki peret võib imetleda kas või selles mõttes, et neil sai täiesti enesestmõistetavalt teoks see, et isa kõnetas mõlemat poega ungari keeles ja ema rääkis nendega eesti keeles, oli see jutuajamine siis Budapesti metroos või Pikavere kiviaedade vahel. Gáboril sugenesid Eestis sõprussuhted, mis on vastu pidanud pool aastasada. Ja oleksid kauemgi kestnud… Mäletan praegugi, kuidas me aastakümneid tagasi rääkisime omavahel ungari keelt (mida mina tol korral nii väga ei osanudki), ja siis tulid aastakümned, mil Gábor meie perekonnas (nagu ilmselt teistegi eesti inimestega) keeldus igasugusest mõttevahetusest muus kui eesti keeles – sest see oli loomulik, nii oli harjutud.\n1959. aastal sai Gábor Bereczkist Budapesti Loránd Eötvösi Ülikooli õppejõud. Aastail 1973–1986 oli ta sealse auväärsete traditsioonidega soome-ugri kateedri juhataja. Seda aega kasutas ta kõige muu kõrval eesti keele ja kultuuri õpetamise väljakujundamiseks Budapestis. Bereczki oli rahvusvaheline mees: edaspidine õpetus- ja uurimistöö viis ta Itaaliasse, kus ta oli ligi kümme aastat (1986–1995) Udine Ülikooli soome-ugri keelte professor.\nFennougrist Bereczki peamiseks tegevusväljaks olid Volga–Kaama regiooni keeled, nende omavahelised suhted. Iseloomustavaks tema uurimistöös on kaine, rohkele konkreetsele keelematerjalile tuginev lähenemisviis. Rõhutamist väärib tõeliselt põhjalik turgi keelte kaasmõju arvestamine, mis võimaldas igakülgselt rakendada kõnesoleva ala keelte areaalset uurimist.\nVõib vist öelda, et G. Bereczki lemmikalaks oli sõnavara, mille juurde ta ikka ja jälle tagasi pöördus. See tõmme oli nii jõuline, et tema töölauale jäi lõpukorral olev mari keele etümoloogilise sõnaraamatu käsikiri, mille kallal oli töötanud koos Klára Agyagásiga. Pikaajalise visa kogumistöö ja üldistava analüüsi tulemusena oli Bereczkil valminud mari keele häälikuloo ulatuslik monograafia „Grundzüge der tscheremissischen Sprachgeschichte” (I 1994, II 1992). Sellel teemal oli ta 1987. aastal juba kaitsnud oma doktoriväitekirja. Ajaloolise grammatika alal paljude aastate jooksul sooritatud töö kokkuvõtteks on teos „A cseremisz nyelv történeti alaktana” (2002; Mari keele ajalooline morfoloogia). Ei maksa mööda minna sellest, et ka läänemeresoome keeleteadusse on ta omapoolse panuse andnud ülevaatelise tööga „Bevezetés a balti finn nyelvészetbe” (2000; Sissejuhatus läänemeresoome keeleteadusse).\nOma avarat fennougristipilku on Gábor Bereczki kasutanud ka ungari keele ajaloo põhijoonte valgustamisel. See on hästi näha teoses „A magyar nyelv finnugor alapjai” (Ungari keele soome-ugri põhijooned), mille ümbertöötatud, uusimate andmetega täiendatud teine trükk (1996) on tänapäevalgi oluliseks keeleajaloo käsiraamatuks.\nKeeleteadlane Gábor Bereczki on teinud midagi niisugust, mis on lingvisti puhul lausa haruldane: koos rahvamuusika uurija László Vikáriga on ta läbi rännanud sadu mari, udmurdi, mordva külasid. Paarikümne aasta jooksul tehtud ekspeditsioonide eesmärgiks oli autentse rahvamuusika jäädvustamine. Kogujate teelt ei jäänud kõrvale ka turgi rahvaste – tatarlaste, tšuvaššide, baškiiride – muusikaline pärand. On selge, et ilma Bereczki keeleoskuseta (millega kaasnes veel tähelepandav muusikaline võimekus!) poleks niisugune hiigeltöö mõeldav olnud. Seni on trükis ilmunud neli tuhandeid mari, udmurdi, tšuvaši ja tatari rahvalaule sisaldavat köidet. Fennougristika maailmas on see täiesti ainulaadne projekt.\nNii mõnigi keeleinimene on kas huvi pärast või asjaolude sunnil ka tõlkimisega tegelnud. Sellelgi alal on Gábor Bereczki haruldane isiksus: ta on aastakümnete jooksul tõlkinud kümneid eesti kirjanduse teoseid oma emakeelde. Ta on leidnud selleks uurimistöö, õpetamise ja kõige muu kõrval nii aega kui ka jõudu. Siinkohal ei hakka bibliograafiat esile tooma, vihjan vaid, et tema sulest on saanud ungarlasele kättesaadavaks Tammsaare, Tuglas, Kross, Traat, Valton… Rääkides oma 75. sünnipäeval Tammsaare kujutatud maailmast, ütles Bereczki: „Selle kajastamine ei ole mulle valmistanud mingeid raskusi. Ka mina ise kasvasin üles maamiljöös, kuni kahekümnenda eluaastani tegin päev päeva kõrval talutööd. Eestis aga olen veetnud vähemasti kakskümmend viis suve heinateo ja puuderaiumisega. Tõlkijale on maa ja rahva tundmine vähemalt sama tähtis kui keeleoskus.”\nEi saa aga mööda minna sellest, et Gábor Bereczki on „Kalevipoja”, esimesest värsist viimaseni, tõlkinud ungari keelde. Tema tõlke alusel on eepose luulendanud ungari tõlkija ja luuletaja Zsuzsa Rab (ilmunud Budapestis 1985). Teose lõpul on 25 lehekülge Bereczki koostatud kommentaare, tekstiselgitusi kõigi 20 loo kohta ning järelsõna. Mida see töö tegijale on tähendanud, selgub järelsõnast. Ta kirjutab: „„Kalevala” ja „Kalevipoeg” ei ole kunagiste, kildudeks pudenenud eeposte taasloodud versioonid, nagu arvasid romantismiaja inimesed, vaid teatud rahvuslike eesmärkide saavutamise huvides patriootilisest vaimustusest kantuna kirjutatud uued kirjandusteosed, mis ammutasid oma ainestiku rahvaluulest.” Selle töö tähtsus avaneb meile, kui meenutame, kuivõrd vähe aimdust oli Ungari üldsusel olnud Eestimaast, eestlastest ja meie kultuurist.