(Seda postitust muudeti viimati: 30-05-2021, 23:24 PM ja muutjaks oli indreksirk.)\nVANASÕIDUKITE SUURSÕIT TOIMUB! LOE EDASI VIIMASTEST POSTITUSTEST!\n21.06.2021 - Elva-Otepää-Võru-Haanja-Antsla-Valga\n22.06.2021 - Valga-Tõrva-Kärstna-Karksi-Nuia-Abja-Paluoja-Viljandi-Kilingi-Nõmme-Pärnu\n30-04-2021, 15:48 PM\nVanasõidukite Suursõidu korraldustoimkond ei ole veel loobunud. On kõhklusi, aga pidurit ei ole veel tõmmatud. Maailm ei muutu ilmselt enam kunagi selliseks nagu enne 2020. aastat, kuid ka neis muutunud oludes läheb elu edasi, tegeldakse hobide ja meelelahutusega. Suursõit kindlasti ei uju vastuvoolu ning järgib meie riiki juhtivate institutsioonide juhiseid.\nJuhised jaanipäevaks on lihtsad - suursõit ei toimu, kui vabas õhus on lubatud koguneda vähem kui 500 inimesel. Omavalitsused on siiani teinud koostööd, kuid enamikes kohtades on vastuvõtud tagasihoidlikumad ning eeskavad lühemad. Õhtused vennastumised jaanitule ääres jäävad ära. Samas jääb meile võimalus sõita läbi kauni Eestimaa ja näidata end liikuva näitusena. Vaktsineerimine on väga soovitatav ning ilmselt tuleb kanda maske, võib-olla ka hajutada osavõtjaid gruppidesse.\nKes vähegi tunneb, et ei soovi riskida, siis tuleb oma sisetunnet usaldada. Suursõit on võimalus, mitte kohustus.\nLõplik otsus sõidu toimumise kohta langetatakse ilmselt juuni alguses, kuid enne seda avame siiski registreerimise. Võib juhtuda, et peame osavõtjate arvu ka mingitesse raamidesse seadma. Sellises olukorras on tavaliselt eelistatud haruldasemad sõidukid, pika-ajalised harrastajad ning varasemad registreerijad.\nPüsige terved ja andke igaüks oma panus juba täna, et meie kallis kodumaa saaks lahti piiranngute ahelaist.\n17-05-2021, 01:20 AM\nVeidi leevenenud olukord viirusega annab lootust ka Vanasõidukite Suursõidule. Sõidu toimumiseks peavad piirangud siiski veel oluliselt leevenema.\nKorraldustoimkond teeb aktiivselt ettevalmistusi. Järgmine uudis edasiliikumiseks või loobumiseks peaks saabuma 29.05.2021. Ka registreerimist ei avata varem.\nKui suursõitu siiski läbi viia ei saa, siis põhjalik kaardimaterjal on nagunii peaaegu valmis. See tähendab, et endale sobival ajal võib üksi või grupiti siiski sõitu teha ka juhul, kui Vanasõiduki Suursõidu nime all ühist sõitmist ei toimu.\n30-05-2021, 22:44 PM\n(Seda postitust muudeti viimati: 31-05-2021, 12:48 PM ja muutjaks oli indreksirk.)\nEesti Vanatehnika Klubide Liidu üldkoosolek ja Vanasõidukite Suursõit 2021 laiendatud korralduskomitee kogunes 29.05.2021 Valgas.\nVANASÕIDUKITE SUURSÕIT 2021 TOIMUB 19.06.2021 kuni 23.06.2021.\nSõidu põhimarsruut on kirjas esimeses postituses, täpsem ajakava saab peagi avalikustatud.\nRegistreerimine algab lähipäevadel, kui saab valmis selleks tehniline lahendus.\nRegistreerimise tähtaeg ning osavõtutasu tasumise tähtaeg on 14. juuni 2021. Kes registreerib või tasub hiljem, seda ei jõua osavõtjate raamatusse sisse kanda. Tegemist ei ole jätkuüritusega, mistõttu mistahes varasematele vanatehnika sündmustele registreerimine ei kandu automaatselt üle. Kui korraldajatest mitteolenevatel põhjustel tuleb siiski suursõit ära jätta, siis saadetakse sõidkujuhtidele registreerunud osalejate nimekiri ning sõidu kaart posti teel. Makstud osavõtutasu ei tagastata ning see läheb Eesti Vanatehnika Klubide Liidu tegevuste toetamiseks (sõidu eelarve on selline, et osavõtutasud nagunii kulusid täielikult ei kata).\n1. sõiduk koos juhiga - 25 eurot\n2. kaasreisija - 10 eurot\n3. kooliealine kaasreisija - 5 eurot\n4. lasteaialaps - tasuta\n3. kui on valida mitu sõidukit, siis vali vanem ja haruldasem - 1970-ndatel või 1980-ndatel valmistatud autosid on meie teekonnale jäävates külades niigi, eriti Nõukogude Liidus valmistatud sõidukeid\n1. Igaüks leiab omale ise ööbimise - korraldatud on vaid telkimisala, mis mõnes kohas on tasuline. Telkimiskohtades (va Narva-Jõesuus) on ka tubades ööbimise võimalus, mis tuleb igaühel endal broneerida.\n2. Lõunasöök on korraldatud - tõenäoliselt supi näol\n4. Iga osalev sõiduk saab marsruudikaardi ja ajakava - organiseeritud tankimispeatuseid ei ole, kuid teel on palju tanklaid. Ajakavast kinnipidamine on oluline, kuna oleme siiski liikuv näitus ning ootame traditsiooniliselt teede äärde pealtvaatajaid. Seetõttu on ebaviisakas ning eksitav lahkuda näitustelt varem.\nRegistreerimise kontaktisikuks on Tiit Talts - kirjad suursõidule registreerimise küsimustes palun saata suursoit2021@evkl.ee\n31-05-2021, 23:40 PM\nPanen südamele, et Vanasõidukite Suursõit on ühtlasi liikuv vanatehnika näitus. Näitusele tuuakse ilusad, korralikud ja haruldased asjad. Nõukogude Liidus valmistatud ning 80-ndatel valmistatud sõidukite suure arvu korral võib juhtuda, et registreerimine lükatakse tagasi. Seda põhjusel, et püüame näitusele tuua ikkagi eriilmelist ja sellist tehnikat, mis erineks meie teele jäävates külades ja linnades liikuvatest tavasõidukitest. Teiseks on Eesti Vanatehnika Klubide Liidu liikmesklubide põhistiiliks võimalikult orginaalse ja ajastutruu tehnika harrastamine. Ajastukohane tuuning on kahtlemata sobiv, kuid kaasaegne või originaalist selgelt erinev värv või lisavarustus võib samuti suunata sõiduki ootenimekirja. Loodame mõistvale suhtumisele ning kindlasti ei ole tegemist meie lähiajaloo halvustamisega. Püüame tuua kokku viimase sajandi erinevate kümnendite autod, mootorrattad, bussid ja veoautod ning vältida hilisemaid kommentaare, et näituse asemel satuti 1980-ndate kolhoosiparklasse.\nSeega, kui on valida, siis võiks eelistada musta numbriga masinat. Seejärel masinat, mis on valmistatud enne 1970. aasta. Seejärel väljaspool Nõukogude Liitu valmistatud sõidukeid. Ja loomulikult esteetiline välimus - näitusele ei sobi roostes, mõlkis või muul viisil kahjustunud sõidukid. Ilus sõiduk leiab alati koha suursõidul.\nKui sõiduk osutub korraldajate hinnangul mittesobivaks, siis osalustasu loomulikult tagastatakse.\nKuna koostatakse ka osalejate raamat, siis sinna pääsevad vaid need, kes on registreerunud ja tasunud 14.06.2021 kuupäeva seisuga. Registreerimisvormil oleva info alusel saab igaüks ise arvutada osalustasu ning selle ka tasuda Eesti Vanatehnika Klubide Liidu arveldusarvele.\nRegistreerimisvorm - https://form.jotformeu.com/91174728123355\nKui registreerimisvorm ei tööta, siis palume kannatlikkust. Tegeleme vanatehnikaga hobikorras ja amatööridena. Üldjuhul suudame mõne tunni jooksul vead likvideerida.\nKasutan ka võimalust ja selgitan, et kui registreerimise osas tuleb raskeid valikuid langetada, siis kindlasti on eelis Eesti Vanatehnika Klubide Liidu liikmesklubi liikmel. Kes panustab Eesti vanatehnikaliikumisse ise läbi klubilise tegevuse, see saab ka tarbida klubide loodud väärtuseid. Meie vanatehnikaharrastus ei oleks selline, kui ei oleks klubisid ja klubide üksmeelset koostööd nii üleriigiliste vanatehnikasündmuste korraldamisel kui vanatehnikapoliitika ajamisel.\n(02-06-2021, 22:02 PM)gruppen Kirjutas: Kas sealt tuleb registreerimisvormi kinnitamisel mingi e-mail ka või ei? Vorm täidetud aga automaatset kinnitust ei tulnud igaljuhul.\nRegistreerimiskomitee liikmed on ühtlasi seotud veel mitme muu korraldusliku tegevusega, mille olulisemad valdkonnad on:\n- kaartide lõplik valmistamine - kokku 5 päeva, rohkem kui 1000 kilomeetrit mööda väikseid teid sellisel viisil, et iga eksinud suursõitja leiaks õige tee\n- kokkulepete uuendamine kohalikes omavalitsustes - 22 suurt näitusekohta ja peaaegu samapalju aeglasel käigul liikuva näituse kohti\n- lõunasöökide korraldamine, toitlustajate informeerimine, et oleks võimalik ka hommikul ja õhtul süüa saada\n- ööbimiskohtade läbirääkimised - et ikka oleks telkimisalad olemas koos WC ja pesemisvõimalusega,\n- teavitustöö tegemine - abi on oodatud, et levitada infot meie marsruudile jäävates kohtades\nSeda kõike teeme oma põhitööde kõrvalt. Sisuliselt saime uue stardipaugu 29.05.2021. Registreerimissoovide arv on juba kahe ööpäevaga jõudnud kolmekohalise numbrini.\nKinnitan, et kõik saavad vastuse e-mailile. Rõhuv enamus registreerunud sõidukeid vastab tavapärasele vanatehnikasündmuse tasemele, kuid mõnede osas vajab esteetikakomisjon veel arutelusid ning nendega püütakse ühendust võtta esmajärjekorras, et anda võimalus sõiduki vahetamiseks või vajalike korrastustööde tegemiseks.\nPalume mõistvat suhtumist ning vastame jõudumööda. Vanatehnikasündmuste traditsioon on Eestis nii pikk, et varem osalenud teavad juba niigi, milline on lävend.\nTäname usalduse ja toetuse eest. Juhtgrupis on 4 inimest, kuid üle kogu Eestimaa on kümneid inimesi, kes tegelevad sellega, et ürituse toimumise ajal oleks osavõtjatel ja pealtvaatajatel hea emotsioon.\nKuna seda suursõitu korraldavad juba aastaid Eesti vanatehnikaklubid, kes kõik on seadnud endale eesmärgiks väärtustada ajaloolist tehnikapärandit sellisena, nagu see oli just nendel aastatel kui see valmistati, siis on oluline mõista liberaalse maailma lennukust, kuid jääda oma põhiväärtustes siiski konservatiivseks. Suursõidule registreeritud sõidukeid kasutavad uued huvilised ja noored inspiratsiooni ammutamiseks, eeskuju võtmiseks ja ka lihtsalt järgi tegemiseks. Meie eesmärkidest lähtuvalt on seega oluline hoida aastate pikkuselt kujunenud traditsioone. Traditsioonide maksimum on kirjeldatud Musta numbri käsiraamatus, kuid alati on meil sõidukeid, mis on teel sinna, või ei plaanigi sellele vastata, kuid on väga head ja ajastutruud eksemplarid ja väärivad just sellisena näitusel osalemist ja näitamist. Et propaganda liiguks õige lipu all, on ellu kutsutud esteetikakomisjon (mitte ajada sassi eetikakomisjoni või veelhullem pornokomisjoniga). See komisjon jagab seni nähtu ja piltide alusel sõidukid kolmeks:\n1. Sõidukid, mis näevad välja väga eeskujulikud või sellised, millele ei ole midagi ette heita. Segi ei tasu ajada "musta numbriga" või restaureerimiskonkursiga, nende sõidukite üldine omadus on "sobida valatult oma ajastusse". Nende sõidukite omanikele eraldi selgitavaid märkusi ei saadeta.\n2. Sõidukid, mille mõned elemendid on silmatorkavalt ajastusse mittesobivad. Näiteks ilukilbid ei üritagi jäljendada ajastukohasust, värv on sellel ajastul välistatud toonide hulgas. Peamine omadus on aga see, et hinnanguliselt oleks võimalik muuta sõiduk sobivaks proportsionaalse hinna ja lühikese ajaga. Nende sõidukite omanikele saadetakse teade - mida oleks vaja muuta, et saaks sõidule registreerida ja avaldada sõidukist pilt kataloogis.\n3. Sõidukid, mis ei ole samastatavad meie klubide eesmärkidega. Liiga uus, liiga lagunenud, teadaolevalt ebaseaduslikud (sestap on registreerimisel vaja number sisestada). Nende sõidukite omanikele saadetakse eitav vastus.\nKokkuvõttes on küsimus ainult selles, kes saab maksta osavõtumaksu ja avaldada sõiduki ametlikus nimekirjas ja piltidega kataloogis. Meie eesmärk ei ole peletada inimesi eemale, kõik teed on kasutamiseks vabad, peatuspaigad on avalikud. Sellega on tagatud sõbralik ja soe suhtumine kõikidesse huvilistesse, ürituse nimekirjas saavad osaleda need, kes mahuvad konservatiivse vanatehnikaharrastuse piiridesse ja üritusest tervikuna saavad rõõmu tunda ka need, kes oma vanatehnikat liberaalsemalt harrastavad.\nEt maailmavaatelised küsimused ei oleks anonüümsed ja umbisikulised, siis nimeliselt vastutab esteetikakomisjoni otsuste eest Tõnu Piibur 5116265 tonu.piibur@mail.ee\n07-06-2021, 13:55 PM\nRegistreerimiskomsjon tegeleb väsimatult iga päev, aga paraku aeglaselt. On vaidluseid ning raskeid otsuseid. Üldiselt on nii, et keelduvad otsused ning soovitused sõiduk sobivamasse seisukorda viia suudame välja saata paari päeva jooksul. Kui registreerimisest on möödunud juba üle kolme päeva ning mingit tagasisidet ei ole tulnud, siis tõenäoliselt on heakskiit saadud. Jõudumööda saadetakse ka registreerimise kinnitusi.