Kohvitops Goat Mug Brown Grande kunstnahk 470 ml - Apollo RUS\nKohvitops Goat Mug Brown Grande kunstnahk 470 ml\n"Goat Mug" on valmistatud BPA-vabadest materjalidest, mis teeb sellest joomise ohutuks. 100% lekkekindel ja hoiab Sinu kuuma joogi sooja umbes 2 tundi. "Goat Mug" ei ole sobilik kasutamiseks mikrolaineahjus - me soovime, et jooksid oma kohvi värskena, mitte ülessoojendatuna.\nEnne esimest kasutuskorda pese "Goat Mug" puhtaks! Seejärel vala kohvi topsi, aga ära sule klappi seni kuni kohv veel aurab - muidu võib materjal kõrgete temperatuuride tõttu kannatada ja kohvitops hakkab lekkima.\nEttevaatust! Kohvitopsi sisu on siiski väga kuum!\n"Goat Mug" on valmistatud toidu jaoks sobilikust plastikust, mis muudab selle ohutuks kokkupuutel ükskõik milliste jookidega. Sinu valitud topsi hoidja on valmistatud ABS plastikust, mis on kaetud ehtsa naha, kunstnaha või kanepitekstiiliga. "Goat Mug" on nõudepesumasinas pestav (v.a. nahast või tekstiilist rihmad ja hoidja)\nKод продукта: 3830054686694\nCерия : Equa GOAT STORY


Inno ja Irja kohvik: Kui kaua lastakse politseijuhil ameti mainet kahjustada?\nKui kaua lastakse politseijuhil ameti mainet kahjustada?\nOn täiesti selge, et politseiametnike suhtes kehtivad karmimad reeglid kui tavakodanike suhtes ja politseis kehtivad karmimad reeglid politseijuhi suhtes- see tagab politseile ühiskonnas maine. Politsei mitte ainult ei pea olema aus, vaid näima aus ja kui selle reegli vastu eksitakse, tuleb võtta vastutus. Kui aga lasta rihm lõdvaks, lubada politseinikele seadusest üleastumisi, ning veel lubada seda politseijuhile, siis kuidas saab politsei tagada korda ühiskonnas, nõuda tavakodanikelt seaduse täitmist. Kui politseijuht seaduse peale vilistab, siis tuleb ta lahti lasta, et kaitsta politsei mainet. Ja kui minister pole suuteline võtma vastutust, siis peab seda tegema politseijuht, mitte pugema argpükslikult ministri selja taha. Ja kui politseijuht poe võimeline vastutama oma tegude eest, siis kuidas ta saab üldse juhtida sellist ametkonda?! Mis eeskuju ta teistele sellega annab?!\nPraegu Eestis toimuv meenutab kangesti nõukogude aega, eriti selle lõppu, mil tekkisid võrdsematest võrdsemad, samuti asendamatud tegelased.


Tänane kuupäev 02 Aug, 2021 3:34\n1. leht 152-st\n[ 2276 postitust ] Mine lehele 1, 2, 3, 4, 5 ... 152 Järgmine\nPostitatud: 27 Apr, 2006 7:53\nTänases Postimehes on üks huvitav lugu\nhttp://www.postimees.ee/270406/esileht/ ... 199492.php\nSamas on selles artiklis üks lõik: Eesti kaitseametnikud on öelnud, et Eestil ei ole lähiajal siiski kavas endale hävituslennukeid soetada ega moodustada näiteks ühist hävitajate eskadrilli koos Läti ja Leeduga.\nKas see tähendab, et Eesti riik ei soovi isegi kingitud tehnikat endale saada. Siin foorumis on ka varem olnud juttu lennukitest, sh Rootsi omadest ning nende omadustest.\nMis te arvate, kas Eesti peaks selle pakkumise vastu võtma?\nNende vanade lennukite ülalpidamine on kindlasti kallis, samuti ei ole meil ju ka selliste lennukite peale kohe mehi panna, kuid samas on see pakkumine küllatki ahvatlev, et see vastu võtta.\nPostitatud: 27 Apr, 2006 9:38\nKahtlen Gripenite andmise reaalsuses.\nNiisama antakse ilmselt Viggeneid. Gripeneid ilmselt müüakse.\nKui niisama Gripeni saab, on see hea tehing.\nKui kasutatud Gripenit tuleb turuhinnaga osta, siis minu hääl läheb second-hand F-16C-le\nSamuti ei ole uus Gripen arukas valik, hind on liiga kallis, kuid praegusel ajahetkel pakub F-16 laiemaid võimalusi sama hinna eest.\nRootsi ja Norra vahel toimunud õppelahingud näitasid, et Gripen vs F-16AM (MLU moderniseerimise läbinud F-16A) tulemused on 50:50. Seega ei ole Gripen mingi ilmaime.\nNäiteks oli pikematel üritustel suur probleem lennuki väike praktiline lennukaugus, F-16A-ga võrdseks tegutsemiseks tuli kasutada lisapaake ja see võttis kohe tema väikse manööverdusvõime eelise ära.\nPraegu kasutuses olevatel Gripenitel on õhk-maa võime kaunis piiratud, rootslased ise peale pommide ja rannakaitse tiibrakettide muud ei pruugi.\nVäga huvitab, mismoodi on Gripenil lahendatud see väidetav lühiraja võime. Raja pikkuse määrab eelkõige maandumisjooks ja erinevalt Viggenist ei ole Gripeni mootor reverseeritav.\nKui see lühirajavõime on samasugune müstika nagu Mig-29 250 meetrine stardijooks, mis saavutatakse osaliselt tangituna ja ilma relvadeta - so olematu lahinguvõime arvelt, siis on see lihtsalt müügijutt.\nMuidugi pool muna on parem kui tühi koor - ehk siis niisama saamise korral muidugi Gripen, kui osta tuleb, siis ilmselt mitte.\nPostitatud: 27 Apr, 2006 9:56\nParem ikka kui erafirmalt renditud L-39\nPostitatud: 27 Apr, 2006 10:53\nOlge rahulikud - küll kunagi ka ostetakse ja siis kindlasti mõttetut kaupa sõbrahinnaga.\nPostitatud: 27 Apr, 2006 11:19\nLiitunud: 16 Mär, 2006 10:47\nAsukoht: Pärnu on staap\nKas tahate väita, et Rootsil kõlbab õhukaitset teha Gripen´itega, aga Eestil ei kõlba? Ja kui need antaks poolmuidu? Ons need Gripenid tõesti nii hädised? Ma ei usu...\nPostitatud: 27 Apr, 2006 12:20\nKui me saame lennukid sümboolse hinna eest, siis jäävad meile ikkagi hoolduskulud. Rootslased ise väidavad, et Gripenite hoolduskulu on 2000 USD/tund (F16C olevat see umbes 3600 USD/tund), millega olevat nad oma konkurentidest parimad, lennuki projekteerimisel olevat arvestatud ka seda, et teda saaks välitingimustes kergelt ja kiirelt hooldada. Nende kaitsekonseptsiooni järgi tuleks sõja korral lennukid üle riigi laiali hajutada ja stardiks ja maandumiseks oleksid siis harilikud 9 m laiused ja vähemalt 800 m pikkused maantee lõigud. Sellisel juhul hooldaksid lennukit siis 5 reservisti-mehhaanikut ühe elukutselise tehniku juhendamise all, kes siis oma veoautodega ringi sõidavad ja kokkulepitud kohas hooldust teevad ja tangivad. Maandumise ja järgmise stardi vaheline hooldus ja tankimisaeg pidi olema 10 minutit ja näiteks mootorivahetuseks pidi kuluma ainult üks tund!\nKõik pildid siin on siis maanteel maandumisest ja hooldamisest.\nSee lennuväljadest mittesõltumine on minu arvates suur eelis, kui peaksime ainult Ämari ja Tallinna lennuväljaga arvestama, siis saaks kogu meie lennuväe ühe õnnestunud raketirünnakuga ära kaotada.\nSiin on ka üks link kus arutatakse poolakate lennukiostu valikuid (Gripen või F16 - ei hakkaks seda ümber tõlkima kuna on liiga pikk) Zdzislaw Dyrmani artikkel "Fighter for Polish Sky -- Selected Aspects for Making Choice"\nPaljud artiklis loetletud puudused on ilmselt juba paljus kõrvaldatud või siis kõrvaldatavad, kuid minu arvates pole ükski neist ka selline, et sellepärast tasuta lennukitest loobuda tuleks. Gripenitega saaksime me parema lennuväe kui enamikul maailma riikidel praegu on!\nRootslastele endile oleks asi ilmselt mitmekordselt kasulik:\n- Vähendavad ohtu oma riigile andes meile oma õhuväe\n- Suurendavad Gripenite osa NATO-s, see on oluline arvestades seda, et Eurofighter ja Rafael pole endiselt veel kusagil massilises kasutuses. Järsku läheb nii veel mõni riik tulevikus hoopis Gripenitele üle!\n(Norway to Back out of F-35 JSF Over Industrial Share?\nhttp://www.defenseindustrydaily.com/200 ... x.php#more )\n- Ei pea hakkama masinaid ise lammutama, sest salajast tehnoloogiat niisama metalli kokkuostu viia ei saa!\n- poliitilised plusspunktid ka muidugi.\nMõned lingid ka Gripenite kohta:\nErinevate lennukite objektiivne võrdlemine on väga raske töö, sest parameetreid mida silmas pidada on väga palju. See on sarnane rohkem õunte ja apelsinid omavahelisele võrdlusele. Mingit abi saab nendelt lehekülgedelt:\nViimati muutis Tux, 27 Apr, 2006 15:06, muudetud 4 korda kokku.\nPostitatud: 27 Apr, 2006 12:24\nNing siit ka :\nGripen is the world's best light weight multi role combat aircraft in production. It is now fully operational with the Swedish air force with more than 115 (as of Jan 2002) delivered. As of January 2002 more than 25 000 missions have been flown resulting in more than 20 000 flying hours.\nRootslased muidugi kiidavad nii mis hirmus, aga kui atsuta saaks nii ühe-kui kahekohalise ning veel abi lendurite väljaõppes, siis kõik OK!\nNing nagu näha on Rootslased üle tükiaja suutnud JAS 39 välismaale skutada.\nOn Dec 17:th 2003 the Czech Republic decided to lease 14 Gripens of the most modern standard. The first ones started operational service in April 2005 and later in 2005 they had all been delivered.\nIn 2001 Hungary signed a contract for a lease of 14 Gripens.\nAfter the lease expires, Hungary may buy the 14 Gripens. Also, they are to be upgraded to the most modern NATO/export standard. The first of the upgraded ones first flew in autumn 2005 and will be delivered in 2006.\nOn 1998 Nov 18 the South African government announced its selection of Gripen as the preferred fighter, together with Hawk.\nOn 1999 Sep 15 South Africa decided to order nine two seat multi-role Gripen fighters and take out an option for nineteen single seat Gripens, which be exercised by 2004.\nThe aircraft will be delivered starting in 2008 with the two seaters. The first of these was rolled out in Oct 2005.\nViimati muutis Würger 190G, 27 Apr, 2006 13:27, muudetud 1 kord kokku.\nPostitatud: 27 Apr, 2006 12:33\nTänapäeval on oluline, millise võimekusega radarsüsteemiga on lennuk\nvarustatud ja milline on tema relvastus. Kui ei ole võimekat radarsüs-\nteemi, siis ei loe lennukiirus ega relvastus enam suurt midagi. Loetu ja\nkuuldu põhjal on ameeriklaste radarsüsteemid parimad ja F-16 etem\nGrippenist ja universaalsem. Ka logistika seisukohast tundub olevat\nõigem eelistada ameerika kui NATO liitlase tehnikat. Öeldu on oluline\nrelvakonfikti puhul. Selleks, et hoida taevas puhas juhuslikest või\ntahtlikest õhupiiririkkujatest on igasugune korralik hävitaja, mille\nkiirus ulatub üle 2000 km tunnis, sobilik. Seega on esimeses etapis Eesti tegeliku lennuväe loomisel ehk mõistlik võtta 2 - 3 paari Grippeneid, kui\nneid meile antakse-kingitakse.\nPostitatud: 27 Apr, 2006 13:52\nMina ei imestaks üldse kui rootslased need lennukid sümboolselt 1 EUR'i eest annaksid.\n- esitkeks hakkavad eestlased rootslaseid veelgi rohkem armastama ehk otsene panus sotsiaalse kapitali kogumisse,\n- teiseks saab siis eestlastelt südametunnistusele viidates igasuguseid vastuteeneid küsida,\n- kolmandaks saavad nad oma lennukitest lahti ning after sales teenuse osutamisega panevad hea papi taskusse jne,\n- neljandaks saavad lennukitootjad panna oma müügibroshüüri kirja, et jälle üks NATO riik otsustas nende lennukite kasuks,\n- viienda argumendina suurendavad nad veelgi strateegilist sügavust ettearvamatu idanaabri suhtes\nPostitatud: 27 Apr, 2006 14:48\nMina arvan, et Eesti kindlasti loobuks neist lennukitest.\nVähemalt selle kaitseministri all.\nPõhjus on selles, et praegune kaitseminister annab endast parima, et Eesti kaitsevõimet nõrgestada, lennukid aga teeksid Eesti märgatavalt tugevamaks\nPostitatud: 27 Apr, 2006 15:14\nVõimalike tulevaste upgradede osas on ameerika lennukid selgelt paremas seisus, sest neid toetab maailma suurim lennukitööstus, kus rootslastel on sammu pidamine sama hea kui võimatu.\nGripen on muidu analoogselt vene lennukitega aktiivselt turundatav masin (erinevalt F-16-st, millel on tahtjaid rohkem kui tootmisvõimsust) ja seetõttu ei maksa kõike kiidulauli netis väga kullana võtta.\nMüügiarvud räägivad iseenda eest. Kui Gripenit müüakse suure hädaga igale poole, eelkõige "teise järgu" riikidesse, siis F-16 on praegu toodetud üle 4300 ja varsti lüüakse ilmselt F-4 5100 ka üle. Siis on veel jäänud Mig-21, mis on praegu enim toodetud reaktiivhävitaja (10 000+masinat).\nKui mõnda masinat aktiivselt müüakse, siis kipub kogu meedia uppuma igasugustesse kiitvatesse PR-artiklitesse ja see paistab internetist igalt pootl välja. Ameeriklased sellega ennast ilmselt ei vaeva, sest tellijatest on järjekord ukse taga ja neid valmistatakse müüakse ikka 50 või 100 kaupa, mitte 20 kaupa.\nF-16 foorumis öeldi Gripeni kohta - good plane, but short legs, good avionics and SA, but bigmouth-F-16 outguns it.\nKõik eelöeldu ei kehti loomulikult kingitud lennukite kohta. Samas ei oska me öelda, kas ameeriklased ka kingiks midagi, kui ise küsida ja meenutada teeneid Iraagis ja Afganistanis. Igatahes Pakistan sai hiljaaegu loa osta üle 100 F-16C (viimati müüdi 79-89 Afganistani sõja ajal, et nad end NSVL eest kaitsta saaks). Tasuks Afganistani sõja toetamise eest.\nMuidugi ei maksa unustada miinilaevade lugu, kus Eestit peeti eelkõige USA ja GB liitlaseks (NATOs on praegu 2 leeri - EU vanad suurriigid vs USA, GB ja co)). Gripen olevat otsapidi seotud vene-saksa kaitsekoostööga ja tuleks vaadata, et ühel päeval näiteks moderniseerimise kraane keegi kinni ei keera. Kahjuks on sedasi, et väikeriigil palju valida pole.\nMuideks nt Mig-29 moderniseerimised endistele VLO riikidele pidi olema tegelikult eeltöö selleks, et kindlustada Gripenile turg - tööd teeb sama seltskond.\nEdit: maanteel kasutamise triki teeb ilmselt F-16 ka ära. Meie maanteel ei tule ilmselt kõne alla, sest nii lainetavale ja auklikule teele ei maandu miski muu lennuk peale Mig-21\nEesti väiksust arvestades ilmselt see maanteede taktika ei toimi ja hoopis olulisem on võime teha oma lahingulend ära ja sõta nt Taani tankima, sest vahepeal lennuvälja enam ei ole.\nAsi on selles, et nagu fikseeritakse ära sinu maandumise piikond, järgneb sinna 10 min pärast õhulöök. Rootsi puhul on see võimatu, sest võimalikust rünnakusuunast (polaarjoonelt) on riik ligi 1000 km lõunasse välja venitatud.\nPostitatud: 27 Apr, 2006 18:14\nArvan et Eesti ei võta neid Grippeneid vastu, varemgi igasugust kraami pakutud, tasuta või pool muidu, alati on meie riigi "isad" need pakkumised pikalt saatnud. Kaitsevägi meil vist siin selleks et pidada natuke vastu, et valitus saaks ära sõita kui jamaks läheb.\nPostitatud: 27 Apr, 2006 19:53\nKõigepealt peab riigil olema tahe üldse selle relva/tehnikaliigi kasutusele võtuks. Sellepärast kardan ka, et selle kaitseministri ajal võidakse viisakalt rootslastele ära öelda. Arvan, et rootslased tõesti annavad need lennukid Balti riikidele, sest see oleks mingil määral neile strateegiliselt kasulik (kasvõi selleks, et Venemaa ja nende vahele jääb üks puhver, kellel ka lennukid nüüd olemas). Kindlasti kui keegi pakuks F16, oleks ise ka nõus ennem ehk noodki vastu võtma, kuid tänasel päeval on pakkumine vaid nende konkreetsete lennukite osas tehtud ja peaksime olema õnnelikud sellegi üle. Kui ainult Kaitseministeerium teisiti ei mõtleks...[/b]\nPostitatud: 27 Apr, 2006 20:08\nF-16 maine on mingil määral ka lihtsalt sümboolne, pealegi eks ta ikka suht vana ka.\nPostitatud: 27 Apr, 2006 20:58\nÖelgu jah neist kingitustest ära, siis ehk jõuab massidele pärale, et oravaid ei tohi riigikokku valida (kesikuist niikuinii lahti ei saa).\nVõi mida peaks mõtlemisvõimeline inimene tegema, kui mingi Ansip mõmiseb, et raha vähe ja pataljone peab sulgema samal ajal, kui juba Läti taevas mürisevad Gripenid või Fantoomid aga riik ise on majanduses ja skp-s Eestist ees?