\nGábor Bereczki on vahendanud ka soome ja teistegi soome-ugri rahvaste kirjanike teoseid. Mainitagu, et Väinö Linna „Tundmatu sõduri” on just tema ungari keelde tõlkinud.\nSelsamal, 75. sünnipäeval ütles juubilar usutlejale oma tegemiste kohta: „Juba üle kahe aasta täidab suures osas mu päevi töö mahuka eesti–ungari sõnaraamatu koostamise kallal.” Nüüdseks oli see suur ühemehetöö jõudnud lõppjärku, kuid siiski mitte veel viimase punktini.\nGábor Bereczki väga mitmekülgne tegevus on leidnud väärikat tunnustust tema kodumaal. Tema teeneid autorina, tõlkijana, koostajana, toimetajana on korduvalt esile tõstetud. Aastal 2003 autasustati teda Ungari Vabariigi Teeneteordeni ohvitseriristiga. Eestis on ta valitud Tartu Ülikooli audoktoriks. Ka oli ta Õpetatud Eesti Seltsi auliige. Eesti Vabariigi president on G. Bereczkit autasustanud Maarjamaa Risti III klassi teenetemärgiga. Bereczki on valitud Soome Kirjanduse Seltsi auliikmeks ja Kalevala Seltsi auliikmeks ning Soome-Ugri Seltsi välisliikmeks. Samuti on ta Soome Valge Roosi ordeni kavaler. Talle on antud Mari Vabariigi teenelise teadlase aunimetus.\nMe ei saa ju kunagi teada, millisel määral energiat, kui palju aega on Gábor Bereczki rakendanud Eestimaa, selle inimeste ja nende keele tutvustamiseks Ungaris. Paljud aastad (1990– 2008) Budapesti Ungari–Eesti Seltsi esimehena annavad aga omalt poolt tunnistust Eesti asja ajamisest Ungaris. Võib tunduda subjektiivsena, kuid nüüd, kui Gábor Bereczki on meie hulgast lahkunud, usun, et peame tõdema, et sellega on lõppenud ka üks teatud ajajärk Eesti–Ungari kultuurisuhetes. Tema surmaga on soome-ugri keeleteadus ja laiahaardelisem kultuurivald kaotanud ühe oma pühendunumaid uurijaid ja õpetajaid.


Books have a power!: "451 Fahrenheiti" - Ray Bradbury\n"451 Fahrenheiti" - Ray Bradbury\nPealkiri: "451 Fahrenheiti"\nSisu: Süsteem oli lihtne ja kõigile mõistetav. Raamatud tuli põletada. Koos majadega, kus neid peideti. Guy Montag oli tuletõrjuja juba kümme aastat ega olnud kunagi kahelnud südaöiste pogrommide vajalikkuses. Ta oli nautinud vaatepilti, kuidas paber leekides hävib. Ta ei kahelnud milleski, kuni kohtus 17-aastase tüdrukuga, kes rääkis kaugest minevikust, kus keegi veel midagi ei kartnud. Siis kohtus mees professoriga, kes rääkis talle tulevikust, kus inimesed võivad ise mõelda. Äkki mõistis Guy Montag, mida on tarvis teha...\nEnda arvamus: See on üks selline raamat, mida enamus inimesi vist teavad. Olin sellest enne palju kuulnud ja kui seda lugesin, siis ma üllatusin ikka päris korralikult. Esiteks see raamat oli üliõhuke. Teiseks oli see vahepeal väga segane ja kolmandaks ootasin ma sellest midagi enamat. Minu jaoks jäi see lugu kuidagi poolikuks, aga idee iseenesest oli väga hea ja pani mind aru saama mõndadest asjadest seoses mu endaga.


MTA ostab tollikontrolliks uued läbivalgustusseadmed - Kaubandus\nAutor: Kaubandus.ee • 16. august 2016\nMTA ostab tollikontrolliks uued läbivalgustusseadmed\nSeni kasutusel olev läbivalgustusseade Narva piiripunktis\nMaksu- ja tolliamet (MTA) sõlmis teisipäeval Hiina tehnoloogiaettevõttega Nuctech 12,1 miljoni euro suuruse hankelepingu viie täiendava läbivalgustusseadme ostmiseks.\nMTA peadirektori Marek Helmi sõnul on tegemist MTA ajaloo suurima investeeringuga, mis võimaldab tollil oluliselt kiirendada ja hõlbustada tollikontrolli ettevõtjate jaoks. „Läbivalgustustehnoloogia abil piisab viiest minutist ja ühest röntgenipildist esmase kontrollivajaduse otsustamiseks. Füüsiline läbivaatus nõuaks seevastu koos kauba maha ja peale laadimisega mitmeid tunde,“ selgitas Helm.\n„Senine kogemus olemasolevate läbivalgustusseadmetega on näidanud, et tegemist on kõige tõhusamate tööriistadega kaubavedude läbivaatamiseks ning keelatud kauba avastamiseks. Piiripunktid, kus sellist tehnoloogiat kasutusel ei ole, on nii Eesti kui teiste riikide kogemuse järgi eelistatumad kohad salakaubaveoks. Seadmete olemasolu on aga suureks heidutuseks salakaubitsejatele,“ rääkis Helm.\nJärgmise aasta lõpuks on kavas paigaldada statsionaarsed läbivalgustusseadmed Narva raudteejaama ning Luhamaa ja Koidula piiripunkti. Kaks mobiilset seadet valmivad eeldatavalt 2017. aasta teiseks pooleks ning leiavad rakendust Narva maantee piiripunktis, Sillamäe ja Tallinna sadamates ning Eesti-Läti piiriületuskohtades.\nLäbivalgustusseadmete abil tabatud suurim salakaubajuhtum oli 2015. aasta märtsis kui Paldiskis avastati veoautost 7,7 miljonit salasigaretti (maksukahju 1,3 miljonit eurot).\nHankelepingu sõlmis MTA Hiina ettevõtte Poolas asuva Euroopa esindusega Nuctech Warsaw Company Limited. Hankelepingu maksumus on 10,1 miljonit eurot, millele lisandub 2 miljonit eurot käibemaksu.\nSeadmete ostu rahastatakse 2,55 miljoni euro ulatuses EL Ühtekuuluvusfondist ning 9,57 miljoni euro ulatuses riigieelarvest.