\nPositiivse poole pealt saab öelda, et ca 90% registreerunutest on mõistnud selle sõidu visuaalse poole eesmärke ning saavad kiire heakskiidu. Iga kolmas registreerunud sõiduk on musta numbriga, mis juba iseenesest on tagatiseks sõidul osalemiseks.\nSilm ihkaks näha rohkem enne 1950. aastat valmistatud sõidukeid. Neid on hetkel registreerimisavalduse esitanud 135 sõidukist - 8 autot ja 6 mootorratast ehk ca 10%. Loomulikult on uuema auto või mootorrattaga mugavam seda pikka sõitu teha, kuid pealtvaatajate jaoks on lisaks noorusnostalgiale põnev näha ka selliseid vanakesi, mis oma aktiivse elutöö teedel on lõpetanud juba enam kui pool sajandit tagasi.\nKuna osavõtjate arvus võib olla vajadus teha korrektuure, siis ei ole välistatud, et kriitilise arvu registreeringute korral tuleb registreeritute nimekiri ka varem lukku panna. Kes on osavõtus kindel - ärge jätke registreerimist ja tasumist viimasele päevale. Lisaks sellele, et tehnilistel põhjustel võib registreerimine või maksmine hilineda, on see ka vastutulek korraldajatele, kes peavad materjale ette valmistama ning osalejate arvud teatama näituse- ja söögikohtadesse. Ka tähtaegselt registreerunud sõiduk jääb osalejate raamatust välja, kui makse ei ole laekunud.\nPeagi saame siin ja facebookis avaldada ka sõidu täpsema kava ning kaardimaterjalid. Igaüks on oodatud oma kodukohas levitama infot liikuvast vanatehnikanäitusest. Südantsoojendav on nii osavõtjate kui pealtvaatajate jaoks näha teeäärtes inimesi lehvitamas.\nSoovitan ka tegeleda ööbimiskohtade broneerimisega\n09-06-2021, 23:01 PM\n(Seda postitust muudeti viimati: 12-06-2021, 00:01 AM ja muutjaks oli indreksirk.)\nTänaseks on marsruut lõplikult paigas ja kaardid valminud. Kuna kaardid on mahukad, siis on need siin pdf-vormis. Need on paberkaardid, mis antakse igasse sõidukisse. Lisaks paberkaartidele on valminud ka google kaardirakenduse lingid, mis saavad ka mingil ajal siin jagatud. Kuna kaasaegne tehnika on sageli meist targem, siis tasub igasuguste navigatsiooniseadmete asemel pigem uskuda paberit ning oma tervet mõistust. Kõik teed on kõvakattega, kuid esineb teeremonte. Kaardi nurgas on ka ajakava.\nKõigepealt kogu viie päeva marsruut\nVanasõidukite suursõit 2021 terve kaart.pdf Suurus: 131.24 KB Tõmbamised: 179\nEsimene päev - 19.06.2021, laupäev\nVanasõidukite Suursõit 2021 esimene päev kaart.pdf Suurus: 1.76 MB Tõmbamised: 887\nTeine päev - 20.06.2021, pühapäev\nVanasõidukite Suursõit 2021 teine päev kaart.pdf Suurus: 2.34 MB Tõmbamised: 777\nKolmas päev - 21.06.2021, esmaspäev\nVanasõidukite Suursõit 2021 kolmas päev kaart.pdf Suurus: 2.12 MB Tõmbamised: 457\nNeljas päev - 22.06.2021, teisipäev\nVanasõidukite Suursõit 2021 neljas päev kaart.pdf Suurus: 1.65 MB Tõmbamised: 605\nViies päev - 23.06.2021, kolmapäev\nVanasõidukite Suursõit 2021 viies päev kaart.pdf Suurus: 1.8 MB Tõmbamised: 532\nMarsruudi ja ajakava järgi saab igaüks oma kodukandis järgi vaadata, millal ja millist teed pidi põhikolonn möödub. Kutsuge naabrid ja sõbrad tee äärde vaatama. Paksemas kirjas on kohad, kus kolonn jääb seisma ning toimub ka näitus.\nKäesoleva postituse tegemise hetkeks laekus 166-s registreerimisvorm. Meie vanatehnikapere kiituseks tuleb öelda, et selle sündmuse visuaalsest poolest on üldjuhul aru saadud. Vähem kui 20 sõiduki osas on pidanud esteetikakomisjon pead murdma. Mõned osavõtjad on leidnud sobivama sõiduki, mõned on auto visuaalset poolt parandanud. Seda tööd on lihtsustanud vanasõiduki eksperdid - 50 registreerunud sõidukit kannavad musta numbrit.\nKuna registreerimistähtaeg on kohe saabumas, siis on registreerunutel mõistlik kohe teha ka osavõtutasu ülekanne, et pääseda nimekirja ja raamatusse. Seda ka juhul, kui ei olda kindlad sõiduki sobivuses. Kui komisjon ei registreeri, siis osavõtutasu loomulikult tagastatakse. Maksmata jätmisel aga registreering tühistatakse. Teed on loomulikult endiselt vabad liikumiseks.\nNimeliseks tänamiseks hetkel aega ja ruumi ei ole, kuid korraldustoimkonna juhtgrupi poolt soovin tänada kõiki neid kümneid abilisi kogu sellel enam kui 1000 km pikkusel teekonnal, kes töötavad ennastunustavalt ja pühendumusega selle nimel, et sõit sujuks ja kõigil oleks tore. SUUR TÄNU!\nKorraldustoimkond on saatnud kinnitava teavituse või täpsustavad küsimused kõigile, kes on registreerimisvormi saatnud kuni 08.06.2021 (kaasa arvatud). Kuna IT-süsteemid on teinud vimkasid, siis palun kõigil, kes ei ole saanud mitte mingit vastust, saata kiri suursoit2021@evkl.ee, et kontrollida üle, kas kõik on korras. Kes on registreerunud 09.06.2021 või hiljem, neil palun kannatust varuda.\n10-06-2021, 13:01 PM\n(Seda postitust muudeti viimati: 10-06-2021, 13:06 PM ja muutjaks oli CHRhmm.)\nOn olemas teeliikluses legaalsed sõidukid, mis minu hinnangul pole väga haruldased ning ei ole ka nii esteetilised, et näitusele välja panna (72a. Jawa 360-0: triibud puudu, vale peegel ja paak + velorex 560 - värv pleekinud, esiklaas puudu...) , 58a. K58, "omas mahlas + nõukatuuninguna voshod mootor vahel).\nKuid soov marsruuti kaasa sõita ikka, päris näituse alale ei trügi, sest esteetilised sõidukid peavad olema esiplaanil.\n166 sõidukit on suhteliselt pikk rivi tee liikluses... mis teeb kuskil 17..20km\nKas on "külaliste", "puukide" jne tegelastele mingi suunis infokild nt:\n- sõitke kolonni lõpus,\n- parkige oma sõiduk sinna/tänna...\nVõi on mingid suunajad olemas, kes ka nendega tegelevad.\n10-06-2021, 22:10 PM\nSellel üritusel puudub nn “teenindav personal”, keegi ei aita parkimisel, keegi ei juhata õiget teeotsa, keegi ei turva, ega valva, keegi ei tegele viiruse ennetusega ega tervisliku toitumisega. Keegi ei pukseeri katkist tehnikat teeäärest ära, ega vaheta katkist rehvi. Kõikjal tuleb arvestada , et tegu on riiklike pühadega ja kõikjal tuleb hakkama saada, nagu vanasti, siis kui see tehnika veel noor oli.\nKui sa aga leiad endas kutsumuse ühe või mitme eelnimetatud asjaga tegelema hakata, siis hakka. Enamus nendest tegevustest tõstavadki kaasosalejate tuju, väljaarvatud viiruse ennetus ja tervislik toitumine.\n12-06-2021, 00:23 AM\nOsavate meistrite käe all on valminud digitaalne kaart. Sellelt saavad nii osavõtjad kui pealtvaatajad vaadata järgi, millist teed kaudu vanasõidukid liiguvad.\nSamasuguse kaardi saab avada ka QR-koodiga. Kui on erinevusi digitaalsel kaardil ja paberkaardil, siis pigem juhinduda paberkaardist. Ja kõigist ülimuslikumad on loomulikult reguleerija märguanded. Paberkaardi saavad registreerunud osalejad Paides või hiljem liitudes igas näitusekohas.\nValminud on plakatid ning facebookis jagatavad üleskutsed. Kui keegi soovib teekonnale jäävates kogukondades levitada infot plakateid kleepides või sotsiaalmeedias jagades, siis andke teada suursoit2021@evkl.ee . Plakatid on maakonnapõhised ehk piisab sellest, kui anda teada, millise maakonna plakatit vaja on.\nTabelisse sai kantud 189-s osavõtja ankeet. Kõik kahjuks ei ole selle sündmuse visuaalse pildiga olnud sobivad, kuid 180 on saanud positiivse vastuse. Musta numbriga sõidukeid on 55, vanim sõiduk on aastast 1930 ning paanib kaasa sõita kogu tee. 30-ndatest on registreerunud 13 sõidukit, 40-ndatest - 9 sõidukit, 50-ndatest - 33, 60-ndatest - 53, 70-ndatest - 50. 80-ndatest on 25 sõidukit. Esindatud on üsna lai läbilõige eri vanusega ning erinevates riikides valmistatud sõidukitest. Nõukogude Liidus valmistatud sõidukeid on kõige rohkem, kuid nende osakaal on alla 50%. Täpsema nimekirja ning piltide avaldamisega kahjuks tegeleda ei jõua, aga järgmisel nädalal saab valmis ka virtuaalne kataloog nagu eelmiselgi sõidul.\nOsavõtutasu maksmine hiljemalt 14.06.2021 on oluline, kuna vaid selleks ajaks tasunud saavad lõplikult registreeritud ja kaante vahele.\nKaartidel on olemas ka ajakava, kuid selguse huvides lisan ka siia kogu sõidu ajakava\nESIMENE PÄEV - LAUPÄEV 19.06 (päeva läbisõit 232 km)\n09.00-10.30 kogunemine, registreerimine ja NÄITUS Paide Vallimäel Veski tn 15.\n10.30-11.15 Paide – Roosna-Alliku – Järva-Jaani, 32 km.\n11.15-12.15 NÄITUS Järva-Jaanis, Vanatehnika Varjupaik, Lai tn 3.\n12.15-13.15 Järva-Jaani –- Tamsalu –- Väike-Maarja – Rakvere, 56 km.\n13.15-15.00 NÄITUS Rakvere linnuse juures, Vallikraavi 14. Lõunasöök.\n15.00-17.40 Rakvere - Rägavere - Mõedaka - Ulvi - Viru-Kabala - Uljaste - Sonda - Kiviõli - Lüganuse - Saka - Toila - Voka - Konju - Narva linnapiiril peatus, 125 km.\n17.40-18.00 Narva linna piir - Kreenholm - Narva promenaad (Linnuse tn 2, peatuseta), 8 km.\n18.00-19.30 NÄITUS Narva promenaadil.\n29.30-20.00 Narva – Narva-Jõesuu, 14 km.\n20.00-21.00 NÄITUS Narva-Jõesuus, Suur-Lootsi tn 13.\nTEINE PÄEV - PÜHAPÄEV 20.06 (päeva läbisõit 249 km)\n09.00-10.00 NÄITUS Narva-Jõesuus, Suur-Lootsi tn 13.\n10.00-10.30 Narva-Jõesuu – Sillamäe, 24 km.\n10.30-11.20 NÄITUS Sillamäel Pavlovi 2a, Spordiklubi Kalev parklas.\n11.20-11.40 Sillamäe – Jõhvi, 22 km.\n11.40-13.00 NÄITUS Jõhvis, Jõhvi promenaad, Keskväljak 7, bussijaama juures. Lõunasöök.\n13.00-14.00 Jõhvi – Iisaku - Lohusuu, 57 km.\n14.00-14.15 Lohusuu - Mustvee, 14 km.\n14.15-15.00 Mustvee - Alatskivi, 33 km.\n15.00-16.00 NÄITUS Alatskivil.\n16.00-18.45 Alatskivi – Kolkja – Varnja – Koosa – Kavastu – Luunja – Roiu – Ülenurme – Nõo - Viinamärdi - Tamsa - Elva, 101 km.\n18.45-19.00 kogunemine enne Elvat.\n19.00-20.00 NÄITUS Elvas, Kesk tn.\nKOLMAS PÄEV - ESMASPÄEV 21.06 (päeva läbisõit 184 km)\n09.30-10.15 kogunemine Waide Motell juures.\n10.15-11.00 Elva – Rõngu - Otepää, 31 km.\n11.00-12.00 NÄITUS Otepääl Tehvandi Spordikeskuse parklas.\n12.00-13.00 Otepää - Kanepi - Võru, 43 km.\n13.00-14.00 NÄITUS Võrus, Seminari tn, kogunemine linna piiril.\n14.00-14.30 Võru - Haanja, 17 km.\n14.30-17.00 NÄITUS Haanjas, Suure Munamäe kõrval, lõunasöök.\n17.00-18.00 Haanja - Rõuge - Tsooru - Antsla, 43 km.\n18.00 - 19.00 NÄITUS Antslas Põllu tn.\n19.00-19.50 Antsla - Lüllemäe - Valga linna piir, 38 km.\n19.50- 20.15 paraad Valga-Jaanikese, 6 km.\n20.15-22.00 NÄITUS Jaanikese Motokeskuses.\nNELJAS PÄEV - TEISIPÄEV 22.06 (päeva läbisõit 220 km)\n08.30 - 09.00 kogunemine Jaanikese Motokeskuses.\n09.00-09.30 Valga -Tõrva, 26 km.\n09.30-10.30 NÄITUS Tõrvas, Kevade tn 4.\n10.30-11.20 Tõrva – Helme - Kärstna – Pahuvere - Tuhalaane – Karksi-Nuia, 42 km.\n11.20-11.40 peatus Karksi-Nuias.\n11.40-12.30 Karksi-Nuia – Abja-Paluoja - Halliste – Õisu – Vardja – Viiratsi - Viljandi, 51 km.\n12.30-14.00 NÄITUS Viljandis, Ranna pst 3, lõunasöök.\n14.00-14.10 sõit Viljandis Vabaduse platsile, 2 km\n14.10-15.20 Viljandi – Kilingi-Nõmme, 56 km.\n15.20-16.00 peatus Kilingi-Nõmmes.\n16.00-17.00 - Kilingi-Nõmme - Pärnu, 43 km.\n17.00- 19.00 NÄITUS Pärnus, Supeluse tn 1.\nVIIES PÄEV - KOLMAPÄEV 23.06 (päeva läbisõit 127 km)\n10.00-11.00 Pärnu – Sindi – Tori - Vändra, 51 km.\n11.00-12.00 NÄITUS Vändras.\n12.00-12.40 Vändra - Suure-Jaani, 34 km.\n12.40-13.20 NÄITUS Suure-Jaanis.\n13.20-13.40 Suure-Jaani – Olustvere – Võhma, 16 km.\n13.40-15.00 NÄITUS Võhmas, Kauba 2. Lõunasöök\n15.00-15.30 Võhma – Põltsamaa, 26 km.\n15.30-17.00 NÄITUS Põltsamaa lossihoovis, lõpetamine.\n13-06-2021, 00:43 AM\n07.06.2021 ennustus on osutunud tõeks. Kuna registreerimiste arv on ületanud kriitilise piiri, siis tuleb registreerimine varem lõpetada. Viimane hetk registreerimiseks ja tasumiseks on\n14.06.2021 kell 12.00\nÜhtlasi oleme sunnitud "ülimasslevinud" sõidukite osas nimekirja koomale tõmbama. Musta numbriga ning haruldased masinad ukse taha ei jää, kuid mitmekordselt esindatud sõidukite puhul võib saabuda keelduv vastus. Tempo kerib üha kiiremaks ning on keeruline jõuda trükistega valmis õigeks ajaks.\n13-06-2021, 10:32 AM\nTere, kas MB w126 on juba palju registreerunud? Sooviks teada kas on mõtet pingutada valmis saamisega.