ÕHTULEHE VIDEO | Kas uus Kopli trammipeatus tasub end ära? | Linnaleht\nVärsked Tallinna uudised | Linnaleht\nÕHTULEHE VIDEO | Kas uus Kopli trammipeatus tasub end ära?\nGeidi Raud | Video: Robin Roots 13.09.2017, 16:49\nLevivad sahinad, et Kalamaja lähistele rajatud uus Krulli-nimeline trammipeatus on alakasutatud. Linn õigustab aga peatuse loomist seal lähedal töötavate inimeste vajadustega.\nSeoses trammiteede rekonstrueerimisega kerkis Koplisse kolm uut trammipeatust: Marati, Salme ja Krulli. Eesti Ekspress kirjutas eile, et Krulli-nimelises peatuses ei tule aga mitte keegi kunagi peale ega lähe ka maha. „Ja miks peakski, sest seal ei asu ju midagi. Ei ühtegi elumaja, ei ühtegi poodi, ei ühtegi söögikohta. Osav transpordiplaneerimine,“ nenditi väljaandes.\nKrulli peatusest üheminutilise trammisõidu kaugusel on Angerja peatus ning kaks minutit kestab trammisõit Krullist Voltasse, mistõttu võib arutada ka liiga tiheda paigutuse üle. Tallinna linnavalitsuse pressiteenistusest öeldi aga Õhtulehele: „Google'i kaartide pealt on näha, et Krulli peatuse piirkonnas on ettevõtteid, kelle töötajad kasutavad ühistransporti.“ Tõsi, tööstusettevõtteid on seal mitmeid, aga kas ka peatus loodi vaid pelgalt Google'i kaartidele tuginedes?\nÕhtuleht käis kolmapäeva lõunaajal peatuse elutegevust jälgimas. Ajavahemikul 11.05-12.06 peatus Krullis kaheksa trammi, mis liikusid Kadrioru suunal ning sama palju metallvasikaid kulges Kopli suunal. Tunni aja jooksul väljus Krullis peatunud 16 trammist neli inimest ning sõidukitesse sisenes viis inimest. Seda tihedusega mõni inimene iga 20 minuti järel. See tähendab, et enamik Krullis peatunud tramme jäi seal seisma asjata: trammiuksed lihtsalt haigutasid tühjusesse, misjärel sõidukid edasi vurasid. Võru linnas võib ju selline seis bussipeatustes täiesti tavapärane olla, kuid rahvaarvult 36 korda suuremas Tallinnas peaks ju ometigi inimesi igal ajal ringi liikuma.\nKui tavaliselt hängib Kopli piirkonna trammipeatustes mõni joodikki, siis kolmapäeva lõunaajal siin peale mõne trammisõitja ja tervisekõndija inimtegevusest jälge pole. Mis seal imestada – trammipeatus on alles ehitustanner ja sinna pole suudetud veel pinkigi installeerida. Mis siis, et trammid on remonditud Kopli liinidel ringi liikunud juba 31. augustist saati.\nMannetut vaatepilti kirgastab mööda grafititega illustreeritud seinaääri liikuv määrdunud riietega mees, kel prisked poekotid ei taha sugugi õla peal püsida. Napsune mees näeb suurt vaeva, et kottidega trammipeatusesse jõuda ning viskab need siis suure põntsuga maha. Kottidest piilub välja mitme kilo jagu siltideta vorstilatte, mille päritolu üle võib vaid spekuleerida. Olles näinud palju õudusfilme tulevad tahes-tahtmata pähe hämarad mõtted. Mees väljub vorstikottidega mõned peatused eemal asuva Balti jaama turu juures.\nFOTOD | Kopli liinidel haigutab tühjus: arendaja puuduvat ehitustegevust ei põhjenda\nÖISE TIPPTUNNI TAKSOSABA LENNUJAAMAS: „Teil käib tramm ka?! Kust ma sinna saan?“


NEW BALANCE ML373CE2 ML373CE2 Mehed Värv hall ▷ Moodsad Tossud ▷ New Balance Jalanõud E-pood Sizeer.ee ▷▷\nSizeer Mehed Jalanõud Tossud NEW BALANCE ML373CE2\nToote kood ML373CE2\nNew Balance 373 on jalanõu, mis on inspireeritud jooksumudelist 363. Õhuke, madala profiiliga nahast ja sünteetilistest materjalidest valmistatud pealispind tagab ülima mugavuse. Külgedel on kaubamärgi logo. Pehme tekstiilist vooder parandab kandmismugavust. EVA vahtmaterjalist tald sobib suurepäraselt pehmendamiseks. Jalatsid sobivad ideaalselt linna stiiliga.


Valitud puhkemajad Tallinnas ja Harjumaal - Turisme.eu\nTallinn Residences linna külje all säästab sõiduaega\nKaubanduskeskused ja linnamelu on käe ulatuses\nViru Maja – kodune oaas eemal linnakärast\nPaaride lemmik – House in the City ehk Ööbiku puhkemaja\nAinulaadseimaid puhkemaju Harjumaal on AirHome – Water Tower\nLühike sõit põnevatesse kohtadesse\nSaunahuntide lemmik on Loovälja saunamaja\nImeline loodus käeulatuses\nKajamaa puhkemajas on võimalused kõigile\nAktiivne ning põnev puhkus väiksematele ja suurematele\nKoru puhkemaja – nagu maal, ent linna lähedal\nKõik vajalik on olemas või vaid jalutuskäigu kaugusel\nOled otsimas puhkemaja Tallinnas või Tallinna lähedal? Oleme siia valinud mõned populaarsed ja hea tagasisidega puhkemajad, kus veeta oma seltskonnaga mõnus pikk nädalalõpp või miks mitte ka firma üritus. Muide, saladuskatte all ütleme juba ette, et üks neist on eriliselt meeldejääv!\nTõenäoliselt Eesti tegevusterohkeima linnana on Tallinnas saadaval mitmed puhkemajad. Siin on neist kolm, igaüks erinevas linnaosas.\nKohe Tallinna külje all Peetri alevikus asub kolme magamistoaga Tallinn Residences.\n107 ruutmeetrit suur puhkemaja mahutab kuni kuus külalist. Moderne ja stiilne sisustus, privaatne parkla, oma saun ja terrass muudavad selle suurepäraseks kohaks, kuhu oma seltskonnaga puhkama minna.\nTegu on ka väga hea valikuga reisisellidele, sest Tallinna Lennujaam on vaid paariminutilise autosõidu kaugusel.\nVähem kui kümneminutilise autosõidu kaugusel on kaks suurt kaubanduskeskust, äsjase uuenduskuuri läbinud suur Ülemiste keskus ja uhiuus T1. Ka Tallinna kesklinn on kiirelt kättesaadav, kui sooviks on veeta aega kesk- või vanalinnas ning õhtuks jõuda mugavasse puhkemajja.\nMõnikord tasub kesklinnast kaugemale minna, et leida tõeliselt huvitavaid ja hea lahendusega puhkemajasid.\nViru Maja asub Kristiine ja Mustamäe linnaosade piiril vaiksel kõrvaltänaval ning pakub oma kolme eraldi magamistoa, kaabeltelevisiooniga, kõige vajalikuga sisustatud köögi ja kahe vannitoaga kõike, mida külalistel vaja.\nPuhkemaja ise on äärmiselt koduse sisustusega.\nViru Majast mõne kilomeetri kaugusele jäävad nii A. Le Coq Arena kui ka Saku Suurhall. Mõlemates kohtades toimuvad mitmed spordivõistlused, kontserdid, messid ja muud üritused. Peale mängu lõpuvilet A. Le. Coq Arenal on sealt igati mugav majutuskohta puhkama jalutada. Mitmed söögikohad leiab lähedalolevast Mustamäe keskusest.\nSee asukoht on hea ka neile, kes soovivad avastada rohkem Tallinnat, kui ainult kesklinn ja vanalinn. Ligikaudu kümneminutilise autosõidu kaugusel Nõmme keskus ja parkmets, samuti ka maailmatasemel ekspositsioonidega Tallinna Loomaaed, kus võib kasvõi terve päeva aega veeta.\nSuurepärane saun, puhkemööbli ja grillimisvahenditega lillerohke aed – mida suvepuhkuseks küll veel vaja oleks? Kõike seda ja rohkematki pakub Tallinna eramajade piirkonnas Kristiines asuv kahe magamistoaga Ööbiku puhkemaja. Jäetud tagasiside põhjal meeldib see puhkemaja just paaridele.\nSeal ootab ööbijaid puhkemaja oma armsa maalähedase ja hubase disainiga, kus kõik detailid on viimseni paigas. Kuna majutusasutuse omanikud elavad ka ise sealsamas, saab küsimuste tekkimisel nende poole pöörduda.\nVanalinna jõuab vaid 20 minutilise jalutuskäiguga, kuid lähedal on ka nii trammi-, bussi- kui rongipeatused. Auto saab jätta kinnisesse sisehoovi, kus parkimine on külalistele tasuta.\nUuenenud Kristiine kaubanduskeskus asub kümneminutilise jalutuskäigu kaugusel. Sealt leiab rohkelt poode, toidukohti aga ka võimalusi vaba aja veetmiseks. Vabaduse väljakuni on pisut üle kolme kilomeetri – sobilik pikemaks jalutuskäiguks kui ka lühikeseks sõiduks.\nTallinnast pisut kaugemale vaadates leiab rohkelt meeldivaid puhkemaju. Linnast väljas ootavad puhkajaid looduskaunid kohad ning samas on ka Tallinn käeulatuses. Oleme puhkemajad valinud just selle järgi, et need annaksid igale puhkusele omalt poolt midagi juurde.\nMõnikord aitab puhkuse eriti meeldejäävaks muuta see, kus sa ööbid. Peeter Suure Merekindluse raudtee Sõrve jaama veetornist on kujundatud võrratu kolmekorruseline puhkemaja AirHome – WaterTower.\nHoone on oskuslikult renoveeritud ning endiselt on säilitatud vanade aegade võlu ja atmosfäär.\nPuhkemajas on neli magamistuba, kaks vannituba ja kõige vajalikuga köök. Sinu kasutada on ka aed, terrass, saun ning tasuta WiFi. Muidugi on puhkemajas olemas grillimisvõimalus ja teistest majadest eemal olevale hoonele omaselt ka privaatsus.\nLisaks tasuta eraparkla kasutusvõimalusele pakub AirHome – Water Tower soovi korral tasulist transporti Tallinna lennujaama. Seega kui oled ootamas külalisi piiri tagant, ei ole neil otseselt vaja sinna jõudmiseks autot rentida.\nSõrves asuva puhkemaja ümbruses on kaunis loodus ja kohe maja ees ka väike järveke. Kui tahta linna sõita, siis Eesti Vabaõhumuuseum on vähem kui 15 km kaugusel.\nAktiivsemad puhkajad leiavad põnevat tegevust Nõmme Seikluspargist – talvel saab suusatada, suvisel ajal ennast seiklusrajal proovile panna.\nImelise järvevaatega Loovälja saunamaja on hinnatud peatuspaik paaride seas. Üks magamistuba, köök, istumisnurk, grillimisvõimalus ning vannituba on kõik, mida puhkuseks vaja.\nNagu nimest järeldada, kuulub puhkemaja juurde ka puuküttega saun. Tiik, kus end pärast leilivõtmist värskendada, on vaid mõne sammu või siis ka ühe hüppe kaugusel. Terrassil istudes saab imetleda vaadet tiigile ja hoolisetud aiale. Lisaks aiaga tutvumisele on piirkonnas ka mitmeid matkaradu.\nSaabumise ning lahkumise teeb lihtsamaks ööpäev läbi avatud vastuvõtt.\nLühikese sõidu kaugusele jääb Pirita jõgi ning selle ümber olevad matkarajad. Pisut pikema, umbes 25 minutilise sõidu järel võib imetleda Eesti kõrgeima joa – Jägala Joa – vaatemängulist vetemöllu.\nMida sealkandis veel avastada? Mõtteid leiab ka Rae valla loodus- ja kultuuriväärtuste raamatust – http://www.vaida.lib.ee/uploads/3/9/5/3/3953978/rae_valla_vaartuste_raamat.pdf\nKajamaa puhkemaja atraktiivne palkmaja pakub meeldivalt palju võimalusi lõõgastumiseks ja kiirest elutempost aja mahavõtmiseks. Oma kolme magamistoaga ja kahe vannitoaga on see hea ööbimiskoht sõpruskonnale, perele, kui ka väikesefirma kollektiivile.\nSaun, terrass, aed ning mullivann aitavad ka pärast kõige tihedamat puhkusepäeva tõeliselt lõõgastuda. Soovi korral saab hommikuks tellida ka tõelise Eesti hommikusöögi, nii et ei pea köögis olemisele aega kulutama.\nTallinn on Kajamaa puhkemajast 20-minutilise autosõidu kaugusel. Liikuda võib ka taksoga, mis maksab umbes 10 – 15 eurot, kuid hea võimalus on kasutada ka rongi. Raudteejaamani on vaid viie minuti pikkune jalutuskäik.\nKuna põnev kogu pere park Vembu-Tembumaa asub vähem kui 10 km kaugusel, on Kajamaa puhkemaja suurepärane valik lastega peredele. Ka puhkemaja enda territooriumil on võimalik kasutada batuuti ja laste mänguväljakut.\nVõrdlemisi lähedale jääb ka Pääsküla raba loodusõpperada. Kes soovivad pisut adrenaliinirohkemat meelelahutust, leiavad selle Nõmme Seikluspargis puude vahele ehitatud seiklusrajalt.\nKoru puhkemaja on soojades toonides ja puidust sisustusega kaminaga palkmaja, mis lausa õhkab hubasusest ja lõõgastumisvõimalusest.\nLisaks imeline rohelusse mattuv aed ning katusega, suure laua ja pinkidega grillimisala. Just selline ongi männimetsasalus asuv Koru puhkemaja.\nKahe magamistoaga puhkemajast leiab kõik vajaliku meeldejäävaks ja mõnusaks puhkuseks.\nPuhkemaja pakub ka rattarendi võimalust.\nPuhkemaja ümbrusest leiab kõik vajaliku. Kohe aias on maapinnal asuv batuut, nöörredelist ronimissein ning kiiged. Puhkemaja kõrval on Laagri Jõekääru park, kust leiab pisemate külaliste rõõmuks laste mänguväljaku, skatepargi ja ka palliväljaku.\nLaagri aleviku keskus on lühikese jalutuskäigu kaugusel. Seal ootab maitsvaid pagaritooteid pakkuv pagariäri ning ka toidukauplus, et õhtuseks grillimiseks kõik ette valmistada.\nNing soovides Tallinnat avastada, on linn vaid lühikese autosõidu kaugusel.\nCategories Eesti, Harjumaa, Tallinn Post navigation