Palveleht 30. august – 5. september 2020 : Nõmme Rahu Kogudus : https://nommerahu.ee\nPalveleht 30. august – 5. september 2020\nNädala teema: Jeesus - meie aitaja\nKiitus ja ülistus – palveaeg, et kiita Jumalat.\nSelles palveosas oleks hästi hea, kui ei oleks veel palesoove.\nTänu jätkuva armu- ja rahuaja eest meie maal. Täname Jeesuse eest, kes on meie aitaja. Tema on toonud oma ristisurma ja ülestõusmise läbi meile igavese elu aga Ta annab ka jõu ja julguse meie maiseks matkateeks. Tänu Jumala Sõna ja Sakramentide eest. Tänu kodukoguduse ja ustavate koguduse liikmete eest. Tänu kauni suve eest!\nKirjakoht Piiblist, millele võib palves toetuda on: Matteuse evangeelium 12:33-37\n33 Kui puu on hea, siis on ta viligi hea, või kui puu on halb, siis on ta viligi halb; sest\n35 Hea inimene võtab heast varamust head ja kuri inimene võtab kurjast varamust kurja.\n37 sest su sõnadest mõistetakse sind õigeks ja su sõnadest mõistetakse sind süüdi.”\nKirjakoht Piiblist, millele võib palves toetuda on: Jakoobuse kiri 3:2-12\n2 Me kõik eksime paljus. Kui keegi ei eksi kõnes,\nsiis on ta täiuslik ja suudab ohjeldada ka kogu ihu.\n3 Kui me paneme aga hobusele suitsed suhu, et ta oleks meile\nkuulekas, siis me juhime kogu hobust.\n4 Ennäe, ka suuri ja rajutuulte aetud laevu juhitakse\nväikese tüüriga sinna, kuhu tüürimees tahab.\n5 Nõnda on ka keel väike ihuliige, aga kiitleb suurte\n6 Ka keel on tuli. Keel, see ebaõigluse maailm, on seatud meie\nihuliikmete hulka nii, et see rüvetab kogu ihu ja süütab põlema\neluratta, nagu ta ise on süüdatud põrgust.\n7 Jah, igasuguste loomade ja lindude, roomajate ja mereelajate\nloomust suudab taltsutada ja ongi taltsutanud inimese loomus,\n8 aga ükski inimene ei suuda taltsutada keelt, seda kärsitut\npahategijat, mis on tulvil surmavat mürki.\n9 Sellesamaga me õnnistame Issandat ja Isa, ja sellesamaga me neame inimesi,\n10 Ühest ja samast suust tuleb õnnistamine ja needmine. Nii ei tohi olla, mu vennad!\n11 Kas allikast keeb ühest ja samast soonest magedat ja kibedat vett?!\n12 Mu vennad, ega viigipuu saa kanda õlimarju ega viinapuu\nviigimarju?! Nii ei saa ka soolase vee allikas anda magedat vett.\nPalume Jumala hoidmist ja õnnistust igale koguduse liikmele, töötegijale, koguduse juhatusele ning nõukogule. Aidaku Issand meil taibata Püha Vaimu abi meie elus ning kinkigu piiritut usaldust Jumala vastu. Palume tervist ja hingerahu kõigile kes seda vajavad. Aidaku Issand, et meile elus osaks saavad kannatused, katsumused või haigused tuleksid meile imeliselt kasuks ning tooksid meid Kristusele lähemale. Ole ligi ning hoia reisil olevaid inimesi. Palume Jumalalt tröösti leinajatele. Ole lähedal kõigile, kes valmistuvad Kristusega palgest palgesse kohtuma. Palvetame koguduse õpetaja Ove Sanderi ja tema pere ning abiõpetaja Toivo Treibluti eest. Palvesse kanname Nõmme Rahu koguduse diakonid Marek Alveuse ja Katri Aaslav – Tepandi ning nende pered. Jumala õnnistust ja hoidmist palume kõikidele õppijatele, õpetajatele ning lastevanematele uueks algavaks kooliaastaks. Palume Jumala õnnistust koguduses tehtavale. Palvetame sõpruskoguduste eest Kuopios, Ashimis, Destinis, Riias ning Ilumäel.\nKirjakoht Piiblist, millele võib palves toetuda on: Õpetussõnad 18:4-8, 21\n4 Sõnad mehe suust on sügav vesi, tarkuseallikas on vulisev oja.\n5 Ei ole hea olla õela poolt, et õiget kohtus väärata.\n6 Albi huuled toovad riidu ja tema suu kutsub lööke.\n7 Albi suu on hukatuseks temale enesele ja ta huuled on püüdepaelaks ta hingele.\n8 Keelepeksja sõnad on nagu maiuspalad ja lähevad otse sisikonna soppidesse.\n21 Surm ja elu on keele võimuses, ja kes seda armastab, saab süüa selle vilja.\nPalvetame Eestimaa ja siin elavate inimeste eest. Palvetame Jumalalt Püha Vaimu meie kirikule, tema piiskoppidele, kirikuvalitsusele, kõikidele koguduste vaimulikele ning igale koguduse liikmele. Palume tarkust ja vastutustunnet presidendile, valitsuse liikmetele, riigikogule, Nõmme linnaosavanemale ning kõigile, kes seisavad rahva teenistuses. Jeesuse aitavatesse kätesse kanname sõja- ja viirusekolletes olevad inimesed ning palume abi ja armu. Palvesse kanname jätkuvalt Usuteaduse Instituudi, ajalehe Eesti Kirik, Misjonikeskuse, Laste ja Noorsootöö Ühenduse, Diakooniahaigla, Perekeskuse jpt.\nPalume Jumalalt ustavust oma palveellu ja õnnistust kõikidele palvetavatele inimestele ning neile, kelle eest palvetatakse aga ka neile, kelle eest ei palveta. Ometigi kinnitagu meid teadmine, et Kristus ise on meie kõigi ligi ning palvetab igaühe meie eest.


Advokaadibüroo TRINITI talgud Tagametsas - Eesti Skautide Ühing\nLisainfo\tAvaldatud: 13 Mai 2016\t06.05.2016 oli Tagametsa ümbrus tublisid töösipelgaid täis! Nimelt korraldas ESÜ juhatuse esimees Siim Maripuu oma töökoha TRINITI iga-aastase talgupäeva Tagametsas. TRINITI advokaadid ehitasid silla seikluspaki viivale matkarajale, rajasid laudtee saunast ujuma minekuks ning tegid muid heakorratöid. Üritus kandis ka töökaaslastele skautluse tutvustamise eesmärki.\nKutsu ka enda töökaaslased ja sõbrad üritustele ja skautlikele tegemistele appi!\nSuur aitäh TRINITI meeskonnale ja ootame teid tagasi!