Kosa – Vikipeedia\nkoordinaadid: 57° 5′ N, 25° 25′ E\n57° 5′ N, 25° 25′ E\nKosa (vanasti ka Čankas) on küla Lätis Amata piirkonnas Skujene vallas. Kosa asub valla lääneosas merepinnast 200 meetri kõrgusel. Küla jääb valla keskusest Skujenest 3, piirkonna keskusest Ausmasest 22 ja Riiast 89 kilomeetri kaugusele.\nKosa on kujunenud endise Kosa mõisa keskuse juurde. Aastani 1949 asus seal Kosa valla halduskeskus. Tänapäevane Kosa küla hõlmab üksnes endise küla idaosa, läänepoolne osa mõisa ja õigeusu kiriku ümbruses kannab nime Ģērķēni. Külas asuvad Kosa ja Kosas veikalsi bussipeatused.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Kosa&oldid=5743016"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 11:14, 1. november 2020.


Advokaadibüroo Hedman isikuandmete kaitse eksperdi Andres Ojaver Foto: RUP\nOjaveri sõnul ei tohi isikuandmeid vabalt kättesaadavaks teha inimese teadmata ning inimese õigust privaatsusele ei tohi ülemäära riivata. "Suurandmete kasutuselevõtu puhul näen ma lahendusena kahte võimalust. Esiteks saab kasutada anonüümseid andmeid. Teiseks saab kommunikeerida inimestele väga selgelt, mida andmetega on plaanis teha ning anda inimesele otsustamise õigus," märkis ta pressiteates.\nKui andmeanalüütikat või profiilianalüüse tehakse inimeste teadmata, võib see ettevõtjale tuua trahvid ja mainekahju. Nii juhtuski advokaadibüroo sõnul hiljuti kiirmoeketis H&M, kus töötajate isikuandmeid analüüsiti ulatuslikult nende teadmata. Töödeldavate andmete hulka kuulusid näiteks töötajate puhkused, haiguste diagnoosid ja meditsiinilised sümptomid, perekonnaseis ja usuline kuuluvus.\n"Töötajate isikuandmete töötlemine tõi ettevõttele 35,3 miljoni eurose trahvi, lisaks sai iga puudutatud töötaja kompensatsiooni ning ei saa muidugi arvestamata jätta ka ulatuslikku mainekahju," tõi Ojaver näite.\nIsikuandmete kasutamisele kehtivad kogu Euroopas – aga üha enam ka kogu maailmas – teatud põhimõtted. "Näiteks ei ole lubatud ühel eesmärgil kogutud andmeid hakata kasutama uuel eesmärgil nii, et inimesel ei ole selle kohta teadmist. Teatud andmete ja nende kasutamise eesmärkide osas kehtib range nõusoleku küsimise nõue," rõhutas Hedmani isikuandmete kaitse ekspert.\nSuurandmetega töötava ettevõtja jaoks tähendab see näiteks, et teatud analüütikat võib teha mitte kogu andmebaasi ulatuses, vaid selle osa põhjal. "Kui 20 protsenti inimestest annab andmete töötlemiseks nõusoleku, siis see tähendab, et vaid nende andmete põhjal tohib teha analüütikat, mitte kogu andmebaasi ulatuses," tõi Ojaver näite.\nLisaks tuleb tema sõnul arvestada ka andmete säilitamise nõuetega. Isikustatud andmed, mille hoidmise eesmärk on saavutatud, tuleb kustutada või anonümiseerida.\n"Oma töös näen igapäevaselt, et kui GDPR-i nõuded seavad ettevõtjale takistusi, ei mõelda lahendusi, vaid loobutakse, et vältida riske. Minu hinnangul tuleks rohkem pingutada andmete anonümiseerimise ja andmemudelite loomise suunal. See võib täita lüngad, mis muidu GDPR-i tõttu tervikpilti sisse võivad jääda," soovitas Ojaver.\nIsikuandmete kaitse eksperdi sõnul on ettevõtjad sageli hädas eeskätt inimestelt nõusolekute küsimisega. "Vahel küsitakse neid siis, kui tegelikult pole vaja, vahel küsitakse poolikult ja tuleb ette ka olukordi, kus neid üldse ei küsita. See on keerulise õigusraamistiku tagajärg, mitte ettevõtete huvipuudus või soov tahtlikult kliente petta," nentis ta.\nÄri- ja ühinguõigusele spetsialiseerunud advokaadibüroo Hedman nõustab teenus- ja tootmissektorit digitaliseerimise protsessides ning kliente investeeringute kaasamisel, osanike- ja aktsionärisuhete korraldamises, tehnoloogiaõiguses, ühinemistel ja ülevõtmistel, äriühingute piiriülestel liikumistel, IT-õiguses ning andmekaitse, maksuõiguse ja intellektuaalomandi küsimustes.


Rännud siin ja seal pool sood: June 2019\nSUVINE MINITRIPP RATTAGA 13.06. – 18.06.\n13.06. Tallinn – Saku – Urge – Mahtra – Keava - Juuru – Kehtna\nSelle suve esimene rattatripp viis Harjumaa, Raplamaa ja Pärnumaa teedele, sisaldades nii iga-aastast ühist rattamatka vabatahtliku reservpäästerühma kamraadidega kui ka üksinda seiklemist. Lisaks ootas laupäeval ees Pärnu-Jaagupis peetav kah iga-aastane vabatahtlike päästjate foorum, kus nii tõsist juttu aetakse kui ka õhtul jalga keerutatakse elava muusika saatel.\nKolmapäeva õhtul näitas ilmaennustusportaal, et neljapäeva hommikul on oodata sademeid oma 9 mm. Hommikuks muutus see prognoos pisut leebemaks ja sademeid lubati enne lõunat „vaid“ 4 mm. Tegelikkuses aga enne õhtut meie rõõmuks suurt midagi alla ei tulnudki.\nAlustasime teed koos Meelise ja Siimuga neljapäeva hommikul kella 10 paiku Tallinnast ja võtsime suuna Saku poole, kuna sealt kaudu saab päris pikalt sõita kergliiklusteel. Nagu öeldud, siis ilm meid ei kiusanud ja aega oli meil laialt käes. Kokkulepe oli, et kohtume teiste matkahuntidega Kohila lähistel asuvas Circle K tanklas kell 15. Sinna oli aega maa ja ilm. Sõitsime rahulikult ja pidasime ka ohtralt pause tee ääres. Ühe sellise pausi ajal, kui istusime pingil heki varjus ja konsumeerisime Saku Selverist lunastatud pirukat ja külma jooki, jõudis meile järele veel üks kamraad päästerühmast, Taavi. Nii et edasi kulgesime omas tempos juba neljakesi. Paar piiska higisele kerele ei morjendanud kedagi ja kõvemini ka sadama ei hakanud, kuigi kenasti pilve oli küll taevas tõmmanud. Mõne kilomeetri saime sõita ka maantee peal, kus rekkad mööda hakkasid voorima. Meenusid eelmisel suvel kogetud „rekkameetrid“ Rootsis, kus teeperv oli ratturile pea olematu ja külje alt uhas mööda kümneid veokeid. No see ei ole mõnus tunne, ei ole. Aga õnneks seda suurt teed oli meil tõesti vähe ja peagi jõudsime omadega Urge mäel asuvasse tanklasse. Seal võtsime ligi „kuuma koera“ ja külma õlle ja jäime ülejäänud seltskonda ootama. Lubatud ajal saabusidki Merca, Triin ja Tiit Kohilast rongi pealt ja sõit Mahtra suunas võis alata.\nTeel nägime reinuvaderit, saba uhkelt püsti viljade vahel põllul metsa poole silkamas. Käis vist külapeal kanu noolimas. Lisaks lippas nobedalt üle tee veel üks karvane tegelane, kes suuruse ja värvi järgi hinnates võis nugiseonu olla. Mahtra kandis külastasime aga Väljaotsa talu pererahvast, kes kasvatavad lapsi ja vutte. Üks laps oli seejuures just samal päeval alles sündinud ja koju jõudnud. Siuke väike pamp oli värske emme õlal. Pererahvaks seal aga meie kaasvõitlejad päästerühmast Tiina ja Jan, kel loomulikult pole mahti rühma tegemistes eriti kaasa lüüa, kuna 3 last ja farmitäis linde vajavad hoolt. Aga suured õnnesoovid, Tiina & Jan !\nPõgus peatus ja vestlus peetud sõitsime edasi. Keava kandi kurvilised teed oma tõusude ja laskumistega on lihtsalt suurepärased rattaga sõitmiseks. Käisime läbi ka teele jäänud muistselt Keava linnamäelt, mis rajatud arvatavalt kusagil I aastatuhande lõpus. Nägime ka huvitavat salakäiku, mis ilmselt pidi seal võimaldama kiiret lahkumist vajadusel.\nJuurus leidsime eest järjekordsed matkasellid, kes meiega liitusid – Mari, Reet ja Henrik. Seal pidime külastama ka Mahtra talurahvamuuseumi, mille töötajaga oli Tiidul juba kokkulepitud, mis kell saabume. Ainuke viga oli selles, et kodanik enam ühtäkki Tiidu kõnedele ei lauatelefonil ega mobiilil ei vastanud, kuigi muuseum pidi veel ametlikult lahti olema. Nii et lasti üle jälle. Nagu ka meie sügisesel matkal (tookord matkasime jalgsi), kui Kurgjal C.R. Jakobsoni muuseumi töötajad samuti ära unustasid, milles varem kokkulepitud oli. Arusaamatu, et muuseumid ei taha raha vastu võtta, mida neile pakutakse.\nNüüd oli eesmärgiks jõuda juba Kehtnasse, sest seal kuskil oli lootus saada öömaja ja kuuma sauna. Kehtna kandis avanesid taevaluugid oma täies hiilguses ja paduvihm kukkus meile kaela nagu pangest valatuna. Õnneks polnud varjualune enam kaugel ja varsti oma rattad ka kuuri alla nügisime. Edasi sai teadagi mis, kuniks vaikus kattis meie ulualuse. Need, kes Tallinnast oma sõitu alustasid, said õhtuks läbitud 90 km. Ja tänud võõrustamise eest, Tiit!\n14.06. Kehtna – Kivi-Vigala – Soontagana\nTeine päev algas hommikul. Imestunud nägusid oli mitmeid. Või olid need ilmed tingitud millestki muust. Igatahes saime enne teeleminekut mõnusat kohvi, putru ja võileibagi. Nii oli hea päeva sadulas alustada. Vihma ka hommikul õnneks enam ei sadanud. Uue kaasteelisena oli meiega hommikul liitunud vana rattahunt Pets, kellega nii mõnigi kilomeeter sai ka Roheliste rattamatkal läbi sõidetud\nPäev ise ei kulgenud seekord teps mitte viperusteta. Ühel metsavahelisel teel tundsin, et esiratas laperdab all kahtlaselt. Järgmises jalasirutamise kohas tehti kindlaks, et eesmisel rattal on laagritega ühel pool, aga peaks saama veel natuke sõita. Et järgmise poe juures vaatame ja otsustame, mis teha. Jätkasime teed, mina hoidsin arusaadavatel põhjustel tempoga nüüd tagasi. Et kui päris kinni või siis lahti jookseb, siis oleks kukkumine väiksema hoo pealt pisut „mõnusam“. Valgu poe juures võttis mehaanik Tiit asja vaatluse alla ja esimene ratas võeti alt. Paraku selgus tõsiasi, et oma Tuulemurdjaga edasi sõita poleks kuigi mõistlik ega tervislik. Kuna olime päris Rapla lähedal, siis tõstsime ratta Andrese jeebi kasti ja sõitsime Raplasse, seal pidi teadaolevalt ka rattapood täitsa olemas olema. Rattapood (või õigem oleks öelda rattaosakonnaga spordipood) seal tõesti ka on, kuid mind nad seal aidata ei saanud. Öeldi, et meistrimeest pole, aga kui tahan, siis võin ratta sinna jätta ja saan selle teisipäeval kätte. No tänan, see variant ei sobinud kuidagi. Kas kogu esiratast ei saanud uut osta, sest neil ketaspiduriga versioon puudus. Nii et see lootus läks tühja. Küll aga pakkus Andres, kelle kodu on Kohilas, välja, et ta võib mulle oma ratast laenata matkamiseks. Mul oli tuju juba üsna nulli piirini kukkunud, aga see pakkumine seda pisut taas kõrgemale tõstis. Ja nii siis sõitsime Kohilasse, kus tõstsime minu ratta maha ja asemele läks kasti Andrese velo. Sügav kummardus Andrese ees, sest lisaks oma ratta laenuks andmisele viis ta pärast matka minu terviserikkega Tuulemurdja ka Tallinnasse. Tema ratas jäi veel mitmeks päevaks minu kätte, nii et tänu sellele sain ka oma isiklikku matka veel teha. Ka oma ratta sai Andres hiljem kätte Tallinnast. Palju sebimist, aga no mis sa teed, matkateed on teinekord käänulised ja konarlikud. Eelmisel suvel sõitsin 7000 km jutti maha ilma suuremate muredeta, aga küllap oli siis nüüd aeg saabunud, et rattatohter peab sekkuma.\nRatas käes siirdusime matkajatele järele, kes olid omadega vahepeal jõudnud Kivi-Vigala lähedal asuvasse Olerex Enge tanklasse einestama. Õnneks sai ka minu sõit nüüd jätkuda. Natuke kulus teise mehe rattaga sõitmiseks harjumisega aega, aga muidu veeres päris kenasti.\nÕhtuseks laagerdamise ja maailmaparandamise kohaks oli seekord Soontagana maalinn. Selleks, et Soontagana maalinna rajatud lõkkekohta jõuda pidime ratastega üle silla minema, et teisel pool oja paar kilomeetrit vesisel pinnasel veel vändata. Maalinn muuseas on eestlaste ringvall-linnuste rahvapärane nimetus ja need ehitatigi tavaliselt madalale kühmule või tasasele maale kokkukuhjatud ringvallile. Avaste soo saarel asuv 7-8. sajandil rajatud Soontagana maalinn oli muistsete läänlaste üks tuntumaid kindlustusi. See koht oli mitme sajandi vältel neile heaks pelgupaigaks vallutajate eest. Praegu on sinna rajatud RMK telkimisala ja kõrval asub vaatetorn. Sättisimegi end paika, panime telgid üles ja tragimad vaaritasid süüa. Loomulikult käisime ka tornis ümbrust kaemas. Saime oma silmaga veenduda, et suure osa ümbrusest moodustavadki sood – Soontagana soo, Maalinna soo, Kärje soo, mis on kokku Avaste soo osad.\nMinu südamesaarel onn sai kidurast kasest,\nKuna mina sain mõnda aega autos liikuda, siis kogunes kilomeetreid pisut, vast oma 50 km. Tore oli see, et siin Soontaganal liitusid meiega järgmiseks sõidupäevaks ka uued liikmed - Marilis, Kris ja Indrek. Nõnda saab juba päris kobeda "mesilaspere" kokku, kui pidevalt ja vaikselt sumisejaid juurde tilgub :) Ja sel perel on ainult üks tõeline kuninganna, kes kogu püha ürituse on meile valmis planeerinud ja meie hinge eest hoolt kandnud - loomulikult on see Tiit :)\nolen soo, tantsime koos...