Pikalt mõtlesin, et millal oleks siis õige aeg lapsel sammud lasteaia poole seada.\nKas alles siis, kui ta saab kolmeaastaseks või vaadata lapse järgi?\nNo ütleme nii, et kui laps on seltsiv ja saab iseendaga hakkama, siis oleks ju omavanuselised mängukaaslased igati omal kohal. Seega mõeldud-tehtud, saatin avaldused lasteaedadesse. ühest valitust lasteaiast, kus mu armas pisi-Karlikene nüüd esimest päeva on, sain kohe kiirelt jah-vastuse ja arve meilile.\nHommik algas meil suure rõõmuga, et emme, me ju lähme lasteaeda. Mina siis, et jaa, lasteaeda kahekesi lastega mängima ja sööma. Karlile muidugi ei mahtunud see pähe, et kuidas saab lasteaias süüa? Et võtame ikka kohukese, munad ja jogurti kaasa, et tal kõht tühi, aga pikka veenmise peale saime need ikka koju jätta. Kui pärast kolmeminutilist autosõitu lasteaia ette jõudsime, oli Karli nägu tohutut põnevust täis: „Emme, vaata! Seal saab turnida ja liivakast on ka, jeeeeee, lähme juba!“ Teate, milline kergendus mu sees korraks oli ja siiras rahulolu. Ta oli kohe nõus mängima minema, uudistas kõik mänguasjad läbi.\nSuvel algab seal lasteaias hommikusöök, mida ma kusjuures peale lõunaune kardan sama palju, kell 9.00. Kuna kodus ta ei viitsi ise süüa ja on harjunud, et kuskilt kõrvalt lendab midagi head-paremat suhu (loe: ema toidab). Jah, see mu enda rumalus, aga siis ma tean, et lapsel on kõht täis ja tuju hea. Kuid tulles tagasi lasteaia hommikusöögi juurde… Pakuti putru moosiga, millest kolmveerandi ta endale kenasti sisse vohmis. Juurde sai veel saia munavõiga, mis kahjuks kaubaks ei läinud. Aga vähemalt sõi ise. Ehk see kambavaim on lasteaias hea, üks ees – teised järel. Kui kõhud olid ilusti täis, suunduti mängima. Mina aga pidin riietusruumis istuma, et Karl harjuks, et mind ei ole koguaeg seal. Tore on siis istuda ja kuulata, mida mu väike präänik seal räägib ja kas ka mind otsib.\nTunni aja jooksul kuulsin vaid, et õpetaja, mul on pissihäda ja näe, vaata, emme läks ära, pole hullu.\nKell 10.25 tulid lapsed jookstes riietusruumi. Kui Karl mind märkas, hüüdis kohe: „Oi, emme, ma ei taha koju minna!“\nEga tegelikult polnud plaaniski, kiire riiete vahetus ja õue mängima. Siiras rõõm oli näha , et lapsele meeldib, seltsib teistega ja kuulab õpetajate sõna.\nÕues on hea turvaline neil joosta seal. Liutorudest alla lastes on pehme pinnas all vastu võtmas, seega tõeliselt lapsesõbralik ja hea. Ja igati mõnus on veel see, et pisikeste mänguplatsile paistab kohe hommikul päike! Mis saaks veel parem olla?\nKuidas on teil möödunud lasteaia esimesed päevad? Kaua pidite ootama, et jätta laps terveks päevaks lasteaeda?


Ajakiri Basketball - Basketballi ajakirju loe nüüd Basket.ee kodulehe arhiivist (pdf-id)\nMerike Anderson, märtsi kaanepersoon\nBasket.ee vastavasse alajaotusse on kogutud kõik 2016 a ilmunud 11 numbrit, lisaks 2017 a jaanuarinumber. Lugeda saab tasuta kõiki ajakirju pdf-ina, mis on vähemalt 90 päeva vanad. Seega – täna saab lugeda kõige novembrinumbrit, detsembrit veel mitte.\nTeenus paraneb samm-sammult. Nii et kui osati on puudu ehk mõni pildiallkiri, siis päevade-nädalate jooksul see viga parandatakse.\nJärgmiseks sammuks on e-ajakirja teenus. Ehk siis värske ajakirja allalaadimine raha eest. See samm on veel arendamisjärgus.\nLink ka abiks - SIIN.\nHead lugemist! Enamus 2016 a ajakirjalugusid pole tänaseni aegunud, muidugimõista.


Õnne Pillak: koduomanike maamaksu kaotamine Tallinnas on Reformierakonna töövõit | Reformierakond\n08. Juuni 2011 13:02\nTallinna linnavolikogu Reformierakonna fraktsiooni esimees Õnne Pillak tervitab Tallinna Linnavalitsuse tänast otsust kaotada 2012. aastast Tallinnas kodualuse maa maks.\nÕnne Pillaku sõnul on Reformierakonna võitlus kodukoormise ehk maamaksuga kestnud aastaid. "Alates 2008. aastast, kui linnavalitsus otsustas Tallinnas maamaksu tõsta kaks ja pool korda, on Reformierakond maamaksu kaotamiseks toetusallkirju kogunud, plakateid jaganud ja volikogus korduvalt argumenteeritud ettepanekuid teinud. Seetõttu võib linnavalitsuse tänast otsust pidada just meie töövõiduks. Savisaar andis lõpuks meie survele alla," rõõmustas Pillak.\nKa tänane valitsuskoalitsioon leiab, et kodude maksustamine on põhimõtteliselt vale ning koduomanike maamaks tuleb üleriigiliselt tühistada. Vastav eelnõu võetakse riigikogus vastu veel enne jaanipäeva ning 2013. aastast ei pea koduomanikud enam oma kodude eest ebaõiglaselt suurt maamaksu maksma.\nSamas nendib Pillak kahetsusega, et sama eelnõuga sirutab linnavalitsus käe ettevõtjate rahakotti - 2012. aasta 1. jaanuarist plaanitakse tõsta Tallinnas maamaksu määra seniselt 1.5%-lt maksimaalse 2.5%-ni maa maksustamise hinnast.\n"Ärimaa maksu tõstmine pole põhjendatud, kuna riigil on välja töötamisel plaan kompenseerida omavalitsustele üleriigilise koduomanike maamaksu kaotamisest saamata jääva tulu. Seega pole omavalitsustel sellest reformist tulenevalt mingit põhjust mõnda muud maksu tõsta. Tõstes ärimaa maksumäära, tapab Tallinn ettevõtlust siin linnas," lisas Õnne Pillak.\nTänasel linnavalitsuse istungil otsustati volikokku saata eelnõu, millega tõstetakse Tallinnas maamaksu määra seniselt 1.5%-lt 2.5%-ni maa maksustamise hinnast, kuid millega vabastatakse maamaksust kodualune maa kuni 1500 ruutmeetri ulatuses ehk 180 000 Tallinna koduomanikku.\nTallinna linnavolikogu Reformierakonna fraktsiooni esimees


Ronni - Diivanihuskyd\nsünniaeg: arvatav sünniaeg 2009-2010\nIgavene kutsikas. Oma tohutu entusiasmiga elu suhtes on Ronni minu jaoks seninägematu eksmplar. Ta on intensiivne, õpib uusi asju väga-väga kiiresti, on alati meeletult fokusseeritud inimesele ja teeb juba selgeks saadud harjutusi suurepärase täpsuse ja entusiasmiga. Kes meist ei ihkaks müütilist high drive koera? Aga kas seda kõike võib olla hoopis liiga palju? Enne Ronnit ma ei arvanud, et seda saaks olla liiga palju aga nüüd tundes Ronnit arvan ma küll, et väheke mõõdukamate instinktidega koeraga elamine oleks ilmselt lihtsam ja stressivabam.\nRonni on tohutult inimestele orienteeritud koer, kelle jaoks on inimese tähelepanu ise suur preemia. Aga lisaks armastab ta väga mängu- ükskõik kas mänguasjaga või ilma. Üsna kiiresti sai selgeks, et palli viskamisel pean olema temaga väga hoolikaks, sest palli järele sööstes Ronni ei mõtle sellele, mis saab temast pärast seda, kui lõuad väärtusliku palli ümber sulgunud on. Selle tohutu hoo ja viimase hüppega, on ta mitu korda pärast palli püüdmist kündnud lõuaga mullas või teinud kukerpalli. Ilmselt, kui palli visata maja seina äärde, lendaks ta sajaga lihtsalt maja seinast läbi ja oleks ikka üliõnnelik, sest ta sai ju oma palli kätte...\nSellest hullem ju ikka olla ei saa? Saab küll. Ronni toiduinstinkt ületab kõik normaalsuse piirid. Kassu oli mul pöörase toiduinstinktiga koer ja Ronni kõrval oleks Kassu tundunud täiesti normaalne koer – kes Kassut tundsid, siis see juba räägib enda eest. Ronni toidutahe on selline, et isegi korralikult täis kõhuga võib ta kaotada kiiresti kasvõi ühte krõbinat nähes mõtlemisvõime ja minna lukku- tema tahe saada maiust on nii meeletu, et ta ei suuda enam adekvaatselt funktsioneerida, et seda kätte saada. Ka on üsna tavaline, et kui kuskil vaateväljas on toidukauss, mis sümboliseerib talle ilmselt ülimat õnne maailmas, siis ta sülitab käest pakutud toidu välja, sest kausi kõrval kaotab see täielikult oma väärtuse. Ühesõnaga oli mul tükk tegemist, et talle õpetada üldse uute harjutuste õppimise rutiini, sest alguses oli tema jaoks söögi kättesaamise viibimine meeletu karistus. Veel raskem oli õpetada talle vabavormimist, sest iseseisev mõtlemine sellises kriisiolukorras nagu on toidusaamise võimalusega olukord, oli talle alguses umbes sama nagu kui paluda kalal lennata :D. Eks see kohati hüsteeriline toiduhullus on arvatavasti tingitud hirmust, et ühel hetkel süüa ei saa. Enne varjupaika jõudmist olid nad emaga olnud pikalt näljas, kui neid asutuse territooriumile maha "unustati".\nKirsina tordil on ta tohutult kiire ja energiline koer, kes igapäevases koduses elus suudab meid päevast päeva veidi hulluks ajada. Huskyd on mul ka sattunud väga energilised aga kuna nad ei ela otseselt inimkontakti nimel ja nad ei kaalu 40 kilo, siis nad ei ole iial nii palju kaost suutnud toas tekitada, kui see noormees. Pidin alguses kohe hakkama õpetama Ronnile impulsikontrolli harjutusi ja rahunemist. Premeerisin muude tegevuste kõrvalt tema valikuid eemalduda köögist, eemalduda meist, mitte kiusata Meerat ja tema suutlikkust jääda valitud kohta lesima hoolimata kellegi tõusmisest ja liikumisest. Jumal tänatud, et ta vähemalt õpib kiiresti :D.\nKui Ronni meile tuli oli ta täpselt nagu paarikuune sotsialiseerimata kutsikas. Ta ei olnud iial käinud toas, sõitnud autoga ega näinud erinevaid maailma asju (telekas, tolmuimeja, trimmer, muruniiduk, rollerid, jalgratturid, hobused, kassid, koerad jne olid kõik alguses hirmsad tundmatud objektid). Loomulikult ei olnud tal aimugi, et päris maailmas kehtivad üldse mingid reeglid ning esimesed nädalad oli ta siiralt üllatunud, et ta pääseb ustest läbi ainult siis kui rahuneb, ei tohi iga impulsi ajel sööki-mänguasju manustada ning et teistel olenditel on ka kaasarääkimisõigus, kui tema mängida tahab ja nad võivad hoopis keelduda. Ka see oli talle uus kontseptsioon, et ta ei saanud ega pidanudki enam oma varandust ise kaitsma. Korte keele kursuseid andis talle Meera ning meie aitasime kaasa. Tänaseks on Ronni kaitsnud selles valdkonnas bakalaureusetöö ning oskab suurepäraselt kasutada rahustavaid signaale nii, et konflikte ei tekiks. Ainus millega siin veel tööd tuleb teha, on tema hirm võõraste koerte suhtes.\nTänaseks on Ronni olnud meil veidi üle aasta ja nüüd on raske ette kujutada igapäevast elu ilma ämbritäie ehmatava ja virgutava hullumeelsuseta, mida see lõbus koerake endaga kaasa toob. Täpselt see koer meil puudu oligi. Ja uskumatu, et selliseid koeri saab lihtsalt varjupaikadest :).