Uued tooted @ Taastatud tagasillad ja kvaliteetsed varuosad prantsuse autodele\nTootekood: Quartz 9000 5L\nTootekood: Ineo Long 5L\nTotal Quartz Ineo First on täissünteetiline mootoriõli, mida PSA kasutab sõidukites esimese mootoriõlina ning mida PEUGEOT ja CITROËN soovitavad kasutada ka edaspidi. Sobib kasutamiseks kaasaegsetes mootorites, eriti nendes, mis on varustatud e-HDI-ga ja kasutavad stop & start tehnoloogiat.\nMootoriõli annab mootorile parima võimaliku kaitse kulumise ja ummistumise vastu. Töötlemisjärgsed süsteemid on kaitstud tänu "Low SAPS"-i (madala tuhasisalduse) tehnoloogiale.\nSelle mootoriõli kasutamine aitab saavutada kütuse kokkuhoidu ilma juhtimisstiili muutmata. Sobib ka kõige nõudlikumate sõidutingimuste jaoks (lühikesed sõidud, sportlik sõidustiil, korduv käivitamine, linna- ja maantee sõidud jne).\nTootekood: TOTAL 0W30 1L FIRST\nTootekood: TOTAL 0W30 5L FIRST\nStabilisaatori varras Partner/Berlingo/Picasso/Xsara\nAmortisaator Partner/Berlingo tagumine, 2 tk.\nTagumiste amortisaatorite paar.\nTrummelpiduri klotsid Peugeot 206\nPeugeot 206 tagapiduriklotside komplekt.\nRattalaager tagumine Peugeot 106/205/206/306\nCitroen: Berlingo/C2/C3/C4/Xsara/Xsara Picasso\nHammasrihma komplekt + veepump 1.6 HDI\nPSA 0831.V4 + 1609417680\nSobib 1.6 HDI 16V mootoriga sõidukitele\nRattalaager esimene Jumpy/Spacet./Expert/Traveller/Scudo\nSobib sõidukitele alates 01/2007 -\nAutomaatkäigukastiõli Total Fluide ATX 1L\nKõrgkvaliteediline transmissioonivedelik kasutamiseks sõidu- ja veoautode automaatkäigukastides ning roolivõimendajates, kus on nõutud GM Dexron II-D tüüpi vedeliku kasutamist. Samuti sobib manuaalkäigukastidele, kus on nõutud (ATF) vedeliku kasutamist.\nMAN 339 type V/Z-1\nTootekood: Total ATX\nTorsioonvedru Partner/Berlingo 21,5 mm\nTorsioonvedru läbimõõduga 21,5 mm\nPartner/Berlingo kaubik, kandevõimega kuni 800 kg.\nTorsioonvedru Partner/Berlingo 20,5 mm\nTorsioonvedru läbimõõduga 20,5 mm\nPartner/Berlingo kaubik, kandevõimega kuni 650 kg.\nTorsioonvedru Partner/Berlingo/Picasso 19,8 mm\nTorsioonvedru läbimõõduga 19,8 mm\nPartner/Berlingo 5-kohaline mahtuniversaal, Citroen Xsara Picasso


Õpetajad paisutavad kooli kukrut : Õpetajate Leht\n6. dets. 2012 Sirje Pärismaa - Kommenteeri artiklit\nUsinad õpetajad suudavad kirjutada projekte, mis toovad tunniväliseks tegevuseks hulga lisaraha.\nIga esmaspäeva pärastlõunal, kui tunnid läbi, ruttab kümmekond Tartu kunstigümnaasiumi kaheksanda klassi õpilast keemiaklassi suunas. Valgesse kitlisse rõivastunud õpetajal Ulvi Kruusil on laudadele valmis pandud kolvid, statiivid ja keerulise nimega mõõteriistad. Interaktiivsel tahvlil ripub tööjuhend. Õpetaja lühikese selgituse järel haaravad lapsed katseklaasid ning asuvad innukalt ülesandeid täitma. Alanud on järjekordne noore keemiku õpituba.\nKui Ulvi Kruus kuulutas õppeaasta algul kaheksandikele välja võimaluse käia korra nädalas lisaks koolitundidele keemiasaladustesse tungimas, tõusid huviliste käed kiiresti.\n„Tahtsime huvitavaid katseid teha!” kuulutavad Martin, Madis, Karmen ja Liisi ühest suust. Neile noogutavad nõustuvalt kaasa teised õpitoas askeldajad. Keegi ei tõtta kinnitama, et hakkab kunagi keemikuks, kuid loodusteaduste praktilisest poolest rohkem teada tahavad kõik, sest tavalises koolitunnis ei tehta katseid nii palju, kui süda lustib. Takistuseks on ajapuudus, aga veel enam kitsendab tunnis tehtavate katsete mahtu rahanappus.\nKuid pauku peab tegema ja nalja peab saama, arvas juba Karlsson.\nNii otsustaski õpetaja Ulvi Kruus ennast ja lapsi aidata ning kirjutas taotluse Tartu linnavalitsuse haridusosakonna korraldatud õppekava toetavate projektide konkursile. Taotlus sai kõrge hinnangu ja 400 eurot reaktiivide ja muu katseteks vajaliku ostuks, millest keskmine aineõpetaja muidu vaid unistada võib.\n„Ideed kirja panna polnud raske, see oli mu peas tükk aega küpsenud, ja ka juhend oli väga hea,” tunnistab kolm aastakümmet lapsi utsitanud Kruus. Taotluse tehniline vormistamine võttis omajagu aega, kuid konti ei murdnud.\nTartu linnavalitsuse haridusosakonna peaspetsialisti Karin Pihli sõnul laekus uut õppekava toetavale projektikonkursile 45 taotlust. Välja valis komisjon 31 projekti, mida toetati ligi 30 000 euroga.\nUlvi Kruusile polnud see esimene kord ainetegevuseks raha juurde otsida, ta on kaks korda saanud toetust keskkonnaprojektide konkurssidelt.\n„Ega siin erilist kunsti ole, pead vaid valdama oma ainet, tehnilisi vahendeid, raamatupidamist, seega oled poolenisti ettevõtja,” naerab Kruus.\nTänavu Tartus aasta õpetaja tiitli pälvinud Kruusi sõnul on noore keemiku õpitoa laadsetest aineringidest palju kasu. Lapsed tahavad õpitavat oma käega läbi teha. Sugugi kõik õpituppa tulnud pole oivikud, on ka kolmelisi. Ja just nemad on hakanud tänu aineringile tundma suuremat huvi tundides õpitava vastu ning nende hindedki on paranemas.