\nProfessor, siin te juba olite! @Soontagana\nMõni "telk" oli selline\nPäev lõppes seekord päikeseloojanguga. Tähistasime seda ühiselt, kellel sisaldas lustivedelik vajalikku B vitamiinini, kellel lihtsalt ürte, aga mõnus sumin lõkke paistel oli toredaks lõpetuseks sõidupäevale.\n15.06. Soontagana – Lavassaare – Pärnu-Jaagupi\nHommikul paistis päike ja läks üha soojemaks. Tuli hakata päikesekreemi kotist välja otsima. Mina olin suutnud oma ise-eemalduva varrega päikseprillid Kohilasse rännanud ratta kotti jätta. Üldiselt ei ole ei mõnus ega silmadele tervislik selle päikesega prillideta sõita, aga midagi polnud teha. Päikeseprillid on üldse mulle nõrgaks kohaks, alatihti suudan nad ära lõhkuda, maha unustada või päris ära kaotada. Nii ka nüüd.\nAga sõit läks ikka omasoodu. Vahepeal jõudsime omadega juba Pärnu linna välja. Vähemalt teeäärne silt seda meile kinnitas – Pärnu linn. Ahaste.\nAhastasime ka seal natuke aega külma õllega külmkapist, mis Andrese auto kastis kaasa sõitis. Ehh, Odessa! Elu on ikka lill mõnikord. Ja nii kulges sõit edasi – kilomeetrid väntamist, minutid pausi. Lõpuks jõudsime veel ühte muuseumisse, mille Tiit oli meile teele organiseerinud. Nimelt Lavassaares asuv Eesti Muuseumraudtee, mis tutvustab kitsarööpmeliste raudteede ja kõige selle ajalugu, mis seal peal kunagi sõitsid Eesti- ja Liivimaal. Sealhulgas oli eksponeerimisel senini töökorras auruvedur.\nPäev lõppes meie jaoks Pärnu-Jaagupis, kus oligi juba alanud vabatahtlike päästjate kokkutulek või foorum. Algas see traditsiooniliselt vabatahtlike kasutuses oleva või ajalooliste päästemasinate rongkäiguga. Või rongseesõiduga oleks paslikum öelda. Õhtu oli täis lusti ja ei jäänud ka tantsumeetrid mõõtmata rahvakunstiansambel Onud taktikepi all, päkkade välkudes. Igatahes. Ratta seljas kogunes kilomeetreid peaaegu sama palju kui tantsuplatsil ehk ca 70.\n16.06. Pärnu-Jaagupi – Kivi-Vigala – Vana-Vigala – Susla lõkkekoht\nOotamatult oligi kätte jõudnud pühapäev. Hommikul oli millegipärast natuke uimane ja unine olla. Ilmselt värske õhu mürgitus, mis see muud olla sai. Kui kogu santlaager oli kokku pakitud oli aeg suuremale osale matkasellidest lehva-lehva teha, sest siit edasi jätkasime rattaga teed kuhugi koos Meelise ja Tiiduga. 3 kanget metsastanis.\nVäikese boksipeatusega Kivi-Vigalas jõudsime välja Vana-Vigalasse. Siin jõudis see tõehetk, kui sain oma matkarada üksinda jätkata, sest kui Meelis ja Tiit olid teel pühapäeva vääramatu lõpule kodus, siis mina siirdusin nüüd RMK eelmisel aastal valminud Penijõe-Kauksi matkarajale. Hüvastijätu söömaaeg Vana-Vigala kutsekooli ees ja siis läinud nad olidki. Oli ilus matk koos sõpradega, aga mõni hea päevakene metsade vahel seisis veel ees. Kuigi natuke kurb meel oli ikka.\nViimased 11-12 km Susla lõkkekohta läksid väga rahulikult, sest päike oli veel endiselt üpris kõrgel, aga Suslast järgmisse lõkkekohta poleks ka enam jõudnud ega viitsinud sõtkuda. Aega oli ja seda tuli ka juurde ainult. RMK on teinud matkaradade ja lõkkekohtadega ikka väga tänuväärset tööd. Tublid inimesed. Jõudsin Suslasse, panin telgi püsti ja jäin linnulaulu saatel meenutama möödunud matkapäevi. Läbi sai sõidetud kõigest 45 km.\n17.06. Susla lõkkekoht – Märjamaa – Kõrvetaguse – Varbola – Rabivere lõkkekoht\nSeekord toimus siis äratus üksinda. Kuigi tegelikult polnud nii suure seltskonna keskel juba ammu ärganud, kuna see lärm hommikul, mis metsast kostus, oli päris kõrvulukustav. Sajad linnud vidistasid ja sädistasid üksteise võidu, et kes selle metsa kõige kõvem laulja on. Susla otsis superlindu. Mina olin ainuke kohtunik ja teatud puudusi ma sel kontserdil siiski tajusin. Linnud peavad veel harjutama kooskõla ja harmooniat. Aga muidu tublid.\nRMK matkatee viis mind läbi ka Märjamaalt. Tegin väikese poepeatuse, et ihu paari pirukaga kosutada ja sõitsin jälle edasi. Märjamaa-Valgu teele pöörates märkasin kõrval pargipingi ääres põlevat prügikasti, polnud veel täit tuuri üles saanud leek. Läksin kallasin oma veepudeli sinna tühjaks, et ehk aitab sellest. Aga ei, pärast suurt suitsupahvakut, millest ka oma osa sain, tõusis leek uuesti. Aga siis oli juba ka sireenide saatel päästeauto kohal ja mehed asusid toimetama.\nMärjamaalt sõitsin edasi, ikka mööda Penijõe-Kauksi rada.\nAndrese ratas veeres küll kobedalt\nKauksi pole enam mägede taga\nNõnda metsade vahel kruusateel edasi kulgedes märkasin korraga eemal tee ääres kitse rahulikult einestamas. Minust nii oma 30 meetrit vast eemal. Ei kuulnud ega näinud mind. Võtsin rahulikult oma „õuna“ välja ja jäädvustasin teda. Minut aega võis küll mööduda, enne kui ta pea tõstis ja minu poole vaatas. Siis järsku võpatas, tegi segaduses olles tiiru valele poole ümber oma telje ja putkas siis nii suure hooga metsa kui vähegi jalad võtsid. Oleks ma jahimees, siis oleks võinud seekord saagi saada metsa minemata. Ei paistnud väga terane loom olema.\nKelba külas tekkis mul endal ka väike segadusehetk, kui rõõmustasin asfaltteele jõudmise üle ja automaatselt seda mööda ka minema hakkasin. RMK rada läks aga mõnevõrra teises suunas. Kontrollisin just läheduses oleva maja ees asuvas bussipeatuses olukorda telefonis RMK matkaradade rakendusest, kui minu juurde astus peremees ja uuris mis ma toimetan siin. Pakkus külma kaevuvett ja ajasime pisut aega temaga juttu, kuulasin kuidas maal elu läheb. Ja siis oli aeg jälle õiges suunas väntama hakata. See asfalt oli nagu narrimiseks siia pandud, tuli kruusateele tagasi siirduda. Väike jalasirutuspeatus Kõrvetaguse lõkkekohas ning õhtuks jõudsin välja Rabivere lõkkekohta. Oli aeg jälle igapäevaseid laagritoimetusi toimetama hakata. Sõidetud sai sel päeval 61 km. Nagu näha, siis läbitud kilomeetrite arv ei olnud noil päevil eriti märkimisväärne. Õhtu lõppes aga lõkketule ääres mõnuledes.\n18.06. Rabivere lõkkekoht – Kohila\nKüll oli hommikul mõnus telgis külitada, poolunes olles. Juba eile hakkasid kahtlused tekkima, kas minu plaan jõuda homseks Aegviitu ikka teostub. Millegipärast ei olnud seda õiget minekut ja „duhhi“ sees, nagu eelmisel suvel üksi sõites. Ja vägisi lihtsalt kohale jõudmise nimel ei ole mõtet ka sõita. Seda enam, et 20.06. pidin jälle tööle minema ning hea oleks siiski kaks korda enne hinge ka tõmmata, kui metsast välja jõuan. Nõnda sündis hommikul telgis lesides otsus, et lebotan pool päeva siin samas Rabivere lõkkeplatsil. Ja nõnda saigi. Pärast telgist välja roomamist tegin gurmeejooki 3 in 1, mida sain otse potist juua, sest termokruus ununes Pärnu-Jaagupisse. Seejärel istusin katuse all varjus ja lugesin Uhhuduuri raamatut nende seiklustest Lõuna-Ameerika mägismaal.\nLõpuks sain siiski kola kokku ja asusin jälle teele. Kell võis juba 1 päeval olla ehk kõige kuumemal ajal. RMK juhatas ratturid jalgsimatkajatest pisut erinevat rada pidi, hiljem sai kiiresti selgeks ka, et miks. Mina muidugi ei lasknud sellest end segada ja jätkasin ikka nö punast joont mööda kaardil. Sinna teele pidi jääma ka metsavenna punker, nagu kaardilt lugesin. Ja sellest ei tahtnud ma mööda sõita. Aga ometi mööda ma sõitsin, sest mingi märki punkrist ma ei näinud rajal. Rada oli rattaga sõitmiseks ka selline muhe, et ajas muigama. Kuigi juba võsavahele sisenedes oli selge märk, et ratturid võiks mujale minna, kui risti üle tee oli korralik puu langenud, nii et ratas tuli sellest üle tõsta.\nVaat see on matkatee!\nRisti-rästi oksad, edasi laudtee ja mõnus džunglilaadne rada, mida oli ikkagi nauditav läbida. Üle okste tuli küll ratast alatasa käe otsas tõsta, aga tühja sellest. Aga punkrit ei leidnud. Kaardi järgi olin sellest oma 250 meetrit mööda pannud. Jätsin ratta džunglis raja äärde (ühtegi teist inimest seal loomulikult ei liikunud) ja läksin tagasi. Punkri asukoha leidsin üles, aga punkrit ennast ei olnud. Oli vaid mälestusmärk seal 1946. aastal langenud metsavendade mälestuseks.\nEgas midagi ratta juurde tagasi ja minek edasi. Jõudsin Rabivere rappa. Veel hulga laudteed, kus ratast käekõrval lükata. Aga mis siis, aega oli mul käes kõvasti ja tuju päris hea. Väga lahe rajaosa, peab meeldima. Mööda mändidevahelist rada jõudsin Kõnnu järveni. Sild tuli tuttav ette. Olin seal rahvatantsulistega paar aastat tagasi talvel sattunud, kui raba mättaid kattis pehme lumi ja järve korralik jää. Loomulikult tuli ka sulps vette ära teha. Ma tuhm inimeseloom ei taibanud silla otsast redelit minna otsima ja püüdsin kaldalt vette pääseda. Ei ole lihtne, kui vette astudes leiad end kohe pealtpoolt põlvi muda sees olevat ja vesi rinnuni, tuli kaldal oleva mätta abil ennast veest välja vinnata. Oleme ausad, ega ei julgenud lahti sellest mättast lastagi. Abi ju võtta poleks kuskilt, kuigi kalda ääres päästerõngas kenasti olemas. Naljaasi see ei ole, ei soovi niigi pikaks venivat uppunute nimekirja täiendada. Veest välja saades aga olin räpasem kui sinna sisse minnes. Tore elamus missugune. Aga ülimalt ilus koht kindlasti.\nEdasi enam midagi pajatada polegi. Peagi jõudsin omadega Kohilasse, kus tuli rongi peale istuda. Selline minimatk siis seekord. Ehk õnnestub augustis jälle RMK rada mööda matkata, siis juba Aegviidust ida suunas. Kokku sai selle minituuriga läbitud 331 km\nPosted by marghushali at 02:33 No comments:


E-raamat vs Paperback\nJa mõtteid teiste lugejaskonna suundumuste kohta\nMa tahan tänapäeval lugejana katsetada nii palju kui saan. Mul on oma lemmikautorid, ärge mind valesti ajage ja proovin lugeda nii palju nende raamatuid kui võimalik. Vahel ikka ja jälle! Kuid leian, et otsin ka erinevaid hääli, žanre. Ma arvan, et head raamatud on pikk tee eneseavastamise teel. Ja ma tunnen, et võimalused on rikutud! See annab mulle võimaluse uurida ja leida ehtsat, autentset häält - või häält, mis lihtsalt minuga resoneerib.\nMa arvan, et klassikud jäävad igavesti klassikuteks. Minu jaoks on nende väärikus vaieldamatu. Nende jaoks oleks alati võtjaid. Mõnikord tundub, nagu nüüd on olemas üldine suundumus, kus inimesed eelistavad rohkem tänapäevaseid raamatuid. Kuid ma loodan, et inimesed loevad klassikaid aeg-ajalt. Minu jaoks on klassikud kirjanduse ankur. Kui Saramago, Marquez, Toni Morrison lükkavad kirjanduse piirid ja muudavad meid armastava universumi suuremaks, vajame ka ankrut, et mitte kaotada end selles pidevalt muutuvas eksperimentaalses uuskirjanduse maailmas.\nMa arvan, et e-raamatud on hämmastavad! Need hõlbustavad lugejate maailma ilma füüsiliste ja geograafiliste piirideta. Varem võis kodumaine kirjastaja piirata autoreid oma geograafiaga - vähemalt seni, kuni ta ühe ülemaailmse maja avastas. Enam mitte. Peaaegu kõik kirjastused muudavad oma raamatute jaoks kättesaadavaks Kindle'i formaadi. Autorid avaldavad nüüd raamatuid ka otse Amazoni kaudu. Selle tööriista abil saavad nad jõuda palju laiema publikuni. Nii et see on kirjanduse ja autorite jaoks hea käik. Kõik, mis on sild ja mitte sein, on alati teretulnud muudatus.\nArvan, et lugejad avanevad üha enam ka e-raamatute ideele. Nad mõistavad, kui kasulik on lugeda vähetuntud autoreid kogu maailmast, nad on teadlikumad paberi säästmisest. Ühel päeval hakkaks uus põlvkond, kui nad on alles lapsed ja astuksid beebi samme raamatumaailma, e-raamatuid otse lugema. Kuna nad ei tunneks raamatu omamise tunnet, võivad nad valiku tegemisel olla agnostikad. Samuti saan aru, et nendel päevadel tõmbavad noored kõigepealt mõnda vidinat ja siis mõtlevad välja, mida see nende jaoks teha saab. Mis iganes inimesi lugemise külge haakub, eks?\nOlen selles osas siiski pisut taandareng. Mul on kindle, aga ma olen selle kohta lugenud ainult paar raamatut. Ma loen sellest Les Miserables, kuna paberkandja on väga suur. Ja see tundub kuidagi puudulik. Minu jaoks ei saa miski asendada raamatu käes hoidmise naudingut, lehte puudutades paberi puudutamise tunnet, lõhna ... Kuid ma arvan, et lugemine areneb ja otstarbekam on lugeda e-raamatuid ja romantikuid, nagu teie oma , saab ainult proovida evolutsiooni eirata ja elada eitamises. Maailm meie ümber muutub pidevalt - seda enam praegu kui kunagi varem. Aja jooksul võib suur osa lugejaskonnast rännata digitaalsele. Kuid meie põlvkonna jaoks jääb armastus raskete raamatute ja paberipabereide vastu.\nStrateegia ja taktika määratlused: miks vajate alati mõlematRoger Ver vs Tone Vays skaleerib arutelu tegelikkuse kontrolliTeoreetilised vs praktilised teadmisedTaju vs vilumus: disainerite palkamineCloudFormation vs Terraform\njames bond vs john tahtpeter vs hiiglaslik kanakoer vs krokodill308 vs 35 remingtonvideod videod de goku