Laenud eraisikute vahel | Laenud online\nKiirlaen Archives NB! Lõplik maksmisele kuuluv summa sõltub laenusummast protsendist tingimustest ja individuaalse krediidi väärtusest. Mõnel puhul saab sms laenu tagasi maksta ka sularahas – seda siis kui sms laen ka võeti sularahas. Sularahas saab laenu võtta rahakaardi teel Omniva postkontori kaudu ning laenumaksete tegemiseks tuleb samamoodi pöörduda postkontorisse. Kõige levinum on siiski laenumaksete tasumine arvelduskontolt arvelduskontole mis on ka tunduvalt mugavam ja kiirem kui sularahamaksete tegemine. Kiirlaenud on väike rahalaen mis ei ületa tavaliselt 100-500 eurot ning krediidi tagasimaksmise tähtpäev 30 päeva. Krediidi tagasimaksmise aega võib pikendada vajaliku ajani. Kiire laenude internetis on suurepärane lahendus siis kui mõne ostu või makse jaoks on kiirelt raha vaja. Kiire laenude internetis on praegu üks kõige populaarsematest krediidimudelitest mida pakub enamik tasuta kiirkrediiti pakkuvaid ettevõtteid. Lisaks võib sellise kiirlaenud vormistada internetist kodust väljumata. Kui võtate krediidi 500 euro ulatuses peate tagasi maksma samuti 500 eurot tasumata seejuures kiirlaenud komisjonitasu. Kui laenu tuleb pikendada peate arvestama komisjonitasudega mis on sätestatud lepingus mille olete kiire laenude andjaga sõlminud. Enne valides auto rahastamiseks ettevõte siis tahad et võrrelda hindu ja sooduspakkumisi. Kuigi see on mugav on autokauplus luua oma laenu ja maksegraafiku et enamikel juhtudel ei ole see parim variant. Edasimüüja esitab oma krediitkaardi andmed et mitmed laenuandjad kuid see ei tähenda te ei saada parimat lahendust. Auto vahendamine on esmatähtis et teenida raha ja nad valida laenuandja mis pakub neile parima komisjonitasu. Kuid oma komisjonitasu põhineb intressimäära et maksustamisele. Aru saada kui saate aru mis tahes tasud mis tuleb maksta oma palgapäev laenu. Palgapäev laenu ettevõtjad nõuavad 2 või 3 viidete paigutamiseks. Seal oled intressimäära õigusnormidest võtmine tarbijate kaitsmiseks. Nüüd vaata. Liigne fess võib täis saada kogu õigusakte mis on olemas. Kontrollige kui sa hoiatada oma viited et te ei kasuta neid. Tegelikult see kinnitab neid oodata telefoniga. Pidage meeles et olete saanud eriõigusi palgapäev laenu teenuse kasutamisel. Kui teil on tõesti erinevad alternatiivid maksepäev laenud võimaluse korral tuleks kasutada tavaliselt hädaolukordades. See on korralik meetod hoiduma kulutusi rohkem kui hädavajalik.


Kommentaarid: Kümned tuhanded noored ei käi koolis ega tööl\nKümned tuhanded noored ei käi koolis ega tööl\nEesti Päevaleht, 13. veebruar 2017 06:42\nNorton Finance/ 4. veebruar 2019 09:57\nstatistika/ 3. aprill 2017 12:00\nkui kümned tuhanded, peam. noored inimesed on välismaale tööle ja õppima lahkunud, siis nad siin muidugi tulumaksu ei maksa ja andmebaasis ei kajastu\nain/ 14. veebruar 2017 08:47\nnüüd siis nii,,,vallad liidetakse -4-5 vallast saab üks!! vallaametnikke ka sedajagu vähem??? oli vist 139-,ksast 31 ni??\nvaja oleks ka riigiaparaat teha sedajagu väiksemaks-vähendada sealset rahva arvu 4-korda!!!!sealjuures ka riigikogu ja ministreid?? ,igal ministril ju mitu nöuandjat-milleks seda ministrit vaja-las nöuandjad teevadki köik-jääb ministri palk lastehaiglatele!!!!\nRAHVAS-MÖELGEM SELLE PEALE!!!! KA KOMMUNISTID PEAKS MAHA HÄÄLETAMA VÖIMULT!!!\nkubjas/ 13. veebruar 2017 19:14\nmoodustada tööpataljonid ja lauldes ametnike väge täiendama ! "Töö" konti ei murra .\nei saa aru/ 13. veebruar 2017 17:59\nMillest selline kiun.Rahvas tahtis ju vabadust.Nüüd olemegi vabad tööst,rahast,õigustest ja ka oma riigist.Elementaarne inimõigus on nöörida ligimest ehk bisnes on selle asja nimi.Kõik ei saa olla nöörijad,kuna siis ei ole kedagi nöörida.\nEks/ 13. veebruar 2017 16:47\nVanal heal noukaajal laps PIDI koolis käima, tal tekkis kohustus. Kui kooli ei läinud siis kus sa ringi aeled. Ei saa aru miks ei kohustata kuni 16 aastast last koolis käima.\nmuuseas/ 13. veebruar 2017 15:59\nPole hirmsamat, kui oma lapse kaost pealt vaadata ja, pahatihti, tunnetada, et oled vôimetu selle kôige ees! Kahjuks, vana head meetodid ei tööta iga üksikjuhuse kohta virtuaalse olustikuga maailmas. Muidu oleks aga lihtne, hea keret¸ais paneks asjad paika! Vabandage, aga vanemad pole ka kôrgema haridusega psühhopedagoogid vaid ainult inimesed oma olme ja teiste muredega. Kindlasti on ka meie möödalaskmisi, kuid normaalne vanem tahab alati paremat. Ônnistatud on need vanemad, kelle laps on juhitav ja kasvatatav. Veel, kas me saame meie mentaliteediga lähedaste, sôprade toetusele loota? Vanematena püüame seda varjata ja üksinda sellega hakkama saada. Väga delikaatne suhtlusprobleem.\nseesama põlvkond lärmab/ 13. veebruar 2017 15:33\nKool on jama. Õpetaja on jama. Ja lapse "tuksikeeranud" lapsevanem ... õigustab seda "lumehelbekest" edasi, kuniks rabada ja edukas olla jaksab. Kas ja millal tulebki oma jalakestel püsti püsima hakata? Kas ikka jaksab, kui ka kehalise tunnis on kiu-kiu ja lihas on välja arenemata, mõtlemise tundides jookseb aju sekundiga kokku jne Pole vaja olla takkajärgi tark, protsess on kestnud pikalt.\nEi imesta!/ 13. veebruar 2017 15:19\nKui ikka haridust ei ole, siis tööle ei saa. Kõik ajavad pabereid taga ja tööle saamine on läbi konkursside.\nja veel rohkem jääv kõrvale/ 13. veebruar 2017 15:11\nSest usin Keskerakond annab rohkelt pappi koolisulgejatele ja megavaldade loojatele.\nPole kooli kus käia ja vald nii suur, et anna aga jalgadele pult, et siit minema saaks.\nluuakse/ 13. veebruar 2017 13:26\nkoht,kust saab raha kantida,nagu nende paljude fondide puhul.luuakse üks luulutamise koht,kus ei saa rahade liikumist jälgida.kas ka nendest fondidest kasu on.on ainult nendele kes on eesotsas.\nMaa on lame./ 13. veebruar 2017 13:06\nEks need inimesed võõranduvad riigist.Eks tulevik näitab mis see endaga kaasa toob.\n13. veebruar 2017 15:12\nnoored ei aktsepteeri aegunud ühiskonnamudelit ja õige ka.\n50, ja ei lähe ka enam tööle./ 13. veebruar 2017 16:15\nLisaks siia, et see ei ole mitte aegunud ühiskonnamudel, vaid meil on poliitikasse võimule saanud n-ö "lasteaed", kes näeb olukordade lahendusi kitsarinnalisest vaatevinklist, kel puudub eelnev kogemus asju õigesti ja kõigile kasulikult lahendada. Niisuguseid lahendusi ei tunnusta ka keskealised - see on nagu kõikuv paat, mis kaldub küll ühele, siis jälle teisele poole.\nTaara/ 13. veebruar 2017 12:50\nKuidas saaks noor koolis käija, kui pole oma elamist lapsed vaja toita vaadelge kulusid mis siin riigis läheb elamiseks vaja.Sõit,söök ,riided,arved lõks mis sugune.Ainult tahtest ei piisa on vaja vahendeid.\nAAA/ 13. veebruar 2017 12:39\nMis noored vaadelge 18-45 aastaseid.Metsik arv inimesi, kes istuvad niisama.Riik ise loob sellise keskonna.Tahaks täpselt teada kohe palju on Eestis inimesi, kes ei käi tööl vanuses 18-45 a.Ei saa nad riigilt elamiseks mingit toetust puudub haigekassa,nagu oleks maha kantud inimesed.Eriline riik, kes panustab oma turvalisusele meeletult raha lõhnab korruptsioon järele.See ongi koht, kus riigi raha välja läheb.Me ei oska tugevat riiki üles ehitada.\nMitte/ 13. veebruar 2017 13:44\nEI oska vaid õigem oleks ME EI TAHA.\nOlen ise ka üks sellest generatsioonist - lihtsalt vegeteerija. Ei tahaks nii aga muid võimalusi ei ole lihtsalt.\nOma isiklikku kodu ei ole ja pank laenu ei anna kuna palk oli liiga väike, 800-850 neto.\nMõtlesin, pool aastat mõtlesin - milleks ma raban? Parem ajan kuus mõnisada euri hobitegevusega kokku ja vegeteerin. Sest peaks aru saama - töötan terve elu, ikka elan üürikas. Õnneks on vanematel oma maja ja sellele kulusid vähe, pm. ainult toit vaja ja seega ei pea end orjaks müüma kui nagunii ei ole võimalik oma kodujaoks laenu saada. Kuigi tahaks elada nagu inimene, puuduvad selleks võimalused. Ka peret ei ole võimalik kuskiltotsast luua kui sul ei ole oma kodu, sind lihtsalt ei võta keegi tõsiselt.\nÕnneks olen leidnud palju sarnaseid tuttavaid kel samad probleemid ja see aitab vähemalt mentaalsest kurbusest üle olla. See, mida see riik neile inimestele on teinud - eks see kajastuks kui riik ükskord vajab nende inimeste abi...\nLorenz/ 14. veebruar 2017 07:44\nJah, tõesti, sinuga on sant lugu. Aga kõrvalseisjale paistab sinu jutt ka lihtsalt rumala inimese halana. Kõik on pahasti ja justkui miski on süüdi. Keegi ei paku lahendusi jne bla, bla bla. Ütle pigem konkreetselt mida sa tahad , et riik või teised inimesed sinu heaks peaksid tegema? See tegevus vajab raha. Mille ja kelle arvelt peaks see tulema?\nEllu jäävad targad ja selles ei maksa neid süüdistada. Edu saadakse mitte mugavuses istudes vaid riskides ja ohuga kõik senine kaotada. Paljud on käinud\nmitmeid kordi mudas ja sealt taas tõusnud. Elavad ja ei vigise. Hea elu eeldab, et sa selle nimel pingutad. Viimase puudumine ongi su hädade alus\neestlanna/ 13. veebruar 2017 12:28\nMina ei usu seda numbrit mitte kuidagi.\n13. veebruar 2017 12:07\nei usu seda, sest muidu meie töötukassa juhid "heade" tulemuste eest endale preemiat ei maksaks !!! http://www.ohtuleht.ee/787314/tootukassa-juhid-said-ligi-27000-eurot-lisatasu\nSberi Rahaboss/ 13. veebruar 2017 11:35\nja toidab libe keel :DDD\nveteran/ 13. veebruar 2017 11:34\nVaid mustalt töötades võid omale kirsturaha kõrvale panna ja suvel Peipsi ääres suvitada. Eesti riigi maksusüsteem on kuritegelik, inimesi alandav ja tappev.\nLorenz/ 14. veebruar 2017 07:49\nÕige. Kui ma jään haigeks, kui mu lapsi on vaja koolitada, jään pensionile siis maksku selle eest need lollakad , kes arvavad et Eestis on normaalne. Igasugu toetused mida ma vajan maksku ka kinni need lollid , kes kusagil ametlikult miinimumpalka saavad . Mina naudin igatahes Peipsi ääres kirstus päikeseloojangut ja ei kavatse mitte sentigi sellele jubedale riigile kinkida.\nveteran/ 13. veebruar 2017 11:29\nLastel on paljudel võimatu käia koolis või tööl, nende aeg kulub viimase piisani ära muusika ja elulooraamatute kirjutamiseks. Reisimine on ainus lõõgastus nende pingelises elutempos. Riik võiks\nma ei usu/ 13. veebruar 2017 10:00\nSee number on kindlasti üle paisutatud.Kindlasti on neid kes ei tööta ega õpi,aga milliste andmete põhjal see number saadi.Paljud on eestist lahkunud nii tööle kui ka õppima.\nmõistev/ 13. veebruar 2017 09:58\noleme jõudnud oma arengus juba sellisele tasemele, et tööl käiakse vaid ajaviiteks. Mehhaniseerimine, industrialiseerimine ja küberneetika teevad meie eest tööd.Meie ülesanne on masinate poolt loodud uue väärtuse kulutamine. Rantjeemehe elu on muutunud valdavaks meie ühiskonnas. Just sellist riiki me tahtsimegi !\nnõus/ 13. veebruar 2017 10:49\nElatustase on tõesti sealmaal, et elu on lill. Sellest tulenevalt on ettevõtjatel täna reaalselt kitsas käes ja immigrantidega tõsi taga.\ntõdejaõigus/ 13. veebruar 2017 09:50\nPooled töötavad mustalt, tööandjale on nii kasulikum. Soomes, ei julge sind keegi enam mustalt tööle võtta, pannakse kinni. Meil siin on karistused nagu nad on ja siis nutetakse, kuhu on noored kadund.\nparem/ 13. veebruar 2017 11:34\ntöötada mustalt, kui vargile ja röövima minna. Mustalt ei töötata mitte ainult ettevõtja ahnusest, vaid kõik ei ole võimelised kõiki makse maksma. Seega parem mustalt, kui kuritegelikult.\nmargus/ 13. veebruar 2017 11:52\nNo mina töötan mustalt sellepärast,et kohtutäitur arestis 64€ nõude korral (politsei trahv helkurita linna tänaval liikumise eest pimedal ajal) kogu mu palga,475€,nii,et ma ei saanud õhtul peale tööd isegi koju sõita. Kell oli juba 17.30,pangad kõik kinni ja kohtutäituri sain alles hommikul peale 37`ndat kõnet kätte. Siis ma vihastasin,et pe...set ma tööl käin,kui ma isegi oma palka ei saa ISE kasutada. V...ttu selline riik !\nise oled lo ll\nMiks/ 13. veebruar 2017 12:46\nettevõtjad ei ole võimelised kõiki makse maksma? Peaks vaatama maksusüsteemi tervikuna, mitte eraldi makse. Ettevõtja peab maksma brutopalgalt mitte ainult sots.maksu ja osa töötukindlustusest, vaid ka käibemaksu 20%, millega maksustatakse nii brutopalk kui ka kõik palgamaksud. Igaüks võib arvutada,kes soovib asjast aru saada. Tublid töömehed teadku,et korralikud ettevõtjad maksavad teie töö eest riigile umbes 50%.\nno ei ole/ 13. veebruar 2017 13:12\nnii,et 50%. ettevõtja kulud on kuni 80%-.\nto miks/ 13. veebruar 2017 13:18\nsa unustasid mainida, et käibemaksu saab normaalne firma tagasi!!!!\nLorenz/ 14. veebruar 2017 07:53\nrumal inimese kohta üsna hea õigekiri\nVan Ames/ 13. veebruar 2017 09:35\nKrt tööportaalides otsitakse igasuguseid musta töö tegijaid aga nõuded nagui professorile - krgharidus 3 keele oskamine blää- blää ja palk on 450 brutos- tule Ansip appi.\nSamuti on eestis kümneid tuhandeid täiskasvanud inimesi kes samuti ei õpi ega tööta sest tööd lihtsalt pole. samas tuuakse sisse sadades ts urk ka sid kes on teadlased ja kõrgharidusega, neile on tööd küll- ainult need sindrid kah ei taha midagi teha.\n./ 13. veebruar 2017 09:19\nJumal ise karistab neid vanemaid, kes selliseid lapsi ilmale sünnitavad ja üles "kasvatavad".\nKunagi hiljem tuleb nendel vanematel "vigadeparandusi" teha--hüljatud lapselapsi kasvatada ja kallile "ninnu--nännu lapsukesele" vangimajja raha ülekandeid teha.\nPõhjamaine ülalpeetavate sotsialistliku hooldusriigi/ 13. veebruar 2017 09:17\nlodevus tungib juba ka Eestis peale ustest ja akendest. Varsti oleme kuulekana, apaatsena ja abituna sotsiaalabi luugi taga. Kuid hääletame valimistel nürilt sotsialismi "heaoluriigi" jätkumise poolt.