\nKunstigümnaasiumi arendusjuhi Karmo Kurvitsa sõnul on tänavu seitse õpetajat oma projektidele rahastuse saanud. Mitmendat aastat on projektiraha abil peetud õpilaste suvist kunstilaagrit. Kooliõue rajati märgistatud jalgrattarada, korraldatud on sotsiaalseid oskusi arendavaid õppekäike. Kurvits ise sai toetust õpilasfirmade arendamiseks.\n„Meie kool hindab õpetajate pingutust ja panust kõrgelt, oma raha on ju liiga vähe,” ütleb Kurvits, kelle ametisse asumise järel on kunstigümnaasiumis projektikirjutamine hoo sisse saanud. Majandusharidusega noor arendusjuht on pedagooge utsitanud, aga ka juhendanud.\n„Tõuget on vaja, see on ju taas üks lisakohustus,” ütleb Kurvits. „Paraku ei julge kõik kirjutada, kuigi hästi kirja pandud hea idee on kõva garantii õnnestumisele.”\nKardetakse äraütlemist ning peetakse raskeks aruandlust ja arvetega tegelemist − kuigi pingutust kroonib laste rõõm tasuta muuseumikülastustest, aineringidest, õppekäikudest.\nInfo konkursside kohta saabub koolidesse meilitsi, juhtkond saadab selle õpetajaile edasi. Teavet potsatab õpetajate postkastidesse ka vahenduseta. Meie projektipõhises maailmas jagub toetust pakkuvaid asutusi: kultuurkapital, hasartmängumaksu nõukogu, tervise arengu instituut, linnavalitsuse haridusosakond, keskkonnainvesteeringute keskus, europrogrammid. See on vaid osa loetelust.\nIgal projektil on nõutav kooli omaosalus 10−20%. Sõltuvalt projektist võib see olla õpetaja töötasu, transpordi tagamine vm.\nKurvitsat rõõmustab, et ka õpilased on end projektikirjutamise lainele häälestanud. Äsja pälvis tervise arengu instituudilt esikoha ja 640 eurot 1. ja 12. klassile suunatud projekt „Hambatarkust”, selle olid kirja pannud just õpilased.\nProjektikirjutamine ongi koolides üha enam moodi läinud ja tublimad õpetajad on mõistnud, et saavad sel moel rikastada oma aineõpetust ja õpilaste silmaringi. Kaasa löövad nii suured kui ka väiksed koolid maal ja linnas.\nValgamaal Karula vallas asuvas ligi 70 õpilasega Lüllemäe põhikoolis on õppereisidel käidud keskkonnainvesteeringute keskusest saadud toetuste abil. Projektipõhiselt tegutseb loodusring.\n„Igal aastal kirjutame ikka paar-kolm projekti ja saame niiviisi üle 10 000 euro lisaraha,” kiidab direktor Tiit Lepp oma õpetajaid.\nMõnigi kool on palgale võtnud suisa palgalise projektikirjutaja.\n„Parimatel aegadel oleme koolile kuni kaks miljonit krooni aastas lisaraha saanud,” on Kuressaare gümnaasiumi direktor Toomas Takkis rahul.\nProjektikirjutaja kirjutab ise ja organiseerib ka teisi, nii ongi ring kogu aeg laienenud. Kuressaare kooli 80 õpetajast 30 on käe valgeks saanud. 15 õpetajat kirjutab pidevalt.\nNäiteks võimla ümberehitusel panid kehalise kasvatuse õpetaja ja haldusjuht ühiselt kokku taotluse EAS-ile. KIK-ilt on saadud raha õuesõppeks.\nKaheksa aastat on saare lapsed käinud lõunas – Rõuges suusalaagris.\n„Teeme majasiseseid koolitusi, kuidas kirjutada projekti,” räägib Takkis. „Kohalik omavalitsus ei suuda iga asja jaoks rahastust tagada. Projektidest saadud raha on meile suur väärtus.”


Kõik ühendid on mürgised. Pole olemas ainet, mis poleks mürk. Õige doos eristab mürki ja ravimit.\nEsinemine. Omadused. Peamised kasutusalad.\nMetabolism. Toime tervisele.\nÄge mürgistus. Krooniline mürgistus.\nElavhõbeda mõju lootele.\nAnnused. Piirnormid töökeskkonnale. Esmaabi.\nElavhõbe kui ohuallikas tänapäeval.\nMürkide toime riskirühmad.\nKõige rohkem on seoses vaktsiinidega räägitud elavhõbeda ohtlikkusest vaktsiinides. Elavhõbedat tiomersaali kujul on vaktsiinides tõepoolest sageli. Tänaseks on paljud tervishoiu eest vastutavad asutused maailmas teinud avalduse, et kuna tiomersaal võib põhjustada tervisehäired, siis soovitatakse tootjatel asendada vaktsiinides olev elavhõbeda ühend tiomersaal mõne ohutumaga ning soovitavad mitte kasutada tiomersaaliga vaktsiine (avaldus USA lastearstide ühingu AAP poolt koos USA rahvatervise teenistusega USPHS aastal 1999 ning sarnane avaldus Euroopa ravimite kontrolli amet EMEA poolt 29.06.2000).\nSiia artiklisse on kokku kogutud info elavhõbeda kohta eestikeelsetest allikatest. Vaktsiinides sisalduva tiomersaali kohta info puudub ja ingliskeelsetes artiklites on teadlased ise tunnistanud, et tiomersaali kohta on väga vähe teada. Samas rõhutavad kõik allikad, et orgaanilised elavhõbeda ühendid (nende hulgas ka tiomersaal) on elusorganismile kümneid kordi ohtlikumad kui anorgaanilised elavhõbeda ühendid!\nLooduses on Hg suhteliselt haruldane. Esineb looduses pinnases ja kivimites mitme erivormina, kuid sellest on tavaliselt üle 90% (sageli üle 99%) lahustumatul, elusorganismidele omastamatul kujul.\nÕhku, maapinnale eraldub Hg vulkaanidest, inimtegevusel metallurgiatehastest, kütuse ja prügi põletamisest, olmest (purunenud termomeetrid, päevavalguslambid) ja krematooriumitest (nt USA-s läheb krematooriumikorstnast aastas õhku 90-100 t Hg, mis on pärit hambaplommidest).