10 parimat eelarverakendust: eelarvelised rakendused finantsvabaduse jaoks - Artikkel\nMeie 10 parimat eelarverakendust, mis aitavad teil saavutada finantsvabadust\nKas otsite eelarvelist rakendust? Hea mõte! Oma rahanduse juhtimine on hädavajalik, kui soovite oma raha üle kontrolli alla saada, võlgu maksta ja saavutada finantsvabadus. Iga dollari jälgimine võib aga olla keeruline, stressirohke ja aeganõudev.\nEelarveline rakendus võib aidata, kuid kumba peaksite kasutama? Turul on nii palju valikuid. Mõni keskendub võla tasumisele ja teiste eesmärk on aidata teil investeeringuid hallata või vältida ülekulutusi. Milline eelarverakendus sobib teile?\nSelles artiklis tutvustame kümmet parimat eelarverakendust, mis võivad aidata teil oma raha hallata. Lisaks, kui otsite tasuta eelarverakendust, oleme teid kajastanud meie esikümnes. Need rakendused muudavad teie rahanduse juhtimise lihtsaks ja tasuvaks. Need võimaldavad teil ka eelarvestamise reegliga 50/30/20 raha säästa.\nOlgu, hüppame sisse!\nMeie parimad eelarverakendused aastal 2020\nSiin on loetelu kümnest parimast eelarvelisest rakendusest 2020. aastal vastavalt Let’s Talk About Money'ile:\nTeil on vaja eelarvet\nVaatame nüüd iga eelarverakendust lähemalt.\nsuure osa sotsiaalmeedia saitide kasvust võib seostada:\nkuidas instagramis reklaami teha\nkes te olete inimesed animeeritud gif\nkõige populaarsemate sotsiaalmeedia saitide loend\nsotsiaalmeedias jagamiseks sisu leidmine\nparimad ajad tumblrisse postitamiseks\nhinnapakkumisi, mis aitavad teil jätkata


WABALINN » 2014 » november\n30. novembril kell 19 esineb Wabalinna majas Curly Strings.\nUksed avatakse juba kell 12 (vaata lähemalt: Waba päev).\nPiletid hinnaga 15 eurot saadaval Piletilevis ja tund enne algust kohapeal.\nWaba Päev kõigi vabatahtlike jaoks\n30. novembril, ühisnädala viimasel päeval, on Paide Wabalinna majas Waba Päev. See on 2014. aasta vabatahtlikele pühendatud päev, mil majas toimub väärt käsitöö väljamüük, mitmed vahvad töötoad, vabatahtlike tunnustamine ja lõpuks kontsert.\nMaja avatakse kell 12, head ja paremat pakub wabakohvik.\nVäike väljamüük kell 12-16\nNukukunstnik Resa Tiitsmaa, ehtekunstnik Anne Reinberg, tekstiilikunstnik Lilian Bristol, keraamik Hemmelin Malken, Reet Mureli käsitöövaibad, Leho Rubise maalid.\nOsaleda saab töötubades:\nKell 12 nukuvalmistamise töötuba (juhendab Marge Laagemann)\nMeisterdame väikese pihunuku kangast ja villast. Materjalid saab kohapeal. Soovi korral võta kaasa nuku keha jaoks sobiv riie (flanell, samet, trikotaaž) ja õmblusnõel.\nKell 12 eksperimentaalse helikunsti töötuba. Muusik ja Klassikaraadio saatejuht Kaido Kirikmäe õpetab huvilistele, kuidas lihtsate ning kõigile kättesaadavate vahenditega on võimalik luua reaalajas erisugust muusikat ning seda vahetult kuulajateni tuua. Samuti on igal osavõtjal võimalus salvestada enda poolt loodud muusikapala.\nKell 14 fotokunsti töötuba (juhendavad Jan Vutt ja Sander Meentalo). Töötoas saab juhendajate käe all proovida erinevate fotoefektide kasutamist, pildistamist erineva valgusega jm.\nKell 14 raamatuköitmise ehk kopti köite töötuba (juhendab Triin Reeman)\nValmistame taaskasutuspuidust kaantega väikese märkmiku.\nKell 14 vanade akende ennistamise töötuba (Paide SRIK). Vana värvi eemaldamine, klaasimine, kittimine.\nKell 12-16 toimub majas linnaruumi töötuba, kus on võimalik Paide linnaplaanile märkida arhitektide ettevalmistatud küsimuste põhjal andmeid oma liikumisteed, lemmikkohtade jms kohta Paides.\nKell 14-16 joonistamise töötuba Walge Galeriis (Leho Rubis).\nTöötoa osalustasu 3 eurot + materjal (wabalinna majas üles märgitud vabatahtlikele tasuta).\nTöötubadesse registreerimine wabalinn@weissenstein.ee\nKell 18 vabatahtlike tänamine.\nKell 19 Curly Stringsi kontsert. Piletid müügil Piletilevis ja tund enne algust kohapeal.\nRohkem infot: http://wabalinn.weissenstein.ee või wabalinn@weissenstein.ee\nKorraldavad: Wabalinna maja (Järvamaa Vabatahtlike Keskus, Ühendus Weissenstein, Paide SRIK)\nToetavad: Siseministeerium ja Kodanikuühiskonna Sihtkapital, Kodukant, Paide linn\n14. novembril kell 20 esineb Paide Wabalinna majas improkomöödia trupp Ruutu10.\n“Showd on alati väga kõrgel tasemel, annavad positiivset energiat ja pakuvad väga palju meelelehutust. Kindlasti külastan teid jälle!”\n“Mulle meeldib mõnus õhkkond ja see, et esinejad naudivad oma tegevust.”\nRuutu10 @Wabalinn on koomiline improetendus, mis kaasab publikut rohkem kui wiineripirukate soodushinnad ja toob kaasa ohutuma keskkonna kui kaubanduskeskuse walveruumis. Etendus koosneb 3 osast: lühimäng, pikkmäng ja lühimäng, mida wanal ajal kutsuti Wahvaks Wiilutuseks. Seekord wabastab naer Wabalinna majas.\nPilet: õpilane ja üliõpilane 3€, täispilet 5€


1. peatükk: Miks Warren Buffett armastab indeksifonde? (Indeksifond)\nTõnu Pekk · 26. september 2016 · Teema: Analüüsid, Investeerimise ABC\nSeeriast “Mida fondijuht teeb ja kellele teda vaja on? Indeksifondid ja pikaajalise investeerimise ABC“\nOled kuulnud efektiivsete turgude hüpoteesist? Ära muretse, see pole midagi üle jõu käivat.\nVäärtpaberite hindu mõjutab hulk faktoreid – näiteks info ettevõtete majandustulemuste kohta, ennustused majanduskasvu kohta jne.\nTänapäevase finantsmõtte üks nurgakivi on, et väärtpaberite hinnad turul peaksid alati peegeldama kogu asjakohast infot. Seepärast pole ühelgi investoril võimalik pika aja vältel järjekindlalt turu keskmisest paremat tootlust teenida. See ongi efektiivsete turgude hüpotees. Teooria.\nOmeti oleme kõik kuulnud lugusid erakordselt edukatest investoritest. Näiteks Warren Buffett, kes alustas 170 000 dollariga ja kasvatas oma varanduse väärtpaberitesse investeerides kuuekümne aastaga 65 miljardi dollarini. See on tegelikkus. Või vähemalt üks erandlik näide tegelikkusest.\nMis toimub? Just see vastuolu teooria ja praktikast võetud erandite vahel on põhjus, miks rahamaailm on täis müüte ja tuliseid vaidlusi. Analüüsikeskused on kogunud palju tõendusmaterjali selle kohta, et turud ei ole tegelikult efektiivsed. Rahanduse uuem, käitumuslik suund, püüab arvesse võtta, et investorid on inimesed, mitte külmalt kasumit maksimeerivad robotid. Inimlik emotsionaalsus tekitab turul mulle ja paanikaid.\nKas Warren Buffett-i edu lükkab efektiivsete turgude teooria ümber või on erand, mis kinnitab reeglit? Foto: Business Insider\nKogenud finantshai peaks suutma niisugusi asju ette ennustada. Oskuslikult “pidurit või gaasi vajutades” võib ta turu keskmisest paremat tulemust teenida. Ka Eestis tegutsevad pangad püüavad sind veenda, et neil on tööl ekspertidest fondijuhid, kes suudavad sinu raha turgude keskmisest kiiremini kasvama panna.\nKõik tahavad olla turust targemad, aga enamikul see ei õnnestu. Lühema aja jooksul mõnedel õnnestub, pikema aja jooksul õnnestub üksikutel. Lootus siiski püsib. Iseenda ja potentsiaalsete klientide veenmiseks toovad eksperdid mängu järjest keerukamad terminid ning fantastilisemad arvutused.\nKui matemaatika pole sinu suur kirg, ajab numbrite ja rahandus-slängi rägastik sind segadusse. Aga hoia pilk lihtsatel põhitõdedel ja asjad ei olegi nii keerulised.\nMõtle korraks: kes on see ime-inimene, kes sinu rahale peaks turust parema tootluse tagama?\nEsimene võimalus: mis siis, kui Buffettil on lihtsalt õnne olnud?\nNiisiis, millised on võimalikud põhjused, et mõnedel investoritel õnnestub turgu võita? Tuleme korraks tagasi Warren Buffetti näite juurde. Buffett on erakordselt edukas investor – see on selge. Miks?\nEsimene võimalus: tal on lihtsalt täitsa kogemata vedanud. Uskumatu, eks? Et kellelgi nii pika aja vältel nii palju järjest juhuslikult “veab” nagu Buffettil, on tõesti väga ebatõenäoline, aga siiski põhimõtteliselt võimalik.\nSamas see, et mõned investorid puht-juhuslikult saavutavad teatud ajaperioodidel turu keskmisest parema tulemuse, pole ainult võimalik, vaid päris kindel.\nÜsna kindel on ka see, et kui kellelgi mõnda aega hästi läheb, hakkab ta ennast pidama eksperdiks ja otsima järjest mitmekihilisemaid põhjendusi oma edule. Amazon-is on müügil hulk raamatuid autoritelt, kellele on rohkem kui korra naeratanud lotoõnn ja kes nüüd õpetavad teistele “lollikindlaid strateegiaid”, kuidas loteriiga raha teenida. Veel rohkem on investeerimisõpikuid inimestelt, kellel on vedanud väärtpaberiturul…\nWarren Buffett ise on ühes oma ammuses kõnes toonud lõbusa näite sellest, kuidas ka kulli ja kirja viskamise võistluses lühikese ajaga tekivad “eksperdid” – inimesed, kelle münt langes juhtumisi palju kordi järjest õiget pidi maha ja kes seeläbi miljonäriks said. Sellised õnnelikud kaotavad varsti pea, ennustas Buffett. “Nad hakkavad tõenäoliselt kirjutama raamatuid teemal “Kuidas ma tegin ühest dollarist miljoni 20 päevaga, töötades igal hommikul 20 sekundit”. Tuleb tuttav ette?\nTeine võimalus: Buffett on targem kui teised\nVõi suudab Buffett siiski ennustada midagi, mida teised ei suuda?\nWarren Buffettit ja veel mitut maailmakuulsat superinvestorit ühendab üks asi – nad õppisid Columbia Ülikoolis väärtuspõhist investeerimisloogikat õpetanud kuulsate professorite Benjamin Grahami and David Doddi käe all. Graham ja Dodd õpetasid oma tudengeid otsima ebakõlasid ettevõtete aktsiate turuhinna ja äride tegeliku väärtuse vahel. Sama õpetavad tuhanded professorid sadades ärikoolides üle maailma. Võibolla olid Graham ja Dodd paremad õpetajad. Võibolla oli Buffett eriti hea õpilane.\nKolmas võimalus: siseinfo\nKuidas Buffett ikkagi leiab neid ebakõlasid turuhinna ja väärtuse vahel, mida ülejäänud investorid pole märganud? Võibolla on tema käsutuses siseinfot, mida teistel ei ole? Seegi on võimalik, sest tegemist on tänaseks väga mõjuka inimesega, kelle juures käivad tähtsad inimesed tähtsaid jutte ajamas.\nEhkki väärtpaberiturgudel on siseinfo kasutamine rangelt piiratud, on võimukatel suurinvestoritel tahes-tahtmata parem ligipääs maailma börsifirmade direktoritele, perekondlike suurettevõtete omanikele, juhtivate investeerimispankade analüüsimeeskondadele ja teistele infokandjatele. See annab neile teatud eelise.\nKuidas hinnata fondijuhti?\nTõenäoliselt mängivad Buffetti edus rolli kõik kolm faktorit: õnn, mõtestatud analüüs ja parem ligipääs infole. Oluline on see, et tegemist on väga erandliku investoriga. Ja isegi Buffetti puhul ei julgeks ma ennustada, kuidas tal edaspidi läheb.\nAga kuidas siis ära tunda, kas ka sinu fondijuht on selline erand?\nKuigi minevikusündmused ei ole kõige parem viis tulevikku ennustada, oleks alustuseks ikkagi mõistlik vaadata, kuidas tal seni läinud on. Kui tema juhitud fondid on seni turule alla jäänud, pole ju erilist põhjust loota, et ta on seni oma annet varjanud, ja et edaspidi läheb paremini. Ükski täna Eestis tegutsev pensionifondi juht ei ole turgu pika aja vältel võitnud.\nPensioni II samba loomisest saadik on Eesti fondivalitsejate hoole alla kogunenud üle 600 000 inimese raha. Selle raha tootlus on jäänud üle 600 miljoni võrra alla maailmaturgude keskmisele. Igaüks meist on kaotanud keskmiselt 1000 eurot.\nKui sa siiski leiad mõne inimese, kes seni on turu keskmisest edukam olnud, tuleta meelde need kolm edu faktorit, millest ülevalpool juttu oli: õnn, võime turu käitumist ennustada ja keskmisest parem ligipääs infole.\nVaata inimesele silma ja küsi mõned küsimused. Kas võiks eeldada, et tema turuanalüüs on teiste omast oluliselt targem? Kas ta käib rahvusvahelise rahamaailma võimsatega regulaarselt lõunat söömas? Või on tal seni lihtsalt vedanud?