\nmillise/ 13. veebruar 2017 11:36\nsotsiaalabi luugi taga? Jah, makstakse 9 kuud seda armetut töötu abiraha ja edasi mitte sentigi, hakka kurjategijaks.\nmargus/ 13. veebruar 2017 11:54\ntöötu abiraha on mõnitamine. 4€ päevas. Kuidas sa selle rahanumbriga maksud makstud saad ja süüa endale osta,ei ole mina suutnud välja mõelda.\nvõimalus/ 13. veebruar 2017 09:10\nNendest vähemalt paar tuhat on pokkerimängijad, kes end vabalt ära elatavad ja maksud on makstud.\nOh seda naiivsust!/ 13. veebruar 2017 12:33\nPokker? Mitu kaotajat seal ühe võitja kohta tuleb? Raha ei tule mujalt kui, et ikka kaotajatelt.\ntean,et/ 13. veebruar 2017 09:08\nPaljud töötavad mustalt ,sest tööandja ,ei ole nõus riigile maks maksma.\nnaisuke/ 13. veebruar 2017 09:05\nSee on see vää ja vau ja fantastiline ja super- kasvatus...\nYgen Lumehelves/ 13. veebruar 2017 08:50\nNad võiksid hakata tegema demonstratsioone teemal kuidas neid diskrimineeritakse.\n13. veebruar 2017 09:19\nMiks nad peaks seda ilma rahata tegema? 15 USD tund ja küll demonstrandid ka leiduvad. Üldiselt on see omavalitsuste asi nende noortega tegeleda, kes on ühiskonnast välja tõrjutud ja välja langenud. Valimised on tulemas ja nad ei tule ka teie hääletuspettuses osalema, see on vist see kõige suurem mure, tööd ega palka neile töö eest maksta nagunii ei taha keegi. Pakutakse vabatahtlikku tööd jm jama, mille eest ei saa pensioni tööaastaid ega raha, millega iseseisvat elu saaks alustada. Ärge unustage, et ametlike töötute saba on juba 30 000 ja üle selle, kui sinna lugeda juurde ka 50 000 noort, kes ei õpi ega tööta siis mida on teil neile pakkuda? Kus on loodavad töökohad? Oleks või maksusoodustusedki tööandjatele nendega tegelemise eest, tõstetakse hoopis makse, aga riik ei paku muhvigi probleemi lahendamiseks, tühja tünni kõmin ainult.\nmaamees/ 13. veebruar 2017 08:25\nLugedes töökuulutusi,siis jääb silma,et peab olema magistrikraad ja töökogemus.Ja seda nõutakse ka suht lihtsate töökohtade juures.Töökogemust polegi võimalik saada enne,kui oled tööle asunud.Ja ka ikka eriala juures peab olema nii haritud inimene.Ma olen väga paljudele öelnud,et diplom ei tee tööd.Ilma kõrghariduseta on ka väga andekaid ja tublisid inimesi.Kuid nad ei sobi tööle,sest puudub magister ja töökogemus.Seega ongi sellepärast palju noori inimesi töötuid.Ja on ka muidugi selliseid,kes ei huvitugi tööle asumisest,sest nende rikkad mammad,papad tagavad neile sellise elu,et saavad logeleda.\nm/ 13. veebruar 2017 10:01\nEga isegi neid ei võeta tööle, kellel on keelte oskus, kõrgharidus ja mõningane töökogemus. Omast kogemusest räägin. Ma ei saa aru, mis toimub??\nmm/ 13. veebruar 2017 11:16\nSEB ja Eesti Energia otsisid neile vajalikke töötajaid, kuid mina (magister, töökogemustega; selgitasin, et mõistan mida ja miks nad vajavad ning olen selliste ülesannetega nõus)) ei sobinud, kuna olin (nii öeldi) ülekvalifitseerunud\nnõus/ 13. veebruar 2017 10:08\nkooliõpetajal peab olema magistrikraad, minister võib olla keskharidusega, KOV tegelane lausa põhiharidusega keskharidus omandamisel :) :) :))\n13. veebruar 2017 12:11\nhea töö saad siis kui sul on tutvusi, enamasti käib kõik anekdoodi järgi, kus otsitakse töötajat ja tuleb hästi palju avaldus, omanik laseb pooled läbi paberihundi, mille peale teised komisjonis protesteerivad. omanik aga vastab kui pole õnne, siis miks peab neid tööle võtma. Kahjuks/õnneks saad hea töö siis kui tunned vastavaid inimesi.\nmarks/ 13. veebruar 2017 14:46\nTööle võetakse kõrg haridusega , kolmeaastase töö kogemusega Luua operaagtor : vajalik kolme võõrkeele oskus , oma transport , ja täiendkursuse tunnistus , Vanus alla 35 aasta , ei tohi olla alaealisi lapsi ja ülalpeetavaid vanemaid. Töökoht arenevas firmas. Töötasu 480 EUROT pruto.\n13. veebruar 2017 08:16\nEestis on suur töötus.\nmari/ 13. veebruar 2017 08:13\nEhk on abi sellest, kui lapsevanemad on konkreetsemad. Kui ikka kool käidud siis on hetk ise hakkama saada.\n13. veebruar 2017 09:55\nEga ikka ei ole küll nii, tutvu perekonnaseadusega!\ntrifiid/ 13. veebruar 2017 20:06\nPerekonnaseadus siinkohal ei kehti\nArvamus/ 13. veebruar 2017 08:02\nIlus jutuke aga reaalsus on natuke tumedam. Tulge maapeale tagasi.\nmaeitea/ 13. veebruar 2017 07:41\nmida seal koolis õpetavad, puid ,põõsaid istudama, sibulad, küüslaugud! kurk on 90% vett!


Kauneid pühi kõigile! Hetkel toimub meil 2019 aasta kava kokku panek ja uue kodulehe arendus, seniks saab meie tegemistega end kursis hoida Kalju-lava FB lehel\nEtendus“ Oranžid tropid kõrvas“ 15.07.2018\nEtendus“ Oranžid tropid kõrvas“\nTänapäeva linnamüra, kiire elutempo, sigin ja sagin tekitavad meil kõigil aeg-ajalt tunde, et tahaks kasvõi hetkekski kõrvatropid kõrva panna ning ennast kõigest välja lülitada. Nendel harvadel hetkedel, kui meil see õnnestub, meenuvad mälupiltides tihti tegelaskujud, kes olenemata kärast ja mürast on teiste hulgast silma paistnud ning meile endalegi teadmata põhjusel mälusoppi salvestunud … Lavale leiavadki tee erinevad karakterid elust enesest. Nende tegelaste rõõmud ja mured toob väikeste humoorikate lühilugudena Teieni Indrek Taalmaa.\nKoit Toome ja Hanna-Liina Võsa 17.07.2018\nKoit Toome ja Hanna-Liina Võsa kontsert «Hallo Kosmos, hallo Maa»\nEsimest korda lähevad suvisele kontserttuurile kaks palavalt armastatud Eesti lauljat — Hanna-Liina Võsa ja Koit Toome. Olles küll korduvalt kohtunud erinevates muusikalides mängides noori armunud paare, ei ole neid kahte lauljat ilma peenemate grimmide ja kostüümideta tihti koos laval nähtud. Sel suvel see viga parandatakse! Hanna-Liina ja Koidu suhtlus ja sõprus on vahetu ja lõbus ning kindlasti on paljut, mida koos publikuga meenutada.\n«Hallo Kosmos, hallo Maa» on pühendatud Eesti kustumatule estraadile ning selle tuntuimatele esitajatele läbi aastakümnete. Kõlavad soolod ja duetid, mis kuulsaks lauldud Georg Otsa, Heli Läätse, Uno Loobi, Marju Kuudi, Jaak Joala, Anne Veski ning paljude teiste legendaarsete artistide poolt. Laulud saavad oma näo ja värvi läbi Hanna-Liina heliseva hääle ja Koidu maheda tämbri. Lauljaid saadab üks Eesti rõõmsatujulisemaid ja virtuoossemaid kitarriste Marek Talts.\nPiletid eelmüügist Piletilevis ja Piletimaailmas 19 € kuni 30.04.18\nKontserti korraldaja: Tartu Kontsertkorraldus OÜ\nUskumatu, mida need andekad lauljad suudavad oma häälega ära teha. Tule kohale ja ainult imesta…\nAnnely Peebo ja Mart Sander kontsert VALGEID ROOSE! 29.07.2018\nAnnely Peebo ja Mart Sander kontsert VALGEID ROOSE!\nNimiloo taust ulatub aastasse 1818, mil F. Schubert kirjutas kitarrile loo „Pisarad kiituseks“ (Lob der Tränen). Meil aga laulis populaaarse „Valgeid roose“ (Paper roses) kuulsaks legendaarne Tarmo Pihlap.\nMart Sander on samuti kõigile teada-tuntud multiartist, kelle tegevusvaldkondade hulka kuuluvad nii laulmine, kirjutamine, näitlemine, lavastamine, maalimine jne. Üks viimaseid tegemisi on tal aga menuraamatu «Litsid» ekraniseering.\nKohvik avatud alates 18.00\nKontsert kell 19:00\nPiletid kui kalju-lava lehelt otsa saavad: siit\n(Lastele kuni 7 (ka.) eluaastani on üritusele sissepääs tasuta.)\nMahavok on 35 aastane pop-rock ansambel, kelle muusika kõlab jätkuvalt Eesti kontserdilavadel ja raadiojaamades . Mahavoki nime all esineti esmakordselt 1982. aastal ja algaastatel oli bändi kujunemisel toeks ja baasiks just Padise.\nEsimene edu saavutati kohe alguses, kui ETV korraldas esmakordselt konkursi «2 takti ette» bändidele ja Mahavok selle võitis. Edasi tõi Heini Vaikmaa värskete kujunditega muusika ning bändiga liitunud Kare Kauksi isikupärane laulumaneer ansamblile suurt edu nii Eestis kui kaugemalgi. Esinetud on Soomes, Taanis, Horvaatias, Bulgaarias, Lätis, Leedus, Armeenias, Venemaal ja veel paljudes teisteski kohtades. Tuntud festivalidel osalemistest võiks ära märkida Roskilde Festivali (1990), Rocksummeri, Rabarocki ja Tartu muusikapäevad, viimastel võideti 1987 grand prix. Pärast mõningast vaheaega naases Mahavok kontserdilavadele 2008 aastal. 2013. aastal sai Mahavok auhinna Kuldne Plaat 2013 panuse eest Eesti popmuusikasse. Viimastel aastatatel on koos Mahavokiga üles astunud uue põlvkonna solistid Marten Kuningas, Hannaliisa Uusmaa, Triinu Taul, Ketter Orav, Vivi ja Viveli Maar ja Anet Vaikmaa. Viimasest on kujunenud praeguse Mahavoki koosseisu liige ja solist. Lisaks ansambli algkoosseisu põhituumikule Heini Vaikmaa, Raul Arras ja Kalev Aas löövad kaasa ka tuntud trummarid Karl-Juhan Laanesaar või Rolnd Puussepp.\nJüri Pootsmann ja Elina Born 02.08.2018\nJüri Pootsmann. Eriline mahe ja madal hääl teevad selle artisti väga väga põnevaks. Tema mõnusad lood lausa panevad kuulama. Ta võitis 2015 aastal “Eesti Otsib Superstaari” 6. hooaja. Ta esindas Eestit Eurovisioonil looga „Play“. Ta pärjati 2016. aasta Eesti Muusikaauhindade galal Aasta Meesartisti tiitliga. Ta tuleb bändiga Kalju-lavale ja kutsus kaasa ka Elina Borni, kellega koos pole ta varasemalt koos kontserti andnud!\nElina Born on kaunis Eesti laulja, kes samuti tuntuks saanud “Eesti Otsib Superstaari” saatest, mille 5. hooajal saavutas Elina 2. koha. Elina osales Koos Stig Rästaga 2015. aastal Eurovisiooni lauluvõistlusel, kus nende laul „Goodbye to yesterday“ saavutas 7. koha. Tema kaunis hääl paneb õhu võbelema.\nJüri Pootsmann ja Elina Born — esmakordselt koos, esmakordselt Kalju-laval. Saab olema põnev. Mõnus. Meeldejääv\nVii ennast kontserdile ja tee endale head – muusika teeb rõõmsaks!\nOmanäoline kontsert parimas seltskonnas…\nEplik. Kasar. Pehk 09.08.2018\nEplik. Kasar. Pehk\nJarek Kasar on paljudele kindlasti hoopis tuntud oma esinejanime Chalice järgi. Muusikukarjääri alustas ta räpparina, kuid tema muusikalised katsetused segavad elektrooniliste ja sageli eklektiliste kompositsioonidena musitseerimistraditsioone üle maailma, alates Aafrika päritolu rahvamuusikast kuni tänapäevase elektroni välja. Chalice tuntumad lood on «Harald ja Matilda» ning «Minu inimesed», mis oli muide ka 2007 aasta Noorte Laulupeo kavas.\nEplik. Kasar. Pehk — Kalju-laval midagi uut, erilist ja muusikalisi elamusi pakkuvat.\nEtendus „Lollidemaa“ ja ansambel Pillikud kontsert 12.08.2018\nEtendus „Lollidemaa“ ja ansambel Pillikud kontsert\nEtendus: Selles etenduses puudutame inimlikke nõrkusi, pahesid ning rumalust. Seda kõike loomulikult läbi koomika. Etenduses on värvikaid karaktereid ja palju äratundmisrõõmu, mida erinevate lühilugudega pakub „Lollidemaa“. Laval: Indrek Taalmaa\nMonolavastus, mis pakub palju äratundmisrõõmu oma erinevate lühilugudega. Me kõik teame lollidemaad, kus loll kass ja kurikaval rebane soovitavad puupoisil oma kuldmündid maha külvata ning siis lihtsalt oodata üks öö ja sinna kasvab rahapuu, mis on täis kuldmünte — sellest muinasjutust ongi inspireeritud lavastus, kus puudutakse inimlikke nõrkusi, pahesid ning rumalust. Seda kõike loomulikult läbi koomika.\nKontsert: Enne etendust on võimalik nautida ilusat muusikat – teile esineb ansambel Pillikud. Pillikud on ansambel, mis koosneb sõpradest, kes ühendavad oma loomingus armastuse muusika ja kodumaa vastu. Ansambli muusika on inspireeritud eesti keelest ja -rahvuskultuurist ning saanud uue hingamise läbi kaasaegsete seadete ja helikeele. Koosseisus Marianne Leibur (laul, viiul), Jana Kütt (laul), Ann Mäekivi (laul, vioola), Tobias Tammearu (saksofonid), Robert Rebane (akordion, akustiline kitarr, laul), Karl Madis Pennar (elektrikitarr), Martti Laas (basskitarr), Jan Kulbin (trummid). Marianne Leibur on muide Kalju Terasmaa tütre-tütar. Kalju-lava on oma nime saanud Kalju Terasmaa auks, kelle lapsepõlv möödus samas piirkonnas.\nDagö 20 — Kalju-lava 2018 suvekava kirss tordil. Tõesti tõesti on see suurepärane koosseis Kalju-laval taaskord joovastavalt hea muusikaga. Dagö on laval täiskoosseisus: Lauri Saatpalu, Peeter Rebane, Henno Kelp, Tarvi Kull, Kristjan Priks.\nNaudi üksi või koos kaaslastega 🐇❤🐇\nÕhuvõnked ja –võbelused ootavad Kalju-lava ka sellel suvel, kui hooaja lõpukontsertil astub lavale Shanon koos oma kõigi meloodiliste pop-rock lugudega. Laval bänd kooseisus: Taavi Immato — vokaal ja kitarrid, Janek Harik — kitarrid, Arno Karis — basskitarrid, Henry Hinno – trummid.\nLeader toetus 2018\nLeader toetus Kalju-lava arenguprojektile 2018:Meil on väga hea meel teatada, et Kalju-lava arenguprojekt leidis kohaliku tegevusgrupi poolehoiu ja tänu Leader toetusele on laval sellest hooajast uus PA süsteem ning video ja valguslahendus. Uuenenud on kohvikute seadmed ja võimekus ning uute video- ja fotoseadmetega saame laval ja talus toimuvat veelgi toredamalt kajastada.Projekti eemärgid: „Kalju-lava on konkurentsivõimeline ürituste toimumise koht. Kalju-laval on kvaliteetne heli ja visuaal, mitmekesine menüü ja maitsvad road ning meeldejäävad üritused, mida saab läbi uuendusliku ja kvaliteetse pildi ja videomaterjali meelde tuletada ja taas elustada. Projekti tulemusena on paranenud Kalju-lava tervikliku kontsertelamuse kvaliteet. Kallaste Turismitalu OÜ ei enam sõltuv rendifirmadest ja kõikidel toimuvatel üritustel on ühtlaselt kvaliteetne heli ja visuaal ning üritused saavad ühtlaselt jäädvustatud.“Kohvikust pakume endiselt meelitavaid kooke, sooja toitu ja erinevaid jooke, kuid teid ootavad kindlasti ka paljud toredad üllatused.......................................