\nVarem arvati, et lahustumatud Hg ühendid (nt HgS) ei ole elusloodusele ohtlikud, kuna jäävad looduses muutumatuks, kuid saastumise tõttu happeliseks muutunud keskkond ja paljud mikroorganismid oma elutegevusega muudavad anorgaanilised Hg-ühendid oma elutegevuse käigus veelgi mürgisemateks orgaanilisteks ühenditeks. Tekib dimetüülelavhõbe (CH3)2Hg ja metüülelavhõbeioon CH3Hg+, mis on vees lahustuvad ja nii läheb Hg loodusringlusse. (5,4,1)\nElavhõbe on ebatavaline metall. Ta on ainus toatemperatuuril ja normaalsel õhurõhul vedelas olekus olev metall. Hõbevalge värvusega. Hg on kõige raskem vedelik- et ta on veest 13,6 korda raskem, siis 20 liitrist kanistrit ei jaksa inimene kandagi (~270kg). Toatemperatuuril lendub osaliselt, isegi elavhõbeda termomeetri purunemine võib tundlikumatel inimestel põhjustada mürgistust. Purunenud elavh6be tuleb väga korralikult koristada. Hg nähtavad tilgad tuleb hoolikalt kokku koguda, vältides nende sattumist pragudesse, ja panna purki, katta pealt veega, sulgeda hoolikalt ning hiljem ohtlike jäätmete käitlusse viia. Saastunud pind, millel on silmale nähtamatud Hg-piisad, katta peenestatud väävlipulbriga ja jätta mõneks päevaks seisma. See moodustab Hg-ga peaaegu lahustumatu ja mittelenduva ühendi. Ka seda ei tohiks prügikasti visata. Lisaks on soovitav pinnad korduvalt ka 5%-lise kaaliumpermanganaadi või vesinikperoksiidi lahusega üle pesta. (1,6)\nElavhõbedal on iseloomulik omadus lahustada teisi metalle ja moodustada nendega kergesti sulameid - amalgaame. Pruugib vaid elavhõbeda tilk viia kokkupuutesse kuldsõrmusega ja koheselt kattub sõrmus hõbedavärvi amalgaamiga, mida kodustes tingimustes enam puhtaks ei saa. Seda omadust on juba väga vanast ajast kasutatud kuldamiseks. Kuld segati Hg-ga ja tekkinud hõbedavärvi vedel amalgaam kanti eseme pinnale. Eseme kuumutamisel Hg lendub auruna ja asemele jääb kullakiht. Nii valmistati kullatud lusikaid, ehteid jne. Veel 20 sajandi algul kullati selliselt Venemaal kirikukupleid. Kuldajate eluiga oli lühike – 25-30 aastat. (1)\nOrgaanilisi elavhõbeda ühendeid toodavad oma elutegevuse käigus seened ja bakterid, kust need satuvad toitumisahelasse. Eiti suur on elavhõbeda sisaldus kalades. (5,4,1)\nMetallilist elavhõbedat ja anorgaanilisi ühendeid kasutatakse keemia- ja metallitööstuses, elektrivarustuse tootmisel (lülitid, halogeenlambid, patareid), farmaatsiatööstuses (diureetikumid, kõhulahtistid, silmatilgad, ninatilgad, nahasalvid, vaktsiinid), meditsiinis (kraadiklaasid, baromeetrid, desinfektsioonivahendid), hambaravis (amalgaamplommides on 50% elavhõbedat), värvides, tätoveeringu, värvainetes.\nOrgaanilisi Hg ühendeid kasutatakse taimekaitsevahendites teraviljade töötlemiseks. (4)\nMetallilise Hg poolestusperiood on 3 aastat, Hg-soolade puhul kõigest mõned nädalad. Hg bioloogiline poolestusaeg inimorganismis on umbes 70 päeva; kalades keskmiselt 2 aastat.\nHg-soolad imenduvad organismis kiiresti kõikvõimalikke teid pidi. Ligi 80% Hg aurudest imendub kopsude kaudu, seotakse siis punaste verelibledega ja transporditakse kudedesse. Ladestub maksas, neerudes, põrnas, ajus ja sealt satub väikestes doosides uuesti verre ning avaldab toimet kogu kehale. Peamine Hg kogus ladestub neerudes.\nAllaneelamisel on metalliline Hg peaaegu ohutu, sest soolestikust praktiliselt ei imendu – vedelat Hg omastab organism vähem kui 1%. Näiteks möödunud sajandil kasutati elavhõbeda suurt raskust soolte keerdumise raviks – haigele valati suu kaudu sisse metallilist Hg, mis oma raskusega surus sooled läbitavaks.\nHg eraldub organismist neerude ja soole, peamiselt jämesoole kaudu, osaliselt ka higi ja väljahingatav õhuga (vanast kasutati Hg kaevandustes esimeste mürgistustunnuste juures -metallimaitse, värinad- raviks higistamist). Anorgaanilised Hg-soolad väljutatakse organismist neerude kaudu paremini kui orgaanilised ühendid. (1,5,6)\nRaskmetalli ioon (Hg2+, Cd2+, Pb2+) reageerib paljude ensüümide aktiivtsentrisse kuuluva vesiniksulfiidrühmaga –SH, millega ensüümi aktiivtsenter blokeeritakse ja ensüümi toime kaob. (1)\nToime tervisele sõltub elavhõbeda keemilisest ühendist, doosist, kokkupuute ajast ja viisist. Rolli mängivad ka inimese sugu, iga ja üldine tervislik seisund. (4)\nElavhõbeda puhul tuleb juttu teha ka bioakumulatsioonist. See tähendab püsivate ainete, mida organism ei lagunda ega väljuta, kogunemist elusorganismidesse. Elavhõbe on tugevasti akumuleeruv.\nJuba vanast ajast teati Hg mürgisust. Hg-ühendid on olnud kübarategijate (vilti immutati Hg-sooladega) ja hambaarstide (amalgaamplommid) kroonilise mürgistuse põhjuseks, mille tunnusteks oli jabur kõne, värinad, hammaste väljalangemine, krambid, psüühika ja nägemishäired ning vaimne alaareng, mis lõppes surmaga.\nHg kahjustab eelkõige neerukudet ja funktsioone (nefrotoksiline), aga ka närvisüsteemi (neurotoksiline) ja raseduse korral tulevast last (teratogeen).\nPeab alati meeles pidama, et Hg orgaanilised ühendid on palju mürgisemad kui metalliline Hg ja anorgaanilised ühendid. Näiteks dimetüülelavhõbe (CH3)2Hg (orgaaniline ühend) on umbes miljon korda mürgisem kui HgCl2 (anorgaaniline ühend).1\nHg antagonistideks on tioolühendid, s.t. koos tioolühenditega Hg mürgine toime väheneb järsult. Samas Hg ise tugevdab ioniseeritud kiirguse kahjulikku toimet. (6)\nKuna osa aineid annavad ainult ägedat mürgistust, osa ainult kroonilist mürgistust ming ühe ja sama aine ägeda ja kroonilise mürgistuse kliiniline pilt võib olla ühesugune või täiesti erinev, siis on järgnevalt ära toodud Hg mürgistuste erinevad pildid.