\nViimane on kõige tõenäolisem. Kui see on sinu rida, võid ju konsulteerida mõne astroloogiga, et teada saada, kas tal ka edaspidi õnne võiks olla. Aga tõsiselt, nendele küsimustele vastuseid otsides pea meeles kahte asja.\nEsiteks, sa ei otsi lihtsalt asjalikku inimest. Sa otsid erandit. Maailmakogemus näitab, et keskmine fondijuht ei suuda turgu võita. Väga raske on leida inimest, kes oleks pika aja vältel üksi targem kui miljonite inimeste “kollektiivne tarkus”.\nTeiseks, vean kihla, et sinu fondijuht peab ennast keskmisest paremaks siis, kui ta on väga hea, ja ka siis, kui ta on täielik käpard.\nMäletate seda kuulsat katset 1980ndatest aastatest: psühholoog Ola Svenson palus 161 üliõpilasel hinnata, kas nad on keskmisest paremad või keskmisest halvemad autojuhid. Juhuslikus valimis peaks umbes pool inimestest olema keskmisest paremad ja teine pool keskmisest halvemad, eksole? Ometi arvas valdav osa küsitletutest, et just nemad on keskmisest paremad.\nNiisiis. Sinu fondijuhi enesehinnang sõltub sellest, kas ta leiab viise, kuidas ennast veenda, et ta pole keskmine – isegi kui kogemus näitab vastupidist. Tema sissetulek sõltub sellest, kas ta suudab sind veenda, et ta pole keskmine. Sinu sissetulek sõltub sellest, kas sa suudad tema võimeid realistlikult hinnata.\nKui sa ei pea ennast asjatundjaks, on sul mõistlikum usaldada tõenäosust: enamik fondijuhte turgu ei võida ja tõenäoline on, et sinu fondijuht on enamuse seas. (Kõrvalmärkus: see, et sa ennast asjatundjaks ei pea, on muide hea märk: vähemalt ei ohusta liigne enesekindlus sinu võimalusi mõistlikku pikaajalist tulu teenida.)\nNiisiis, turu keskmist võidavad pika aja vältel vaid üksikud. Kuna keegi ei tea kindlalt, miks need üksikud nii edukad on, siis pole ka mineviku edu tuleviku tagatiseks. See võib olla põhjus, miks Warren Buffett soovitas oma pärijatel investeerida oma pensionivara madala kuluga indeksifondi.\nMina ja teised Tuleva asutajad usume ka, et regulaarselt väikeste summadega investeerivale inimesele on kõige mõistlikum panustada indeksifondi. Pensioni teise sambasse koguja on just seda tüüpi investor. Aga mis see indeksifond on?\nMis on indeksifond?\nVäärtpaberiindeks on lihtsalt üks kujuteldav väärtpaberiportfell ehk nimekiri, mis sisaldab väärtpaberite nimesid ja osakaale. Neid nimekirju on palju – kõige tuntumad indeksite koostajad on S&P, MSCI ja Financial Times.\nIndeksifond on fond, mis automaatselt järgib valitud ühte või mitut niisugust indeksit. Ehk siis, indeksifond ostab ja hoiab neid väärtpabereid, mis on indeksi-nimekirjas, just selles osakaalus nagu see nimekiri ette näeb.\nEnamik kaasaegseid indekseid arvestavad väärtpaberite osakaalu määramisel lihtsalt nende turuväärtust. Näiteks, Apple’i osakaal maailma kõige laiemast aktsiaturu indeksist (MSCI ACWI) on 1,5%. See tähendab, et seda indeksit järgivasse indeksifondi laekuvast rahast läheb poolteist protsenti automaatselt Apple’i aktsiatesse.\nTeisisõnu, sinu raha jaotub väärtpaberite vahel võrdeliselt kogu turu jaotusega. Kui sa usud, et turud on efektiivsed, on see väga hea: sa saad ilma suurema vaevata kasu turu kollektiivsetest otsustest – ükskõik, mis faktorid neid mõjutasid. Kui sa ei usu, et turg on päris efektiivne, on indeks ikkagi üks lihtne ja tänu sellele odav viis väärtpaberiportfelli hajutamiseks.\n“Odav” on võtmesõna. Tähtis on meeles pidada, et investeerimissõnastikus on “odavam” ja “parem” peaaegu sünonüümid. Mida suuremad on investeerimisfondi valitseja tegevuskulud, seda suurema osa fondi tootlusest söövad teenustasud ära. Mõned fondivalitsejad räägivad sulle vastupidist, tuues võrdlusi Stockmanni ja Säästumarketi või iPhone’i ja Nokia tellise vahel. Võta neid võrdlusi hoiatusena rääkija usaldusväärsu(setu)sest.\nKa indeksifondi tootlus ei ole kunagi täpselt võrdne turu keskmise tootlusega. Kui fondi kogukulumäär on näiteks 0,65%, on indeksifondi tootlus alati just 0,65% madalam indeksi tootlusest.\nNäiteks, kui turg kasvab aastas keskmiselt viis protsenti, siis 1000 eurot, mis sa algul investeerisid, on kümne aastaga kasvanud 5 – 0,65% = 4,35% võrra aastas. Sul on nüüd 1531 eurot.\nMis siis, kui su 1000 eurot oli aktiivselt juhitud fondis, mille juht tegi häid otsuseid ja saavutas turust parema tootluse: ütleme, 6% aastas enne tasusid. Kui nüüd selle fondi kogukulumäär on 3% aastas , siis on sinu raha tegelik tootlus aastas 6 – 3 = 3%. (Betterfinance.eu arvab, et just see on tänaste Eesti pensionifondide keskmine.) 10 aasta lõpuks on sul 1344 eurot.\nOdavam on parem: kui kulud on väiksemad, teenid sina rohkem.\nAktiivselt juhitud fondil võib muidugi minna veel paremini, aga võib minna ka halvemini. Eesti fondijuhtidel on seni läinud halvemini.\nIndeksifond tagab sulle alati turu keskmise lähedase tootluse. Mitte parema, aga mitte ka halvema. Milline see tootlus sinu tööelu vältel olema saab, ei tea keegi ette ennustada. Aga kui sa 20 aasta pärast lehest loed, et maailma väärtpaberiturud on viimase kahe kümendi jooksul keskmiselt teeninud x protsenti aastas, võid üsna kindel olla, et sinu pensionikonto aastatootlus sellest palju ei erine.\nMaailmas on odavaimate indeksifondide kulumäär 0,1% või vähem. Tuleva eesmärk on otsida võimalusi, kuidas need fondid meie liikmetele kättesaadavaks teha. Takistuseks on täna meie pisike turg, aga peamiselt seadustega pandud piirangud. Tehnoloogia arenedes on turu suurus järjest vähem tähtis. Seadusi saab pensionikogujate huvides muuta ja mida rohkem meil on liikmeid, seda tugevamaks partneriks valitsusele oleme.\nJärgmises peatükis kirjutan sellest, mis fondijuhte motiveerib. Kui oled Tuleva liige, kommenteeri ja küsi lisa meie facebook-i grupis või saada mulle e-mail.\nPensioni ületoomine Tuleva indeksifondi võtab paar minutit. Selleks ei pea olema Tuleva liige ja see ei maksa sulle midagi, hoiad hoopis teenustasudelt kokku. Juhend fondivahetuseks on siin:


Vähemate ressurssidega paremad tulemused\nJari Kukkonen • 29 september 2002\nAga kuidas panna terve organisatsioon oma tegevuses keskenduma olulisele ? see on minu kogemuste järgi osutunud paljudes organisatsioonides juba keeruliseks ülesandeks.\nSaladuse võti võib olla peidus õigesti üles ehitatud enesehindamises.\nEnesehindamine on organisatsiooni harjumuspäraste tegutsemisviiside ja nende tekitatud tulemuste teadvustamine ja parendamine.\nSamu tegutsemisviise korrates saab enamasti samasuguseid tulemusi kui varemgi, kuid organisatsioonides on küllaltki tavaline, et pidevalt püstitatakse uusi eesmärke, ilma et oleks analüüsitud, kuidas me peaksime oma tegutsemist muutma, et neid eesmärke saavutada. See on eriti keskmisest suuremate organisatsioonide probleem, kus omaniku kainestavat häält pole nii selgelt kuulda.\nVäiksemate organisatsioonide probleem omakorda on süsteemse lähenemise puudumine. Kui suuremates organisatsioonides korratakse kehtestatud protseduure ilma suuremalt kaasa mõtlemata, siis väiksemates organisatsioonides tegutsetakse mõtte ja hingega. Hiljem küsides ei osata väiksemates organisatsioonides aga sageli oma tegutsemisviise määratleda.\nJust edukate tegutsemisviiside modelleerimine võimaldab organisatsioonil õppida. Organisatsiooni enesehindamise üks suur kasu ongi tegutsemisviiside teatavakstegemine, analüüs ja parendamine.\nÕppiv organisatsioon lähtub põhimõttest, et kõiki organisatsiooni tööprotsesse saab parendada, isegi kui need tunduvad pealiskaudsel kontrollimisel tõhusad. Parenduste allikas on sageli peidetud sügavale olemasolevatesse tegutsemisviisidesse. Õppiv organisatsioon uurib perioodiliselt süsteeme, rutiine ja protseduure avastamaks, kas nad täidavad jätkuvalt vajalikke funktsioone ja peaksid säilima.\nOrganisatsiooni enesehindamise korraldamisel tuleb arvestada organisatsiooni suuruse ja arengutasemega. Arengutasemena võiks siin kontekstis mõista seda, kuivõrd organisatsioon on teadlik oma tegutsemisest ja oma tegutsemise mõjudest.\nEsimesel tasemel, kus organisatsioon pole oma tegutsemisviise määratlenud, on kasulik alustada juba saavutatud tulemuste hindamisest.\nIgal organisatsioonil on oma tegutsemisest tulenevalt nii soovitud kui ka ebasoovitavaid tulemusi, näiteks milliseks kujunes käive ja kasum, kui suur on klientide rahulolu, kui palju tekib tootmises praaki, mitu tundi said töötajad keskmiselt koolitust jne.\nEnesehindamisse tuleb kaasata isikud, kes otseselt vastutavad tekkinud tulemuste eest. Enesehindamise grupp määratleb tegutsemisviisi, millega see tulemus saavutati, ning analüüsib, kuidas tulemust võiks parandada. Siin on näha teine suur õigesti läbiviidud enesehindamise kasu, ehk analüüsi põhjal rühmas vastu võetud otsused loovad kohe pühendumust, et otsuseid ka praktikasse rakendada.\nKasvab organisatsiooni teadlikkus oma tegutsemisviisidest. Tavaliselt selgub, et organisatsioonis pole ühtseid tegutsemisviise. Seega toimub protsessis efektiivne horisontaalne õppimine, kus kolleegid õpivad üksteiselt kasulikke tegutsemisviise.\nTeine tase, kus tegutsemisviisid on juba määratletud, kuid puudub struktuur, mille abil mõista erinevate protsesside omavahelisi seoseid. Siin on kasulik üritada leida raamistik, mille põhjal organisatsiooni enesehindamist teostada.\nÕige raamistiku leidmine aitab kaasa terviku mõistmisele. Raamistikuks võib olla mõni juhtimise standard, näiteks kvaliteedijuhtimise standard ISO 9001 või keskkonnajuhtimise standard ISO 14001. Raamistiku võib pakkuda metoodika, näiteks tasakaalustatud mõõdusüsteem (Balanced Scorecard).\nKui esimese taseme organisatsioonis kasvas enesehindamise tulemusel organisatsioonis töötavate isikute teadlikkus, siis teise taseme organisatsioonis tekib raamistiku leidmise kaudu lisaks isikute teadlikkuse kasvamisele ka läbipaistvus. Organisatsooni tegutsemisviisid on ka välistele vaatlejatele arusaadavad. Enesehindamise ülesehitus on esimese tasemega sarnane. Kasuks tulevad toetavad materjalid dokumenteeritud tegutsemisviiside näol. Erinevad raamistikud loovad sama organisatsiooni sees erinevaid omavahel seotud süsteeme.\nKolmandale tasemele jõudnud organisatsioonil on vaja leida vahendid, kuidas mõista ja juhtida organisatsiooni kui tervikut, mis koosneb erinevatest omavahel seotud protsessidest ja alamsüsteemidest. Et kõik protsessid ja süsteemid töötaksid ühiste, kooskõlas olevate eesmärkide nimel, tuleb leida midagi filosoofiataolist, mis kõik selle kokku seoks. Räägitakse organisatsioonikultuurist. Kolmandas sektoris on ideoloogiate ja kultuuri loomine kirjum, kuid eraettevõtted ja avaliku sektori organisatsioonid on enamasti selles arengustaadiumis leidnud lahenduseks hakata rakendama tervikliku kvaliteedijuhtimise (TQM) meetodeid ja filosoofiat.\nEnesehindamine on tervikliku kvaliteedijuhtimise keskne meetod oma tegevuse pideval parendamisel. Tervikliku kvaliteedijuhtimise rakendamiseks on erinevaid mudeleid, millest levinuimad on Euroopa kvaliteediauhinna mudel ja vastav Ameerika Malcolm Baldrige?i mudel. Nendes mudelites ja terviklikus kvaliteedijuhtimises keskendutakse organisatsiooni ja juhtimise kvaliteedile.\nKäesoleval aastal on ka Eestis käivitatud Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse juurde Eesti Juhtimiskvaliteedi Keskus, mis aitab kaasa Eesti organisatsioonide konkurentsivõime ja suutlikkuse arengule, jagades neile juhtimiskogemusi. Alates järgmisest aastast hakkab Juhtimiskvaliteedi Keskus korraldama Eesti rahvusliku kvaliteediauhinna konkurssi.\nEesti Juhtimiskvaliteedi Keskus on määratlenud juhtimiskvaliteedi kui organisatsiooni võime luua juhtimistegevuste abil tõhusalt soovitud mõju oma huvipoolte rahulolu suurendamiseks. Enesehindamise propageerimine ja toetamine on üks keskuse kesksetest vahenditest juhtimiskvaliteedi suurendamisel.\nKokkuvõtvalt võib öelda, et enesehindamine on keskne vahend organisatsiooni igas arenguetapis. Korralikult korraldatud ning juhitud enesehindamise protsess võib põhjustada hüppelise arengu tegevuses ja seega tulemustes. Enesehindamise ülesehitusel tuleb arvestada organisatsiooni arengutaseme ja profiiliga ning sellest tulenevalt valida sobivad meetodid ja raamistikud, mille järgi hindamist läbi viia. Olulise tähtsusega on jälgida, et hindamistulemusi kasutatakse kohe tegevuse arendamisel.