Kuidas oleks üks lugu kolmemõõtmelist ajast, mida ma valdan | Para-web\n/ Kuidas oleks üks lugu kolmemõõtmelist ajast, mida ma valdan\nKuidas oleks üks lugu kolmemõõtmelist ajast, mida ma valdan\nKullahinna ülirekord! Sellele, kes ehitab Eestis FEMAcamp’e?\n(Alustan aga omal kombel - vähe eemalt.)\nKulla- ja tatrahinna rekord maalastele\nAjakirjanduse andmeil - ...\ntõuseb kullahind alates selle aasta algusest/ üle maailma/ kogu aeg, olles saavutanud (üle 150 a) rekord taseme.\nKa Eestisse on ilmunud suur hulk firmasid, kes hoolimata rekordhinnast maailmaturul muudkui ostavad kokku kulda - mina, aga siiralt parahuvilisena, küsin milleks?\nSee on ju tavalisele nullmullifirmale – kindel surm – aga mõnel ei vist ei ole?\nKas nad ootavad kosmosest ostjaid, kes maksaks ükskõik mis hinna?\nAastal 2005 andis Maailma Kulla Nõukogu hinnangu, et kulda toodetakse maakeral aastas 3859 tonni.\nAga ometi, kui Hiina toodab koos L-Aafrikaga (näit TauTona, kus 3,9 km sügavuselt tuuakse kulda) , mis on nüüd Hiina oma - 2700 t ja USA 2500 t,\n(pluss vene jm.) ja toodab näit pisike Kirgiisia ainult ühes kaevanduses 25 tonni, ise olles pankrotis riik ja veel kolm muud kaevandust samas jamas… aga pumpab – kelle jaoks?\nMidagi selles kulla-matematikas kuidagi kohe ei klapi, no mitte ei klapi...\n(1960-tel tootsime meie NSVL-s rohkem kulda, kui siin NSVL-i Teaduste Akadeemia arvas planeedil olevat, et kas sõime ära või müüsime maha… selle…)\nKas ootame taas kulla ülesostjaid lendlaevadelt. Eelmine kord toimus kullaoksjon mittemaalastele 1929 a Brasiilias. Järgnes kriis, mida teame… ( väid 41, 55, 62 ja 98-99, kui keegi poleks Fat Mani maha last)\nEsimesed märgid metallurgiast Maa tsivilisatsioonist on 4600-4200 e.Kr. Balkanilt (Varna Necropolis) leitud kuldesemetest.\nHead paraweeblased, öelge mulle, milleks neile balkani inimestele 6000 a tagasi oli väärtuslik ainult kuld, kui sealsamas olid vasekaevandused, nagu hilisemal Shotimaal.\nKas nad vaske ei tahtnud, tahtsid ainult kulda?\nShotimaal oli kulda oli vähe, ent siiski leiutati vasest pronksi tegemine,\nPronksist sai teha relvi, kullast vaid taldrikuid ja joogitopse.\nEhk see kuld, mida meilgi saab välja võtta Lõuna Eesti allikatest, ka neist mida on Kaukaasias siiani hästi valvatud kurudes – see kuld oli Balkanimaadel algul plastmassi asemel – nii-öelda - hamburgeri pakend või coca topsik. Kurb küll. Aga nii algul vist nii oli.\nKullal ei olnud tollal väärtust, igatahes mitte seda mida tõi kaasa algul 700-tel, hiljem 1200-l arenev kloostri- Juudi-getto-kuningakoja süsteem.\n(Juudi getto (500-1500 a p.Kr.) oli algselt igas hansalinnas osake linnast, mis paiknes võimalikult lähedal peaväravaile ja suurile suurtükitornidele. Mis kaitseks neid. Geto oli ümbritsetud müüridega, selles paiknesid juudi kaupmeeste rahavahetusärid, kulla- ja hõbesepatöökohad, nende sünagoog, kui seda oli, (ning nende keldri-Moolok!)\nTallinnas üritasid nad luua Kelmiküla kanti sellist väikekindlust, aga kolm külma talve - ajasid nad tagasi Riiga\nKas Tallinna keldri-Moolok ka siiani Kelmiküla katakombides on…?\nRiias oli oma juutide Geto (Getto oli tollal auväärne nimetus, nagu NY –s on Manhattan, LA-s Hollywood või Moskvas- Rubljovka ehk\nmeil vist mõni ‘ uus-eesti-juutide (nood olla veel lollimad-ahnemad kui ‘mongoolia juudid’) lolli-äxide-maa - xxxiimsi vald vms)\nOli muide ka Pärnus aga vaid hetke – kui Punase torni kõrval lehvib praeguse Mossadi lipp (vaadake ja võrrelge seda maali)\nJuudi gettoode eesmärk – ehitada pangasüsteem, kus metall (kuld) on kallim kui naine, kui järeltuli-jihad, kui leib laual. Said hakkama.\nGeto suleti õhtul peale linna õhturahu ja tal oli oma palgaarmee, aga ka oma verevendlaste armee, kes kaitsesid linna (sealt on Mossadi vaimne ajalugu pärit, lugege!)\nAga tagasi -\nSiin Põhjamaal, enne kui teda kutsuma hakati Maarjamaaks,’mehele hauda’ pandi kaasa vaid puust ja rauast sõjariistu-mõõku ja kilpe ning pronks-kaitsmeid, mitte kuldseid jalakannuseid.\n(Tean et keegi ei viitsi nii pikka lugu lõpuni lugeda Sestap panin talle nime – aga - kuidas oleks lugu kolmemõõtmelise ajaga, mida ise valdan – ja osa ka teist.)\nAga lendlaevad, kes tulevad, nad ei vaja vaske – miks see muidu anti see pruun metall, inimkonnale mängimiseks-müntideks-klõbistamisks ja Las Vegases loopimiseks, nende tulnukate laevad vajavad kulda, teemanteid ja mõningaid radioaktiivseid metalle. (ja veel ühte – aga sellest allpool)\nJa siis õpetatakse Maa ahvikesi kullast ehteid tegema. Et nende naised neid varuks ja tekiks turundus ja saaks neid kerge vaevaga siit välja vedada.\nAlgul ehk saigi. Aga nüüd kus aastas toodab maakera kuskil 3 000 grammi aasta per inimene, ehk sada kilo eluajal. Tunne huvi kus on need sada kilo on kadunud, mida toodeti\nUSA Föderaalreservidesse, Venemaa Rezervbanki, ehk osa jah…\nÜks väike näide kullapõrgust - India ostis a 2005 oma riigile 250 tonni kulda IMF-lt.\nEestlased koos kaaluvad – u 50 tonni elusliha.\nIndia ostis hoobilt viis eestitäit inimesi kullasena.\nJa see on India, kes oli Inglismaa koloonia. Milleks aga on võimeline Inglismaa ise!\nOn võimeline ostma teemante. Imeilusaid, normaal-meeste jaoks arusaamata, ilu. Aga seda nad igatsevad. Sama on radioaktiivsete metallidega.\nKui saabub suur laadapäev – need on ikka enne ja pärast mõnda suurt sõda – siis kui on mida müüa\nJärgmine – Viimane - peatükk.\n1901 ehitavad äkki inglise sõdurid maakera rikkamas riigis - Lõuna-Aafrikas - äkki campe - koonduslaagreid – buuridele ja nendega koos võidelnud mustanahalistele sõdureile.\n(Tean et keegi ei viitsi nii pikka lugu lõpuni lugeda Sestap panin talle nime – aga - kuidas oleks kolmemõõtmelise ajaga, mida ise valdan – ja osa ka teist).\nNad oleks võinud nendega koos ehitada päris uue emaimpeeriumi, ei - ei - kõik on Top Secret ja andmed neist laagreist - kuhu pääses vaid 2% sinna suunatuist mustanahalisist - on kadunud.\n1918 ilmuvad camped Prantsusmaale, algul ei saada aru, kes on autor.\n1930-tel luuakse USA-s CAMPid latiinodele ja - 1939 KÕIGILE!!! jaapanlastele campid üle lääneranniku\nEnne Ühe rahvuse kõrvaldamist Saksamaal\n1937-9 luuakse hulk campe nii Hitleri kui Stalini poolt. (Stalinil oli see nn. Tuhhatsevski ssõjaväelasete vandenõu, kus kogu NL-i sõjaväe-ülemkoridor kadus camp’i) Mõlemad paigutavad sinna mehi, noori sõjaväelasi, täies energias.\nMitte naisi ega lapsi (milleks noori mehi???)\nSiis planeet Maa parimaid esindajaid, valgete (kaukaasia rassi esindajatega)\n(Kõik kaovad. Kirjaga mahalastud. Aga lasti nad ikka maha või anti üle lendlaevadele.Kas see oli esimene suur lihavoor planeet Maalt. Kas lendlaevlased vajavad peale-enne sööki ka voodiseltsi vestlusseltsi, nutukoori, vaimset vendlust universumis)\nAga sama toimub miskipärast kohe ka Brasiilias ning ka Argentiinas – ent vajatakse mitte valgeid, vaid latiinosid.\nKa seal leiutuvad campid ja massilised inimkadumised nendest.\nEnne Teist Ilmasõda anti lendlaevadele üle u nelikümmend miljonit noort meest-\nLendlaevad vajavad vaid mehi.\nSaadi tehnoloogiat ( pommid, lendlaevad, ultramõtlemine, paranägemine\nSakslased said Anarbees aru - on asju - mis on Jumala sfääris - meie jõud - neist nähtustes üle ei käi\nAga Stalin arvas muud\nTa uskus et tal oli ikka veel kehtiv leping lendlaevadega\nNing all-olendide isaga, kes viisid ta kremlisse\nNing kui need endid ei näidanud, korraldas ta sügisel 1949 verepulma, kus\nSügisel tapeti korraga miljon teaduste akadeemiate liiget, alamliiget jne\nJa ka kõik elusolnud õigeusu preestrid.\nStalin loopis ohvreid igal rindel\nPärast sõda Stalin alles alustas ja 1945-53 suutis ta maha parseldada umbes 8,5 miljonit elavolendit.\nVastu sai ta – oma inim- ja muust rassist sündinud kuuekäelise tütre tuleviku teisel planeedil. Sai oma trooni olesolu – kuni surmani – mida väga hästi teadsid Nikita ja co.\nNing paljude “mängu-asjade galerii’s” mängimise rõõmu. Stalin veetis seal igal päeval peale ärkamist, kuni tööpäeva alguseni, ehk siis u 12- 17\nÕuduste Galerii (Stalini KunstKamera) – oli galerii (millest vaid mõni on julgenud suud paotada.\n(Stalini Galerii ehk “Novaja Kunstkamera” kadumist kirjeldavad/\n(Tean et keegi ei viitsi nii pikka lugu lõpuni lugeda Sestap panin talle nime –aga - kuidas oleks kolmemõõtmelise ajaga, mida ise valdan – ja osa ka teist.)\nmobiilid, (mis olid ka -2.tk. - R.Hessi lastel) gravisõidukid, stereo-tv-d, kiirahjud, infomuundarid, jms) kadumist, kui kaevati maasse “Mängupaviljoni “ jäänuseid.\n“Mängu-paviljon” on nähtus, mis tekib Venemaal peale seda kui Peeter I\nLoob “Kunstkamera”. Seeejärel püüab iga mõisnik sellist ka enda juures ehitada. Parim olla olnud Stalinil. “Mängu-paniljonist” Stalini suvilas - räägitakse kuni 1936-ni, pärast seda - teemat enam pole.\nKadus. Stalini suvila taga on hiiglasliku kasvuhoone vundamendi jäänused, aga mälestusi sellest pole. Paraku pole seal keegi kaevata saanud.\nIga kord kui ma loen uute vangilaagrite ehitamisest Venemaal…\nEriti tore oli see, kui Hrustsov lasi peale Stalini surma ühe korraga lahti 2,5 miljonit vangi…\nKoju jõudis neist 134 vangi…\nJa nüüd on USA-s tekkinud pooltes osariikides campFEMA-sid mille otstarvet keegi ei oska selgitada. Tuhanedeid plastkirste. Milleks?\n(On nad ka Eestis juba olemas? Alutaguse turbavööndis…)\nRaudteel kadumine on imelihtne…\nEriti pärast seda, kui toimus suur amnestia….\nNatuke seosetult kirjutatud, tihti hüppad liiga kiiresti ühest episoodist teise seega on raske jälgida\nseoseid isikutel kes teemadega vähe tuttavad. Mõned mõisted vajaksid sinu poolset selgitust muidu\non nad kuidagi kontaktist välja kistud. Oled ühte-koma-teist lugenud - proovi nüüd luua kord oma peas.\nTore kui sa lisaksid viite algallikale ka .\nKirjatükk on huvitav aga vajaks tõesti kohendamist aga aru saab. Kulla kohapealt nii palju, et minu arvutuse koha pealt maksab hetkel 1kg kulda 44-45 tuhat USD. Seega 1 tonn 44-45 miljonit USD. USA välisvõlg peaks olema juba 12 triljoni USD kandis, mis sisuliselt tähendab juba, et iga USA kodanik on võlgu 1kg kulda. Arvestades rahakate inimeste kahtlusi maailmavaluutade väärtuse jäävusesse ja omada rohkem kulda, siis pole kulla toodang suur ühti. Seega kulda ei pea planeedilt välja müümagi, kulub teine omalegi marjaks ära.\nJa mida sellega peale hakata?\nTegelikku väärtust ei ole ei kullal ega selle eest makstaval rahal.\nVõi on? Nüüd pidavat jälle "laev" tulema... kas järgmisele "lastile" lärele?\n[Muudetud: 10-11-2010 sina]\nKulla osas tuleb esile huvitav kurioossus - igasugused teadlased ja muud plära-lära-leenud väidavad,\net kullal väärtust pole (peale tehnoloogilise siis) ning tegu on lihtsalt kokkuleppelise vahendiga mida\nkasutatakse arvutustes jne jne. Samas aga need samad mölalõuad ostavad kulda kokku tonnide viisi!\nTekib siis küsimus, et MIKS - kui tal reaalset väärtust pole miks siis seda nii palju kokku ostetakse.\nMiks sisuliselt KÕIK suured KESK pangad (ei pea hetkel silmas riikide omi - peale mõnede) seda ikka ja\njälle tonnide viisi kokku ostavad? Mida nemad teavad mida nad meile ei ütle? Kas on tegu siis ehk ikka\nselle "järgmise laadungi" sündroomiga - Sitchini alusel - annunakid vajavad seda ja käivad siin seda\nregulaarselt kokku korjamas. Kuna Sitchin on ise paar korda moka otsast maininud, et kuigi on pikad\njutud sellest, kuidas need "a-nakid "siia tulid siis sisuliselt puuduvad materjalid mis mis näitaksid, et\nnad siit ka lahkunud oleksid. Seega võib arvata, et luues oma dünastiad (ka raha omad) istuvad need\n"nakid" hetkel veel siin ja juhivad mängu. Kõik need "vandenõu organid" (Black Nobility, müürlased\nja muud) on lihtsalt nende jooksupoisid ja kulla kaevurid.\nSiin ei maksaks unustada ka ühte uudist mis rääkis sellest, et hiinlased ostsid USAst suurema koguse\nkulda. Kui tavaliselt piirdutakse sertifikaatidega mis näitab iga kangi päritolu siis see kord nõudsid\nproovi puurimist. Siis aga selgus, et kulda oli peal vaid millimeeter ning seest oli metall sellise nimega\nkui tungsten (võin eksida - hetkel meenus see nimi) mis oma üldistelt omadustel kulla sarnane ehk\nlihtsal kaalu/mahu arvutamise meetodil annab tulemuse, et kang puhast kullast.