\nIseloomulik on metalli maitse suus, peavalu, oksendamine, verine kõhulahtisus. Mõne päeva pärast tekivad haavandid igemetel, suulaes, ülemistes hingamisteedes. Tekib äge korrosiivne bronhiit ja interstitsiaalne pneumoniit kõrge palavikuga, millega võivad kaasneda ka kesknärvisüsteemi nähud (treemor, suurenenud erutuvus).(4,5)\nIlmneb otsene toksiline toime neerutuubulite rakkudele, mille tulemuseks on nende nekrootiline kahjustus.(4)\nOrgaanilised ühendid (metüülelavhõbe).\nKahjustab närvisüsteemi, eelkõige suuraju koort, mille rakkudes pärsitakse valgusüntees, tagajärjeks rakkude hukkumine ja närvikoe kärbumine.\nEsinevad mittespetsiifilised kesknärvisüsteemi sümptomid: paresteesia, tuimus ja kirvendustunne suu ümbruses, huultes, jäsemetes (eriti sõrmedes ja varvastes), ataksia, komistav kõnnak, neelamis- ja artikulatsiooniraskused, neurasteenia, üldine nõrkus, väsimus, kontsentreerumisraskused, nägemis- ja kuulmiskaotus, treemor, kooma ning lõpuks surm.(4)\n* Krooniline mürgistus areneb siis, kui organismis järk-järgult koguneb mürk ise (materiaalne kumulatsioon) või toimub esialgu tähtsusetute mürgist tingitud muutuste jätk-järguline summeerumine (funktsionaalne kumulatsioon). Sagedamini kroonilise mürgistuse on põhjuseks funktsionaalne kumulatsioon. Metallide puhul on kroonilise mürgistuse põhjuseks tavaliselt materiaalne kumulatsioon, kuigi lisaks on ka funktsionaalne.\nÜldiselt on kroonilise mürgistuse tunnusteks tasakaaluhäired, värisemine, arusaamatu-seosetu jutt, unetus, higistamine, vaimne küündimatus.\nPõhiliselt toimib kesknärvisüsteemile. Varajased sümptomid on mittespetsiifilised. Mürgistust iseloomustab kõrgenenud ärrituvus, töövõime vähenemine, unehäired, mälu nõrgeneb, esineb peavalu, igemed ja suu limaskest veritseb.\nMeditsiiniliselt võib täheldada veel treemorit, kilpnäärme suurenemist, joodi suurenenud ladestumist kilpnäärmesse, labiilset pulssi, südamepekslemist, muutusi veres, elavhõbeda suurenenud eritumist uriini. Kokkupuute jätkumisel muutuvad sümptomid spetsiifilisemaks. Treemor süveneb- eriti lihastes, mis aitavad sooritada tahtele alluvaid liigutusi (sõrmed, silmalaud, huuled). Lihasvärin levib jäsemetelt tervele kehale. Kaasnevad isiksuse- ja käitumishäired, mälulangus, suurenenud erutuvus, depressioon ning hallutsinatsioonid ja deliirium. Väga iseloomulik on tugev süljevoolus ja igemepõletik.\nTekib neerukahjustus (glomerulaarne nefropaatia), mida põhjustavad immuunkompleksid.\nKahjustavad kesknärvisüsteemi. Ajuturse, hallaine destruktsioon, gliiakoe teke ja ajuatroofia.(4)\nAeglaselt süveneb emotsionaalne labiilsus, unehäired, töövõime langus. Täheldatakse ärrituvust ja neuroosi. Tekib hirmusündroom ja paranoia. Tuim peavalu, mälu nõrgenemine ja käte treemor. Suurenenud süljeeritus, gingiviit, igemete veritsemine, dermatograafia ja kõnehäired. Näonärvi kahjustused, nägemisvälja vähenemine, silmaläätse tuhmumine. Nefrootiline sündroom.\nElavhõbe läbib platsentaarbarjääri ja eritub rinnapiimaga!\nVäikeste dooside puhul avaldub mürgistus psühhomotoorse pidurdatusena. Laps sünnib küll normaalsena, kuid rääkima ja käima õpib 12-kuulise hilinemisega. Kõrgemate dooside puhul võib lapsel esineda ataksia ja vaimsed häired, mis sarnanevad tsentraalparalüüsile. Loote arenemisel emaihus häirub kesknärvisüsteemi tuumade ja neuronite formeerumine.\nSünnijärgne mürgistus toimub tavaliselt rinnapiima vahendusel ja selle sümptomaatika sarnaneb täiskasvanu omale.\nPäevas saab inimene toiduga 0,004-0,02mg Hg\nMürgistuse kutsub esile 0,4mg Hg\nSurmavaks annuseks (DL) on 0,15-0,3g ehk 150-300mg Hg\nKõik allikad kinnitavad ühest suust – orgaanilised Hg-ühendid on mürgisemad!\nNäiteks metüülelavhõbeda surmav doos on 10-9g ehk siis miljoneid kordi mürgisem, kui metalliline Hg.\nBioloogiline monitooring ehk analüüside normid: surmav Hg annus veres (N< 2 mg / 100ml) ja uriinis (N< 5 mg / g kreatiini kohta).(4)\nTöökeskkonna õhus on lubatud:\nalküülelavhõbedat kuni 0.01 mg/m3 kohta;\nelavhõbeda aurusid kuni 0,03 mg/m3 kohta\nteisi elavhõbeda ühendeid kuni 0,03 mg/m3 kohta\nManustada BAL, kaltsium-etüleendiamino-tetraatseethapet (Ca-EDTA) – efektiivne ainult metallilise Hg mürgistuse korral! (täpsem seletus puudus antud kirjanduses). (5)\nSelle kohta antud kirjanduses rohkem juttu ei olnud.