Esimese advendi tähistamine ja õplilaste tunnustamine\nKolmapäevasel kogunemisel tähistasime esimest adventi. Direktor süütas esimese advendiküünla, musitseerisid mudilaskoor ja 2. klass. Tunnustasime oma kooli viielisi ja nelja-viielisi õppureid. Meie kooli kodutütred ja noorkotkad said tunnustatud orienteerumise, linnutarga katse sooritamise eest.\nTulge meie kunsti kaema!\nTore on õppida ja töötada kohas, mis näeb välja nagu üks suur kunstisaal pidevalt muutuvate ägedate näitustega Laseme kõigil meie sõpradel heita pilgu meie näitusesaalidesse ehk mõned näited algklassiruume kaunistavast kunstist, mille autoriks loomulikult meie endi vahvad õpilased oma õpetajate juhendamisel.\nPõnevad katsetused roniva tindiga\nÕpetaja Lily juhendatava reedese teadusringi teemaks oli "Roniv tint". Üheskoos uuriti, kuidas viltpliiatsites kasutatav tint käitub, kui ta puutub kokku veega. Selleks tehti viltpliiatsiga täpp filterpaberile ja asetati pabeririba alumine äär vette. Paber hakkas endasse vett imama ja oh, mis ime: tint hakkas mööda paberit ronima! Selgus, et värvid liiguvad\nValmisid vahvad puuprojektid\n2. klassi õpilased on juba kooliaasta algusest tegutsenud kui väikesed teadlased ja uurijad. Loodustarga õppeaine raames oli ülesandeks valida üks leht- või okaspuu ja koostada valitud puust projekt ehk väike raamatuke kõige olulisema infoga. Täna said klassi ees esitletud esimesed viis projekti ning teised ootavad pingsalt oma järge. Õpilased on uhked oma\n21. oktoobril korraldas õpilasesindus koolis kaisukapäeva.\nIgaüks sai endaga kaasa võtta talle kõige kallima või armsama kaisuka või eseme.Lisaks lastele said ka kaisukarud täna hulgaliselt uusi ja põnevaid teadmisi ja oskusi ning nähtu põhjal võib kindel olla, et nad tahaksid kunagi veel lastega kooli kaasa tulla.\n20. oktoobril andsid meie koolis uued kodutütred tõotuse\n20. oktoobril andsid meie koolis kodutütarde tõotuse Liia, Roonja-Liis, Britt Marii, Madli, Aleksandra ja Age, kes saavad alates tänasest õiguse kanda kodutütarde kollast kaelarätti. Uutele liikmetele sidusid kaelarätid kaela rühma vanemad kodutütred. Liikmepileti said kätte Anžeelika ja Laura.Kodutütred valmistas tõotuse andm\nMooste Mõisakooli õpilased osalesid kevadel Eesti Koolispordi Liidu poolt korraldatud nutimängus.\nOsalenud koolide vahel loositi välja erinevaid auhindu. Loosiõnne jagus ka meie koolile. Meie auhinnaks oli võimalus külastada Tartu Seiklusparki. Nutimängus osalenute seikluspargi külastus sai kokku lepitud 20. oktoobriks. Kahjuks ilmataat seekord meid ei soosinud ja väljas ronida ei olnud võimalik. Õnneks pakuti meile võimalust Lõunakeskuse radad\nMõisakooli ettevõtlikud kodanikud käisid Ettevõtluskülas õppemängul\nEsmaspäeval, 18. oktoobril osalesid meie 4.-6. klassi õpilased Tartu Ettevõtluskülas õppemängul "Ettevõtlik kodanik". 2,5 tundi sai kätt proovida erinevates ametites: kes oli telefonipoe müüja, kes pangatöötaja, kes linnavalitsuse ametnik. Sai nii mõndagi uut ja huvitavat teada. Selgus näiteks, et müüja töö on päris väsitav, lisaks võib poodi sattuda kliente\nTantsuvahetunnid kutsuvad jälle!\nAlustasime taas tantsuvahetundidega! Igal koolipäeval on mõisakoolis võimalik muremõtted tantsuvahetunnis peast raputada. Kuniks õpilasesindus end valmis seab ja tantsuvahetundide vedamise enda kanda võtab, teevad seda tänuväärset tööd õpetaja Sandra zumba-tüdrukud.


Kardinate Seinte Konsolideerimine 🔨 Restruktureerimine - 2019\nEt.EmTudoDesign.com Restruktureerimine Kardinate seinte konsolideerimine\nKuidas sekkuda kardinatesse, kui on näha märke perimeetri tugistruktuuridest, et parandada nende stabiilsust.\nKardinate seinte tähtsus\nKonsolideerimismeetmed tompagni katkestamise korral\nÜmbrise seinad, mis piiravad raudbetoonkonstruktsiooniga hooned, mis on üldtuntud terminiga täitematerjal või tompagno seinad need on eriti olulised hoone ohutuse ja mugavuse seisukohast.\nNende ülesanne on veelahe sisemine keskkond väljastpoolt, kasutades erinevaid materjale, mis on ühendatud teistega, millel on spetsiaalsed isoleerivad jõud, mis on mõeldud igat tüüpi disaini ja toimivusnõuete rahuldamiseks.\nKõige levinumad kompromissid on tehtud termoplokkide tellises või kahe sama materjali vooderdisega vahedega nende vahel on sisetoru, mis võib sisaldada ka termiliselt isoleerivaid materjale, mis koosnevad jäikadest lehtedest või lahtistest materjalidest.\nArvukate sündmuste järel seismiline täheldati, et need hoonete osad on kergesti alluvad nähtustele väljaheitmine ja telliste plokkide purustamine, millel on tõsised tagajärjed inimeste ohutusele.\nSel põhjusel i riiklikud asutused vastutab koostamise eest standardid üha turvalisemaks nende kavandatud hoonete jaoks kohustused neile, kes kujundavad ja ehitab nende tööd, et muuta nende stabiilsus ohutumaks ürituste jaoks, mis suudavad paluda dünaamiliselt nendega seotud tugistruktuurid.\nKuigi määrused ta püüdis kuidagi distsiplineerida sellise müüritise projekteerimise ja ehitamise eeskirju ei võime siiski öelda, et nad on selle probleemi terviklikul määratlemisel täielikud.\nErakorralised sündmused nagu maavärinad ei need on ainsad hoone osade hävimise põhjused, tegelikult on see üks seeria rohkem või vähem teadaolevaid põhjuseid, mis määravad nõrgenemise ja kõige raskemate juhtudel kokkuvarisemise.\nKiireloomuline töö, arvestamata aja, mis on vajalik sideainete nõuetekohaseks liitmiseks järjestikuste plokkide ridadega, halb või puudub kinnistades tompagnatura struktuuris on halb kvaliteet sideainete, kõrguste ülemäärane seina silmitsi, vead kogumiks, esindavad mõnda neist põhjustest, mida aja jooksul väliste mõjurite, nagu Microsystems sõidukiliiklusest või muudest liikuvatest masinatest põhjustatud loksutamise põhjustatud ohtlikest ebastabiilsusprotsessidest.\nKuulus ennetamine on parem kui ravi see on absoluutselt asjakohane kui need ilmnevad detachments tompagnite ümbermõõt perimeetritest, vigastused mõnede telliste osade väljasaatmisega, ülekattumine jne.\nRäbase kohalolekul katkestamine tompagno, kui löökpillid rusikaga seina keskel asetseb tõend mõned ebastabiilsus sama, on vajalik sekkuma jaoks taastama kahjustatud lüli protsessi abil, mida saab muutus seoses lahuselu pikendamisega ja selle asukohaga.\nTegelikult, kui tompagno tulemusi endassesulgunud ainult talalt overlying kinnipidamise puudumise tõttu on võimalik sekkuda ainult sellesse ossa, samas kui tompagno on struktuurist selgelt lahutamata, on vaja tegutseda invasiivsemalt.\nNüüd vaatame, kuidas me rakendame taastamine struktuuri ja ümbermõõdu seina halvenenud ühendustest.\nTompagno seina eraldumise korral on võimalik põhimõtteliselt sekkuda perimeetrilisse struktuuri. kaks viisil ja täpselt taastada müüri ja struktuuri sidusussissejuhatus materjalidest vahtu kinnitada või ühendada kaks ühendatavat osa ankurdatud perimeetri ribade abil.\nEsimene lahendus võib vastu võtta katkestuste korral ei asjakohased ja mitte väga õhukesed kardinad, nii et on võimalik edasi liikuda vaba kõrgusega seintel kuni m.3.00, kasutades polüuretaanvahtu üks osa kasutusvalmis ja ekstrudeeritav spetsiaalse universaalse relvaga.\nTeisel juhul, kui peaks tekkima tompagni stabiilsus väga ohustatud, on vaja jätkata invasiivsed.\ntegelikult peab ühendus toimuma nii sees kui ka väljaspool samu meetodeid, st eemaldades perimeetriliselt 25 cm krohvi müüritise ja sellega külgneva perimeetri vahel.\nhiljem, pärast täpne pinnapuhastus on vajalik läbistama püsiv vahemaa umbes 150 cm seinast külgneva struktuuriga, et oleks võimalik sisestada seejärel ühendatakse klaaskiudvõrgu ribade vahel, mis on kinnitatud pindade abil, mida on kirjeldatud mört tsementi.\nKirjeldatud auke sisestatakse pistikud koosneb taskurätikutest klaaskiust mööda, 30 cm ringi tompagno kahel poolel.\nMe jätkame tsementeerimine eelnevalt sobivate vaigudega töödeldud aukude kohta, et võimaldada konnektori ankurdamist, viiakse pärast krohvimist läbi viimistluskihid võrreldes olemasoleva viimistluse tüübiga.\nKlaaskiust valmistatud pistikute asemel on võimalik seda kasutada vardad terasest keermestatud klaaskiust seibiga, mis on väga sarnane katete kinnitamiseks kasutatavate pistikutega.\nSee muutub kohe selgeks, kuidas need kaks menetlust, kuigi erinevad kui invasiivsus ja materjalide kasutamine, vähendavad igal juhul oht müüri ümbermineku, mis sekkub ka paneeli külgliidestesse, tagab selle täielik stabiilsus.\nkulud kahest sekkumisest on väga erinevad, kuna esimesel juhul võib sekkumist läbi viia ilma eritöötajate töölevõtmine nende poolt, kellel on head käsitsioskused, kasutades asjakohaseid polüuretaantooteid ja järgides retseptide tootekirjelduses esitatud andmed.\nTeisel juhul on see vajalik piisava ettevõtte sekkumine, millele järgneb kvalifitseeritud spetsialist, kes vastutab töö juhtimise eest arvutama konsolideeritavate kardinate järjepidevuse täiendavad kontrollid.\nTegelikult eraldus väga ilmne ja laialt levinud perimeetri tampoonimistööde teostamine ei pruugi olla seotud ainult eespool nimetatud põhjustel, kuid see võib olla tingitud struktuurilistest probleemidest.\nHelitugevuse suurendamiseks tõsta katus


Gohotel Shnelli » Turismiweb\nTurismiweb » Gohotel Shnelli\nGohotel Shnelli / Tutvustus\nGo Hotel Shnelli on uus modernne personaalse ja sõbraliku teenindusega hotell. Hotellis on 7 korrust ja 124 numbrituba neist 120 kahekohalist, 2 peretuba ja 2 ühekohalist tuba erivajadustega klientidele. 11 paari tube on omavahel uksega ühendatavad. Eraldi numbritoad on mittesuitsetajatele, allergikutele ja erivajadustega inimestele.\nKlientidel on võimalus valida kahe erineva vaatega tubade vahel – Superior tuba ehk vaade kaunile vanalinnale ning Snelli tiigile või Standard tuba ehk vaade ajaloolisele raudteele.\nGohotel Shnelli / Galerii\nTehnilised lisad: arvuti/laptop, TV/VHS, videoprojektor\nGo Hotel Shnellis on Tallinna üks omanäolisemaid nõupidamisruume: Taisi Kadariku ja Mati Karmini kujundatud kuni 36-kohaline Nõupidamisvagun! Ruumi välisvaade on justkui rongivagun, kergelt roostes seinte ning kriimus akendega. Ent sees avaneb teile värske saal päevavalguse, konditsioneeri ning kaasaegsete tehniliste lahenduste ning erinevate paigutusvõimalustega. Nõupidamisvaguni ees paikneb Restoranivagun, kus saab korraldada kohvipause või hoopis rühmatööd. Restoranivaguni istmed on aga unikaalsed sellepoolest, et need on viimased Eestis rongis kasutusel olnud puupingid. Go Hotel Shnelli Nõupidamisvagun on 40 m2 suur, seega ideaalne väiksemateks seminarideks, nõupidamisteks, toote-esitlusteks või koolitusteks. Paik, kus tulevad optimistlikud, head ja edasiviivad mõtted. Lisad: pabertahvlit ja pliiatseid, kirjapaberit ja kirjutusvahendit, joogivesi, lauasildid, rinnasildid, paljundusteenus, dokumentide väljaprintimine, faksi saatmise teenus, kohvipausid, WiFi\nGo Travel Kristiine Keskuse büroo\nGo Travel Tartu büroo\nKõik, kes vaatasid "Gohotel Shnelli", vaatasid ka


, Naiste liigeste ravi\nAlati uuritakse ka reumatoidfaktorit ja tuumavastaseid antikehi tuumavastuaineid , kuna nende abil on võimalik määrata haiguse alaliiki. Kuna üha rohkem inimesi elab kõrge eani, suureneb jätkuvalt hõresusmurdude sagedus. Kui haigel on pärilik lülisambapõletiku ohutegur HLA-B27, võib liigesepsoriaas areneda lülisambapõletikuks. Tagajärjeks on liigeseosiste hävimine, erosioonide e uurete teke ja liigese talitlushäire. Ei teata ka naha ja liigeste haigestumise seost.\nViis olulist teemat, mille pärast iga paar peaks riidlema Naiste liigeste ravi Kui sa istud kontoris ja otsustad jooksma hakata, siis see ei tähenda, Naiste liigeste ravi homme jooksed maratoni.\nIgasugused venitused on väga kust kannab kanna. Tee ka jõutrenni Kui harjutada tasakaalu ja osavust — näiteks kui hüppame ühelt kivilt teisele —, siis sellised treeningud on liigestele head.