\nParafraseerides klassikuid: "Midagi on mäda Planeedil Maa!"\nPS. Meenus selline looke kuskilt müstilistest tekstidest, et inglid olla ka kullakarvalised ehk siis mingil\npõhjusel kaetud kullaga või millegi sarnasega. Kui sumerite tekste uskuda siis oli vaja kulda atmosfääri\nkaitseks. Kuna võib eeldada, et kulda ei kadunud ainult kosmosesse siis osa sellest kukkus ka tagasi\nplaneedile siis tahes tahtmata satub see ka "ringlusse" ehk muutub osaks planeedi elanike suhtes\nnii vereringesse kui ka nahale ning andes Maa tingimustes efekti nagu oleks isik kaetud kullaga?!\nÄkki Müstik meenutad kas oled ka kuskil kohanud kuld ingli teemat?\n[Muudetud: 10-11-2010 excubitoris]\nLihtsalt teema illustreerimiseks toon siia ühe autentse dokumendi, mis annab veidi aimu tegelikust kullakaubanduse mahust maailmas.\nSee kogus - 1.000 tonni on väga marginaalne ja pangad tähtsusetud.\nNäiteks Thai kuningakoda üritab juba 15 aastat müüa oma 40.000 tonni kullakange, LAV kaks firmat on turul kokku 100.000 tonniga, jne-jne...\nKogu statistika mis meile aetakse maailma kaevandamismahtudest ning riikide kullavarudest ja erakätes olevatest mahtudest on täielik bullshit.\nSHIRLEY CUA LEE YANG\nOn the recommendation of :\nMr. Sergey G. Kalmykov\n" Lanta-Bank "\nMr. Sergey A. Filippov\nc/o Valeri Caron – CGT LLC\nSubject : AU Commodity (Documented)\nSeller’s Transaction Code : to be provided at TTM\nSeller’s Security Code : to be provided at TTM\nSeller’s Reference Code : to be provided at TTM\nI am pleased to offer the following Commodity or Precious Metal with full corporate\nlegal and personal responsibility, under the penalty of perjury, for sale / purchase of gold,\nau metal as follows:\nCommodity/Product : A) GOLD, (AU) Metal, in G.L.D. bar form\nB) The Product is of non-criminal origin.\nQuantity : 1,000 MT with rolls and extension (seller’s option)\nPurity : 999.5 / 100, or better\nBar Size : A) 12.5 kg. Bars Internationally Accepted Hallmark\nB) Certificates are older than (5) years\nPrice : LMER 2nd day of Delivery, or no day quote, the following day\nPayment : A) The currency used in this transaction is United States Dollars (USD) or\nB) Cleared Fund against Delivery\nDiscount & Commission : 15% Gross; 12% Net to Buyer Seller Pays Commission\n1.5% sell side closed\n1.5% buy side\nTranching / Lift : To be agreed upon by Buyer’s & Seller’s Bank Officers\nLocation : Private Bonded Warehouse, Lausanne, Switzerland\nCustodial Bank : UBS, Switzerland\nServicing Bank : HSBC, Hong Kong\nDocumentation (At TTM)\nAll documents pertaining to the Product will be issued in the name of the Buyer’s final assignee and\nendorsed by the Seller’s Bullion Officer. Each lift shall be accompanied by the following Documents:\n1. Original Certificate of Deposit\n2. Four (4) Copies of commercial Invoices in favor of Buyer\n5. Internationally Accepted Assay Certificate\n7. Export Permit – Export License\n8. Bank Warranty of Delivery\n9. Custom Duty Seller’s Certificate stating that the refined Bullions are free\nand clear of all liens and encumbrances and freely tradable and exportable\neach bar and is of no criminal origin\n10. Warehouse Receipts\n11. Certificate of Weight List describing each bar as follows:\n· Serial Number as stamped on each bar\n· Fineness as stamped on each bar\n· Raw Weight as stamped on each bar\n· Total Weight as stamped on each bar\n· Receipt of Custom Duties and Taxes\nThis transaction is performed as Off-Market; Private spot deal in the mode of the Bank-to-Bank / Bullion to\nBullion transfer. The following procedures will strictly apply:\na) The seller submits Full Corporate Offer (FCO) via facsimile or email.\nb) Buyer responds thru the letter of Intent (LOI).\nc) Buyer and seller will agree to a TTM in Hong Kong where the Seller’s reference, transaction and\nsecurity codes will be given to the buyer or buyer ‘s mandate.\nd) Buyer or Buyer’s mandate signs the Preliminary Sale and Purchase Agreement\ne) Seller’s Bank (HSBC, Hong Kong) will issue Confirmation of AU Metal,\naddressed to the Buyer which will also be the Seller’s offer to sell backed by the Bank.\nf) Buyer will pay bank documentation charges approximately USD$48,500, payable to HSBC upon\nsigning of the Sales and Purchase Agreement payable to the Seller’s bank coordinates stated in the\nSales Agreement. Seller and Buyer will lodge the signed Sales and Purchase Agreement to their\nrespective bank. Seller will pay the storage fees.\ng) The Seller’s Bank Officer will then communicate with the Buyer/ Buyer’s mandate for the\nh) All lifts of the Product shall be transferred into the purchasing bank’s full title upon a direct bankto-\nbank cash payment to the Seller for the quantity of Product purchased within each lift, as per\ninstructions given by the purchasing bank’s Bullion Department. The payment of the initial lift\nand any and all subsequent lifts will be made by the purchasing bank against delivery, in cleared\nfunds, ledger to ledger or via SWIFT to the Seller’s bank account at HSBC Hong Kong.\nThis is valid for 72 hours from receipt thereof. I look forward to the execution of the\nproper Sales and Purchase Agreements and contracts if said terms and conditions are\nShirley Cua LeeYang\nHolder / Signatory\nEsimesed koonduslaagrid võeti kasutusele Ameerika Kodusõjas 1861-1865,kus mõlemal poolel juhtivateks jõududeks olid müürlased.\nKullamüsteeriumi ja lendlaevade kohta pakun välja sellise nalja-ulme fiktsiooni ,kui tulevad lendlaevad siis jumalad,kuldsed inglid vaatavad,kellel on olnud piisavalt intelligentsi,arukust vajaliku kullakoguse kokkuajamiseks,ülejäänud kui väheproduktiivsed saadetakse FEMA-campidesse.\nUsinad kullakogujad on ostnud endale edasimajandamise õiguse planeedil,ülejäänud ühiskond nullitakse,resetitakse ära ja kullakogumise aktsioon saab taas alata kuni järgmise korrani.\nto:kirjutan 123 mida sa sellest Stalini KunstKamera-st lähemalt tead?Mõni link ehk?\nTunsten on meile tuntud kui wolfram. Tihedus 19,25 g/cm3 on kulla tihedusele 19,7 g/m3 tõesti võrdlemisi lähedal.\nTänapäeva alkeemikud teevad kullast valget ormuspulbrit. Vt. ka David Radius Hudson, Barry Carter.\nTundub, et selles esitekstis on palju faktivigu ja lausa ulmet kokku segatud.\nPilk jäi peale niisugusele jutule:\n"Eriti tore oli see, kui Hrustsov lasi peale Stalini surma ühe korraga lahti 2,5 miljonit vangi…\nKoju jõudis neist 134 vangi…"\nSiin on mingi arvuline viga. Kas nullid arvu tagant ära jäänud või mida?\nMinu teada jõudis amnestia järgselt koju isegi eestlasi rohkem kui selle jutu järgi terve Venemaa kohta kokku.\nSiin NSVL-u vangilaagrite kaart ja ka muud teavet Venemaa sõjavangide kohta:\nJärgmine teave teema algatajalt:\n"Esimesed märgid metallurgiast Maa tsivilisatsioonist on 4600-4200 e.Kr. Balkanilt (Varna Necropolis) leitud kuldesemetest."\nTegelikult kas mitte Aafrikas ei olnud esimesed kullakaevandused?\nVõi isegi Austraalias?\nVenemaa kulla kohta niipalju, et keegi ei tea enam, kust Ermitaaži “Siberi kulla” aarded on leitud ning arheoloogide ees on vist küll lahendamatu mõistatus.\nAinult võrdlemine hilisemate kaevamisleidudega võimaldab vähemalt nende valmistamise umbkaudset aega ja piirkonda oletada: Ida-Kasahstanist kuni Irtõšini. Need on valmistatud 2500 aasta eest, sel ajal, kui Herodotos stepiratsanike kullast kirjutas: “Massageetide riietus ja eluviis on samasugune kui sküütidel. Nad taplevad ratsa ja jalgsi, oda ja vibuga, aga ka sõjakirvega. Nendel on kõik kullast ja pronksist, odad, nooleotsad ja sõjakirved on pronksist, vööd ja relvade kanderihmad on rikkalikult kullaga kaunistatud. Samuti panevad nad hobustele metallist soomusrüüd ümber, aga ratsmed, suitsed ja peaehted on kullast.” See on peaaegu nagu “Siberi kulla” kirjeldus.\nIda-Kasahstanis kaevas kasahhi arheoloog Akišev Issõki kurgaanist välja “kullavalvuri” puutumatu ratsanikuhaua umbes nelja tuhande kuldplaadikesega, mis kunagi surnu riideid olid ehtinud. See on suurepärane leid, mis annab siiski uusi mõistatusi. Juba väike hõbevaagen sellest hauast üllatas: sellel oli pealiskiri, mis on peaaegu tuhat aastat vanem kõigist seni tuntud pealiskirjadest, mis on leitud Kesk-Aasias. Kirjaridade lugemisviisi üle käivad vaidlused, isegi keelt pole veel ühelselt määratud.\nAga veel rohkem üllatas maetu varustus. Umbes 18 aastane noormees oli maetud puust valmistatud surnumajja. Tal olid nii toredad ehted, milletaolisi ükski arheoloog viimaste aastakümnete väljakaevamistel polnud leidnud. Tekkis küsimus, kes oli olnud surnu, sest selgus, et tegemist pole mitte kurgaani põhi-, vaid ainult ühe kõrvalhauaga.\nSellest ajajärgust tunneme palju haudasid, aga peaaegu üheski neist ei olnud kulda. Ja nüüd ühekorraga nii palju?\nInimesed on kulda kaevandanud iidsetest aegadest. Inimkond puutus kullaga kokku juba V aastatuhandel eKr. neoliitikumi ajastul tänu selle levikule ehetükkidena.\nArheoloogide arvamuste kohaselt pandi alus kulla süstemaatilisele kaevandamisele Lähis-Idas, kust kuldehted viidi muu hulgas ka Egiptusesse. Just nimelt Egiptuses Zer kuninganna hauakambris ja ühe Sumeri tsivilisatsiooni Ur’i kuninganna Pu-abi hauakambris leiti esimesed kuldehted, mis olid dateeritud III a. e.m.a.\nKogu inimkonna ajaloo jooksul on kaevandatud ligi 140 tuh tonni kulda.\n2007. aastal kaevandati 2 380 t kulda, 2008.a. aga 2 330 t. Kullakaevandamise alal on esikohtadel sellised riigid nagu Hiina (2007.a. 275 t, 2008.a. aga juba 295 t), LAV (252/250), USA (238/230), Austraalia (246/225), Peruu (170/175), Venemaa (157/165), Kanada (101/100), Indoneesia (118/90), Usbekistan (85/85), Ghana (84/84), Papu Uus-Guinea (65/65), Tšiili (42/42), Mehhiko (39/41), Brasiilia (40/40).\nMaailmas teada olevate kullavarude hulka hinnatakse 100 tuh tonni.\nLisaksin siia, et Peruu lõunaosas asuva Titicaca järve lähistelt leitud kaelakee on arheoloogide sõnul vanim teadaolev kullast valmistatud ese Ameerikas.\nRadioaktiivse süsiniku meetodiga hinnati kee vanuseks umbes 4000 aastat, kirjutas BBC.\nUurijate sõnul on kee kokku pandud kullatükikestest. Teadlaste arvates näitab avastus, et kuldehete kasutamine staatuse sümbolina algas Andides juba enne keerukama sotsiaalse struktuuriga ühiskonna väljakujunemist\nExcubotoris: Küsisid, kas tean midagi "kuldinglite" kohta. Paraku ei tea. Ei loe niisuguseid ingliteraamatuid ja pole osanud teisi raamatuid teadetega kullakarva inglitest seostada.\nAinsana meenub see Portugalis asetleidnud Fatima juhtumis kirjeldatud valgusolend, millest hiljuti ühes teemas juttu oli. Kas ta kuldselt helendas - ei mäleta. Aga UFO-juhtumites kirjeldatakse pidevalt kuldseid valguskiiri. Ka see mõnes eesti kirikus toodud silma sümbol on paigutatud kuldsete kiirte vihku.\nTõin siin lihtsalt mõned andmed lisaks, mis kiiruga leidsin.\nP.S. Leidsin veel Austraalia kullakaevanduse Kalgoorlie, asukohaga Lääne-Austraalias.\nSelle avastas iirlane Paddy Hannan 1893 aastal ning saja aasta jooksul on sealt kulda kaevandades moodustunud maailma suurim avatud kullakaevandus, olles 3.5 km pikk, 1.5 km lai ja 60 meetrit sügav. See on tohutu ja kasvab jätkuvalt. Siit loodetakse kulda leida veel kuni aastani 2017.\nLugu huvitav, kuid tõesti-tõesti - kuidas oleks yhe tubli keelekorrigeerimisega?\nAlustades pealkirjast, mis loogiliselt võttes peaks olema umbes niisugune:\n1. Lugu kolmemõõtmelisest ajast.\n2. Kullahinna ylirekord sellele, kes ehitab Fema laagri Eestisse.\nOleks hulga lihtsam lugeda, kui tekst oleks kasvõi mõne teemavaldajast sõbra abiga veidi parandatud...\nKuid teemad ise on huvitavad, eriti meeldiks algallikaid uudistada...\nKuld kullaks kuid tatar on ikka lettidelt kadunu\nMa ostsin 40 krooniga väikese paki, terves linnas oli see ainuke nurgatagune kauplus kus ma selle sain\nNagu Koba eelnevalt ka ütles, on võimalik, et kulda kogutakse tõesti pulberkulla valmistamiseks. Lugesin hiljuti just Gardneri raamatut "Püha seaduselaeka saladused" ja seal viitas autor samuti sellele, et kogu maailmas on hakatud kulda järjest rohkem kokku ostma. Põhjusena oletaski ta selle müstilise kullapulbri valmistamise.