\n1953. a. haigestusid Jaapanis Minamata asula ümbruskonna kalurite pered saladuslikku haigusse, mida ei osatud diagnoosida. Märgati ka loomade ja lindude ebatavalist käitumist. Linnud kukkusid puuokstelt maha ja koduloomad lonkasid. Lõpuks hakati neid häireid seostama toiduks tarvitatud karploomade ning kaladega ja neid avastatigi erakordselt kõrge Hg sisaldus (5-20 mg/kg). Mürgistust põhjustas Chisso keemiatehas, kus Hg ühendeid sisaldav heitvesi juhiti merre. Mürgistus sai tuntuks Minamata tõve all ja selle pidurdamiseks keelustati kalapüük. Hukkunute arv ulatus umbes 200-ni, mürgistatuid oli tuhandeid. Lõpuks selgus, et mürgistust ei põhjustanud otseselt heitvee Hg. Veekogus elavad mikroorganismid muudavad oma elutegevuse käigus heitvee anorgaanilised Hg-ühendid veelgi mürgisemateks orgaanilisteks ühenditeks. Antud juhul muutsid põhjamudas elutsevad bakterid Hg anorgaanilise ühendid (CH3)2Hg ja CH3Hg+. Neid omastavad plankton ja vetikad, millest toituvad vähilaadsed, nendest omakorda kalad ja neist inimesed. Mürgised elujõuetud kalad olid kergemini püütavad ja neid küttisid ka linnud. Kalajahuga jõudis Hg-ühendid koduloomadesse.(1)\nIraagis kasutasid talunikud Hg-ühenditega puhitud seemnevilja leiva küpsetamiseks ja loomatoiduna. 1972. aasta andmetel oli ravil 6530 mürgistatut, kellest hukkus 495. Sarnane asi on olnud ka Rootsis.(1)\nViimastel aastakümnetel on diskuteeritud hõbeda ja elavhõbeda sulamist (amalgaamist) hambaplommide kahjulikkuse üle. Hõbeamalgaamplomme kasutatakse üle 150 aasta. Näiteks veel 1985. aastal kulutas USA-s iga hambaarst aastas 0,5-0,7 kg Hg-t. Plommi massist umbes 50% (s.o. 1g) on Hg. Keskmiselt on igal inglasel 9 plommitud hammast, neist 5 hõbeamalgaamiga, s.t. iga inglase hammastes on 3-5g elavhõbedat. Lahustunult või auruna piisaks 10-20 korda väiksemastki kogusest, et inimene teise ilma saata. Õnneks omastatakse aga elavhõbedat organismis aeglaselt. Kasutades hambaplommis Hg radioisotoopi, selgitati Hg liikumistee organismis ja jõudmist hammastest uriini koostisesse. Hg sisaldus uriinis suureneb pärast plommimist 5 päeva vältel ja jääb siis püsima. Suus kasvab plommidest eraldunud Hg aurude sisaldus (eriti pideval mälumisel) juba 10 minuti jooksul ning hakkab vähenema alles 1,5 tunni pärast. Soe ning happeline toit ja närimine soodustavad Hg eraldumist. Eriti ohtlik on pidev nätsunärimine. Ühes Rootsi uuringus leiti pidevate nätsunärijate verest 2 korda rohkem Hg ning uriinist ja väljahingatavast õhust kuni 3 korda rohkem Hg kui kontrollgrupil, kes nätsu näris harva. Plommidest eralduv Hg –aur on erakordselt mürgine ja see neeldub organismis 80% ulatuses (sissevõetud metalsest Hg-st imendub alla 1%). Hg imendub limanahkades või läheb kopsudesse, sealt vereringesse ja ajju. Mida rohkem on plommitud hambaid, seda suurem on Hg sisaldus neerudes, ajus, veres ja uriinis. Hõbeplommide puhul on suus ja süljes enam kui 1000 korda rohkem elavhõbedat kui on lubatud joogivees.\nHg liikumist hambaplommidest ning kogunemist organismi eri osadesse selgitati ka plommitud hammastega katseloomade abil.\nPlommitud hammastega laipades on 5-10 korda rohkem Hg kui hõbeplommideta organismis.\nSeepärast hakkasid mõned riigid 1990. aastail amalgaamplomme keelustama. Amalgaamplommidest on avaldatud sensatsioonilisi artikleid. Jutustatakse patsientidest, kelle haigusi ei osatud diagnoosida. Lõpuks selgus, et väsimust, peapööritust, töövõime langust, allergiat, raskustunnet peas, närvisüsteemi häireid jm põhjustas organismi kõrge Hg sisaldus, mis oli tingitud hambaplommidest. Patsientidel oli suus 10-15 amalgaamplommi. Pärast plommide eemaldamist haigusnähud kadusid.(1,6)\nToiduainetest peetakse ohtlikumaks kalu ja kalasaadusi. Mida vanem ja suurem kala, seda rohkem on temas Hg. Näiteks heeringas on Hg 0,07 mg/kg, tursas 0,1, haugis 0,2 ja tuunikalas 0,3 mg/kg. Meie koduvetes püütud räimes on Hg-t 0,01-0,05mg/kg toormassi kohta sõltuvalt püügikohast (1996-1998). Toiduga saadava Hg piirnormiks on 5 mg inimese iga kehakaalu kg kohta. Seega on selline Hg sisaldus veel ohutu. Soomes, Rootsis ja Suurbritannias soovitatakse kalu süüa vaid 1-2 korda nädalas. Et Hg on lenduv, siis kulinaarsel töötlemisel Hg sisaldus kalades väheneb 20% võrra, kuumsuitsetamisel isegi 30-40%.(1,6)\nTiomersaal ehk naatrium-etüül-elavhõbe-tiosalitsülaat\nNB! Infot tema mürgisuse, normide jm kohta ei suutnud leida! (kui kellelgil on infot, paluksin saata)\nMürkide toime riskirühmad\nehk inimesed, kes peaksid arvestama, et nad on ülitundlikud toksiliste ühenditele järgmiste tervisehäirete tõttu:\npärilikud allergilised haigused\norgaanilised kesknärvisüsteemi kahjustused ja retsidiveeruvad perifeerse närvisüsteemi haigused\nkliiniliselt väljakujunenud maksahaigused\nnefriit, nefroos, nefroskleroos\nhüpertooniatõbi ja pärgarterite haigused (muutused EKG-s)\nkopsutuberkuloosi aktiivsed vormid\nmao ja 12-sõrmiksoole haavandid\nvegetatiivse närvisüsteemi väljakujunenud haigused\nnoorukid kuni 18 a.\ninimesed üle 40 a.\nBiometallid ja mürkmetallid / Hergi Karik. Tallinn : Koolibri, 2001, 64 lk.\nElavhõbedasulamid inimese elus - ohtlik värk! / Hergi Karik., Horisont, 1999 märts, nr. 2, lk. 20.\nElavhõbe on ohtlik mürkmetall / Hergi Karik. Horisont, 1999 nr. 1, lk. 20.\nKeemilised ohutegurid töökeskkonnas / Tartu Ülikool, Tartu : Elmatar, 2002, 63 lk.\nToksilised ühendid töökeskkonnas / Eda Merisalu, Astrid Saava ; Tartu Ülikool, 1998, 55 lk.\nToksikoloogia / Aleksander Loit, Harri Jänes. Tallinn : Valgus, 1984.