\n(Võib olla sellega saabki alguse "uus ajastu ja uus inimene"- megarikkad müüvad oma põhjatutest varudest kuldset pulbrit: jõukamatele pool kilo, vaesematele paar grammi, ise pistavad kilode kaupa nahka. Mida rohkem seda sööd, seda astraalsemaks muutud:DSiit järeldub, et varsti on rikkad maa pealt kadund. Pulbri abil astraali siirdunud )\nTegemist saladusliku KURGANITE rahvaga. Kui õppisin Bucurestis Rumeenias õnnestus viibida väljapanekul mis kirjeldas-kujutas selle kummalise rahva rumeeniasse eksinud haru. Nende säilinud kiri on vanem ja ülesehituslikult arhailisem kui sumerite oma. On teooria, siiani küll kinnitamata, et kurganid olid vahelüliks Põhja algtsivilisatsiooni ja sumerite vahel, mida kinnitab ka see kurganite kasutusel olnud vanem kiilkiri...\n[Muudetud: 11.10.10 zed]\nKallis Sina - meil on selliste kysimuste jaoks OTSI nupp, lehe ylemises servas, vasakul kyljel. Seal leiad palju vasteid oma paljudele kysimustele ilma seda teemat rajalt kõrvale viimata. =)\nMaailm oleks palju ilusam koht, kui seda yksildast nupukest rohkem kasutataks.\nEsiteks kilode kaupa ormuspulbrit pole inimese ainevahetusele kohane. Mõnel, kes saanud üledoosi, olevat hakanud kasvama kullast karvad läbi naha. Teiseks pole ormuste pruukimine otseselt seotud kuhugi ära minekuga vaid aitab meil ka siinilmas kenasti hakkama saada. Vaataks sellele kui vajalike mikromineraalide manustamisele.\nTegemist saladusliku KURGANITE rahvaga. Kui õppisin Bucurestis Rumeenias õnnestus viibida väljapanekul, mis kirjeldas-kujutas selle kummalise rahva Rumeeniasse eksinud haru. Nende säilinud kiri on vanem ja ülesehituslikult arhailisem kui sumerite oma. On teooria, siiani küll kinnitamata, et kurganid olid vahelüliks Põhja algtsivilisatsiooni ja sumerite vahel, mida kinnitab ka see kurganite kasutusel olnud vanem kiilkiri...\nVat sellega ei osanud seda kullavärki ise seostada. Ka oli nimi kurganid juba ununenud, aga kiilkirjas savitahvlid tulevad küll meelde ja see, et spetsialistide arvates on see kiri sumeri kirjast vanem.\nSelle kohta jäi varem jutt pooleli siin:\nTsitaat: Algselt postitas koba\nEks ma lihtsalt naljatasin veidi. Et sellepärast kilode kaupa, et nagu teemast selgub on "kõrvale" läinud kulla hulk ikka üüratu. Aga jah, kui homme tulnukad tulevad, siis äkki läheb neile ka vaja... mikroelemente\nTEGELIKULT ju ei tea, mis toimub, ainult oletame:S\nIssand! Täna uhvod tulevad!!\nMaine kullarikkus on kosmilist päritolu.\nVõib-olla tundub see teile ootamatu, aga mõnede teadlaste arvates on Maakeral rohkem kulda kui olema peaks. Ei, need teadlased ei ole mingid vaesuse propageerijad. Aga nad tunnevad Maakera ajalugu ja teavad, et kunagi kauges minevikus, kui Päikesesüsteemi planeedid olid alles üsna äsja tekkinud, põrkas Maakeraga kokku umbes Marsi suurune taevakeha.\nKokkupõrke tagajärjel Maa orbiidile paiskunud materjalist tekkis Kuu. Maakera aga sulas korraks üles, raskemad ained nagu raud vajusid planeedi keskmesse ja koos rauaga ka niisugused sularauas lahustuvad elemendid nagu kuld, plaatina ja pallaadium.\nJärelikult ei tohiks neid elemente praegu maakoores olla. Aga on, ja üllatavalt rohkesti. Tuleb oletada, et need väärtuslikud elemendid on saabunud pärast Maakera uut tahkenemist siia kukkunud kosmiliste kivimürakate koosseisus. Kuid siis peaks kulda, nagu ka plaatinat ja pallaadiumi, leiduma umbes sama palju ka Kuu pinnal. Kuid seal on neid üle tuhande korra vähem kui Maal.\nRühm Ameerika teadlasi eesotsas William Bottkega Colorados asuvast Southwesti Uurimisinstituudist otsustasid mõistatuse lahendamiseks abi otsida arvutisimulatsioonist. Nad modelleerisid Päikesesüsteemi olukorda umbes sel ajajärgul, kui kõik planeedid olid peaaegu täiesti välja kujunenud.\nVähem kui saja kilomeerise läbimõõduga taevakehad purunesid selle mudeli järgi planeetide gravitatsiooniväljade toimel kõige rohkem kümne miljoni aasta jooksul. Suuremad kehad jäid alles ja tuhisesid koos planeetidega ümber Päikese edasi. Mõned neist olid kuni 3000 kilomeetrise läbimõõduga. Nad olid küll suured, aga neid oli suhteliselt vähe.\nKui just selline oligi olukord, mis Maa põrkejärgse tahkumise ajal Päikesesüsteemis valitses, siis ei olegi väga imestada, et Maa peale võis neid suhteliselt suuri taevakehi sattuda kukkuma rohkem kui Kuu peale. Sest neid kehi oli vähe ja väikeste arvude juures on ebaühtlane jaotumine suhteliselt tõenäoline. Ja et nende taevakehade koostises oli muu hulgas ka kulda ja muid eelmainitud elemente, siis nii neid jälle Maale tuli, ja Kuule siis juhuse tahtel – kuid teaduslikult täiesti usutava juhuse tahtel – vähem kui Maale.\nVaata veel: Lucky strike gave Earth its gold (New Scientist) http://teadus.err.ee/artikkel?id=3250&cat=1\nKuidas elu Eestis paremaks muuta? Kolmasilm 12 3,497 18-12-2014 17:10\nUus pood! Mida soovite? WonderWhy 3 1,874 14-06-2012 12:21\nMida teeksid kui ilmneb, et maailma lõpp päriselt saabub? Väekandja 6 2,925 11-03-2012 11:48


6 kuuline koolitus alustavale fotograafile- I lend - RIINA VAIKMAA fotograaf\n6 kuuline koolitus alustavale fotograafile- I lend\nMõtlesin, et teen ühe väikese tagasivaate oma 6 kuud kestnud koolitustesarjale.\nSee koolitus on siis mõeldud alustavatele fotograafidele, kes soovivad end fotoalaselt täiendada ning õppida lihtsaid (vahel ka pisut keerulisemaid) põhitõdesid fotograafia kohta.\nMeie esimene kohtumine oli juba 2016 oktoobri lõpus, kus tutvusime ning rääkisime kõigest.\nMeie punt oli justkui kokku loodud, omavaheline klapp oli hea ja usun, et jääme suhtlema ka edaspidi.\nKoolitusel osales täiesti erineva taseme ja käekirjaga inimesi. Oli neid, kes juba pikemalt tegelenud, neid kel soov tegelema hakata ja ka neid, kel juba oskused olemas, kuid soovisid veel mõnel alal endid kindlamana tunda.\n6 kuu jooksul kohtusime kord kuus, kus siis pildistasime koos, töötlesime ja rääkisime muust olulisest, kuidas fotoalal paremini läbi lüüa.\nSamuti sai iga õpilane omal valikul minu ühele enda sessioonile kaasa, kus siis abistasin pildistamisel, aitasin juhendada ning andsin omapoolseid soovitusi.\nLisaks kord kuus koos pildistamisele, said õpilased ka koduseid ülesandeid, üldjuhul vastavalt kuu teemale.\nMinu enda lemmikuks koduseks ülesandeks oli tänavafotograafia sugemetega pilt. Ehk siis oli vaja minna tänavale ja sealt üks vinge hetk tabada.\nNii mõnigi meist sai sõimata, nii mõnigi pidi mitmel päeval järjest käima, et see õige pilt ära tuua, aga usun, et see andis kõigile ühe väga vinge kogemuse.\nKa mina ise tegin võimalusel kodused ülesanded kaasa ja vot see tänaval õige hetke tabamine oli omamoodi paras väljakutse. No ei julge niimoodi salaja pilti ikka teha.\n100 inimest enda pilli järgi tantsima panna (näiteks pulmas), ei ole mingi probleem aga salaja n.ö ilma loata pilti teha on päris hirmus.\nMa südamest loodan, et õpitust oli kasu ja kõiki teadmisi ka praktikas rakendatakse.\nArengut oli õpilaste töödes nende 6 kohtumise järel näha. Me teame, kus veel vaja pingutusi teha ning usun, et Eesti fotomaastik kasvas mitme väga hea fotograafi võrra.\nEdu teile mu kallid Kerttu, Kati, Kare, Triin, Anneli, Erlich ja Lea\nMinu uus grupp alustab (lubatud aprilli asemel hoopiski) maikuus, kui soovid sellisest koolitusest osa võtta siis kirjuta mulle info@riinavaikmaa.com.\nKui grupp on koos lepime kokku meie esimese kohtumise aja ja läheme sealt edasi.\nKoolituste info leiab SIIT\n2 kohta on juba broneeritud nii, et kes ees see sees!\nSiin aga mõned pildid meie koolituste päevadelt:\nAhjaa, suur suur aitäh kõikidele modellidele, kes pildistamise päevadel poseerimas käisid. Te olite tasemel ning tänu teile sai nii mõnigi portfoolio täiendust!\nOlen juba ammu olud Riina tulihingeline jälgija facebookis ja ükshetk avanes selline võimalus. Kuna olen väikse lapsega kodune, siis tekkis mõtte, et peaks kodust aegajalt välja saama. JA miks mitte minna kuskile fotokoolitusele, kui see on see, mida sulle meeldib teda, ja end täiustada. Ma ei otsinud aktiivselt koolitust, kuid ükshetk jäi silma Riina koolitused. Õnneks sain õigel ajal jaole ja olin viimane liituja grupiga. Mõtlesin, et miks ma peaks valima kellegi, kelle töid ma ei ole jälginud ja kelle käekäik on mulle võõras. Riina oma aga meeldib mulle ja see oligi hea võimalus õppida enda ala parimalt. Nii siis saigi alustatud sellega.\n2. Kuidas oli koolitus üles ehitatud ja mis sulle kõige rohkem meeldis? Koolituse ülesehitus oli super. Ei toimunud laialivalgumist, samuti ei tekkinud võimalust teistest maha jääda ning ühiselt kõik selgeks saada. Tore oli see, et iga kuu oli koolituse teema uus, ning ennekõike sai see kooskülastatud meie huvide ja soovidega.Samuti mis mulle meeldis, grupikoolitustel ei ole sul sellust võimalust, et üks teema võetakse läbi koos õpetajaga individuaalselt. See annab sulle palju enesekindlust ja minna teemasse süvitsi, mis tunduvad arusaamatud ja saab peatuda neis kohtades, mis just sulle keerulised.\n3. Mis oleks võinud olla teisiti? Kui nüüd hakata mõtlema, mis oleks võinud olla teisiti, siis kohe justkui ei tulegi midagi meelde.\n4. Mida uut sa õppisid? – Kuidas stuudio tehnikat kasutada – Kuidas modellidega ümberkäia, et ka neil oleks mugav – Kuidas töödelda ülilihtsalt fotosid, mis võibolla varem võtsid kauem aega – Mõned lihtsad, aga head nipid\n5. Mis oli üllatav? Üllatav oli minu jaoks see, et kodustetööde tegemisel tekkis justkui hasart. Kui saime teema, siis hakkasin kohe peas ketrama , mida siis pildistada. Pahatihti juhtus just see, et kui arvasin , et nüüd on mul materjal olemas, siis kodus arvutis neid ülevaadates selgus, et see ei ole ikka see, mis peaks minu kodutööd esindama, siis tuli aga jälle uus ideede tulv peale ja uued võtted teha 🙂\n6. Kas koolitusel õpitu oli sellist investeeringut väärt ja kas soovitaksid seda ka teistele? See on kindlasti seda väärt. Minul isiklikult ei ole see mahavisatud raha. Kui sul on see võimalus, ja sa tahad ennast täiustada enda ala parimal, siis ära lase seda käest ning võta kohe ühendist Riinaga 🙂\nValisin Riina Vaikmaa koolituse sellepärast,et tema stiil sobis suurepäraselt minule.\n2. Kuidas oli koolitus üles ehitatud ja mis sulle kõige rohkem meeldis? Sobis väga hästi,et me kohtusime korra kuus stuudios ja saime kõike küsida ning valgustega ise katsetada. Ajaliselt graafik sobis,sest muude tegemiste kõrvalt ei oleks võimalik olnud intensiivsemalt osaleda. Kõige rohkem meeldis,et kui mul tuli küsimus ,siis sain vastuse väga kiiresti ja oskasin edasi tegutseda. Ei pidanud ootama järgmist koolitundi, et vastust saada. Et iga kuised pildistamised olid täpselt need mida vaja, mida peaks arendama endas…aga oled edasi lükanud kuna julgust vähe (meheportree, ise kaamera ees olema).\n3. Mis oleks võinud olla teisiti? eriti ei olekski võinud midagi teisiti olla. Endal oleks võinud veel rohkem küsimusi ja ettevalmistust olla, et kursust intensiivsemalt ära kasutada.\n4. Mida uut sa õppisid? Kuidas julgemalt kliendiga suhelda ja klient mugavalt ennast tundma panna,siis saab ka loomulikumad pildid ja saavutada elamuse effekt. Järeltöötluse süsteemi,et aega kokku hoida, oli vist kõige suurem õppimine 🙂 Kõik mis kuulsin ja nägin oli kasulik.\n5. Mis oli üllatav? Et Riina tõesti ei varjanud midagi meiega jagamast fotograafia kogemustest ja mis tema senini on õppinud. Ja,et ta tegelikult ka nii meeldiv ja sümpaatne inimene on, kui tema kodulehe järgi võis aimata 🙂\n6. Kas koolitusel õpitu oli sellist investeeringut väärt ja kas soovitaksid seda ka teistele? Arvan et investeering oli seda väga väärt. Parem võtta üks asjalik koolitus ja sealt edasi liikuda mida õppisid. Kindlasti soovitan teistele ka!\nakt buduaar fotograaf fotokoolitus fotostuudio tallinnas koolitus fotograafile perefoto portree\nRiina Vaikmaa\t17. apr. 2017\nAkt / Art / Bodyscape / Boudoir / Buduaar / Couple / Glamour / Lingerie / Nude art / Paarid / Portrait / Portree / Proud of / Uudised\nEelmine\tFotokoolitus Valguse ja Varju Mäng\nJärgmine\tPäev muinasjutu printsessidega- soengupildid