Rahvakogu | Kaaluda erakonnakuuluvuse keelu sisseviimist haridusjuhtidele\nKaaluda erakonnakuuluvuse keelu sisseviimist haridusjuhtidele\nEestis on esile kerkinud probleem keskhariduse astme koolijuhtide erakonnastumisega. Mõnes munitsipaliteedis (näiteks Narva linn) enamus gümnaasiumijuhtidest on erakondliku kuuluvusega. Tallinnas umbes kolmandik. Direktorite otsus on tihtipeale ajendatud mitte ainult soovist toetada maailmavaadet, vaid eelkõige karjuvast vajadusest leida koolile raha, näiteks investeeringuteks. Ja seda olukorda kasutatakse ära, kuna kooli eelarve sõltub linna või valla otsusest (absoluutne enamus koolidest on munitsipaalsed). Mõne direktori puhul võib-olla kasutatud isegi kaudne sund, mis on varjatud ning raskesti tõestatav. Koolijuhid on sisuliselt jäetud igasuguse kaitseta poliitilise mõjutamise eest. On täheldatud olukordi, kus konkreetsesse erakonda kuuluva direktori koolis on lubatud teha valimispropagandat – kas levitatakse reklaammaterjale või kandidaat pääseb lihtsasti kampaania ajal kooli rääkima avatud ühiskonnaõpetuse tunni sildi all.\nMõned aastad tagasi Narvas tekkis tõsine kahtlus, et koolijuht, kes ise oli kandidaat, võis mõjutada õpetajaid eesmärgiga sundida neid agiteerima tema heaks valimiskampaania ajal: http://www.delfi.ee/news/paevauudised/eesti/narva-koolijuht-pressis-lapsevanematelt-haali.d?id=14155822 See on teine probleem, nimelt poliitikutest koolijuhtide poolne administratiivse ressurssi ära kasutamine. Tegemist on karjuva hea valimistava ja avaliku teenistuse eetikakoodeksi rikkumisega. Selliseid näiteid võib tuua mitmeid.\nKool peab olema vaba igasugustest poliitkampaaniatest ja tõmbetuultest, erakondade sissetung kooli mõjub äärmiselt halvasti õppeprotsessile ning segab kooli eesmärkide täitmist. Õpilaste puhul on tegemist noortega, kelle maailmavaade alles kujuneb ning õpetaja on just see inimene, kes aitab sellel teel ega pea täitma erakonna tellimusi. Kui lasta õppeasutustel muutuda poliitikategemise kohaks, siis ülepolitiseerituse negatiivne mõju laieneb aina kiiremini kogu ühiskonnale. Juba lapsest saadik kodanikud hakkavad viibima propagandat ja agiteerimist täis koolides, võttes sellist käitumist kui normi. Kooli tähtsust ei ole võimalik eirata, tegemist on institutsiooniga, millega omab kokkupuudet iga ühiskonna liige.\nKahtlemata, erakondliku kuuluvuse piiramine teatud inimeste kategooriate jaoks on suhteliselt tõsine õiguste riive, mis vajab täiendavat analüüsi. Ei saa väita, et parteipileti äravõtmine direktoritelt tagab koolidele automaatselt kaitset. Võib aga öelda, et see võtab oluliselt maha hirmu ja pingeid, aitab koolijuhil säilitada sõltumatust ning vältida konflikte erakonnaga, mis on parasjagu võimul konkreetses KOV-is. Antud piirang aitab kaasa ka järgmiste eesmärkide saavutamisele a) tagada kooli poliitiline neutraalsus b) luua tingimused professionaalseks ja erakonnapoliitikast vabaks õppetööks c) tagada kooli sisulist autonoomiat d) takistada kooli ressurssi kasutamist häälte kogumiseks.\nKeelata koolijuhtidele parteiline kuuluvus.\nEt ei juhtuks nagu Parksepa gümnaasium, Kääpa kool Võrumaalt\nKool peab jääma poliitiliselt neutraalseks arenguruumiks\nTegemist on tõesti probleemiga, aga nagu Alari viitab, pole kindel, kas parteipileti ära võtmine iseenesest probleemi lahendaks.\nJätkumõttena lisaksin, et "Tagasi kooli" programmi raames poliitikute tehtav erakonna reklaamimine on selle sama koolide poliitilise kallutamise jätk, kuigi seda reguleerida oleks üsna raske. Muidugi ma saan aru, kui kutsutakse minister, eksminister või üks või teine omavalitsusjuht rääkima kooli ainega seonduvast teemast. Minu gümnaasiumiajal Lukase antud ajalootund tõesti kõneles ajaloost. Rajasalu antud ühiskonnatund sisaldas aga parteimeenete jagamist, oma töö promomist ning isegi maavalitsusse tööle kutsumist.\nPõhimõtteliselt ei taha rohkem regulatsioone, eriti käske-keelde. Lisaks ei aitaks see formaalne keeld ka probleemi lahendada, kuna samasuguseid sõltuvussuhteid saab ikkagi kehtestada.\nKOV-ide ja ka RK (näiteks kasvõi Juku-Kalle Raid) puhul, ei pea olema erakonnas, selleks et erakonna nimekirjas kandideerida. Seega keelame ära erakonnas olemise aaga valimistel saab ikka osaleda erakonna nimekrjas. ÕPilased ei tee tõenäoliselt vahet kas inimene kandideerib lihtsalt nimekirjas või on erakonna liige. Ka võib "erakonnakeelu" puhul kooli direktor kandideerida ju valimisliidu nimekirjas ja nagu Eesti puhul teame siis KOV-valimisliidud moodustatakse sageli ka mõne erakonna baasil.


Saladuste ülevõtmine: täiuslike kulmudega kuulsused (foto). Isiklik arvamus: Olya Kirdjajeva\nBambi blyth kaalulangus. Cara Delevingne kulmud\nLourdes Maria Ciccone Leon Madonna tütar sarnaneb tähelepanuväärselt tema emaga ja tal on samad paksud, peaaegu kokku sulanud kulmud, mis annavad tema näole ainulaadse võlu. Ja see pole üllatav, sest näitlejanna kulmud on tegelikult üle kiituse. Emma Watson Lapsena oli näitleja Emma Watson kohutavalt keeruline liiga paksude ja ulakate kulmude tõttu.\nKui parimate põõsaste kulmude jaoks oleks auhind, tasuks Camilla Bellele üle anda. Emilia Clarke. Kulmude täiuslik kumer kuju ja mitte ükski lisakarv - need on Emilia kulmud. Mary-Kate ja Ashley Olsen pole mitte ainult trendiloojad, trendiloojad ja edukad disainerid, vaid ka kaunite kulmude omanikud.\nAudrey Hepburn. Mida nõuks minevikust pärit täht tänapäeva naistele? Võib-olla vähem kitkuda ja jätta selle asemel kulmud laiad, tumedad ja kaunid, nagu tema. Bambi Northwood-Blyth.\nPole üllatav, et sellise nime ja nii kaunite kulmudega neiu tegi kiiresti modellikarjääri ja on juba jõudnud paljude ajakirjade kaante vahele. Elizabeth Taylor on üks ilusamaid naisi maailmas. Muidugi on tema kulmud täiuslikud!\nLauren Conrad on stiili ja maitse näide. Bambi blyth kaalulangus raske on mitte armuda tema lainelistesse juustesse. Aga vaata ka kulme. Nad pole vähem head! Cara Delevingne. Kara kulmud pole lihtsalt laiad kulmud. Need on laiad kulmud, mida tuntakse kogu maailmas!\nTa tegi neist praktiliselt karjääri. Kas soovite ka? Võite proovida alustada kulmudega. Keira Knightley. Peaaegu sirged kulmud, kuid need on nii ilusad, et te arvate, ja see poleks siin üleliigne.\nAngelina Jolie. Paksud kulmud on kõik moes, kuid see trend ei sobi kõigile. Angelina ei muuda oma peenemaid kulme aastast aastasse. Kuid ilusa kurviga. Kui ilmekalt ta ühe kulmu kergitab? Seda tasuks kindlasti õppida! Oleme kokku kogunud kõige silmatorkavamate kulmude omanike "a la nature" esikümne.\nMõne jaoks on põõsastest kulmudest saanud omamoodi "visiitkaart", teised on aga moetrendiga liitunud üsna hiljuti. Milliseid kulme eelistate? Natalia Castellar Nooruses tõid paksud ja pikad kulmud Nataliale palju kannatusi: "Nad mõnitasid mind kohutavalt ja ma tahtsin neid isegi maha ajada," meenutab neiu.\nKuid kõik muutus ühel hetkel: nüüd on disainerid ja agentuurid selle Puerto Rico mudeli sõna otseses mõttes napsanud. Ja selles mängivad olulist rolli tema mustad paksud kulmud.\nCara Delevingne kulmud\nCara Delevingne Bambi blyth kaalulangus See oli Kara, kes näitas esimestena meile, et paksud kulmud on lahedad! Ja kõigile bambi blyth kaalulangus meeldi Kara soobli kulmud, kuid Karl Lagerfeld ise peab teda moemaailma üheks kaunimaks tüdrukuks. Lily Collins Näitlejanna Lily Collins on oma uhkete kulmude üle väga uhke ega solva neid meigikunstnikele, kes tüdrukut nähes üritavad pintsetti hankida. Muide, Lily kulmudel on oma Twitteri konto. Lourdes Maria Ciccone Leon Madonna tütar on saanud emalt pärandiks paksud laiad kulmud, mis on iga hetk valmis "kokku kasvama".\nVarem naersid paljud tüdruku liiga loomulike kulmude üle. 21 paeva rasva kadude valjakutse ulevaated pilk ei pidanud vastu, võttis neiu pintsetid kätte.\nJa see pole üllatav, sest näitlejanna kulmud on tegelikult üle kiituse. Natalja Vadjanova Teine looduslike kulmude fänn on modell Natalia Vodianova. Natalia võlgneb oma luksuslikud kulmud Just tema keelas tulevasel modellil pintsetid kätte võtta, öeldes, et sellist ilu ei tohiks puudutada. Emma Watson Lapsena oli näitleja Emma Watson kohutavalt keeruline liiga paksude ja ulakate kulmude tõttu. Ent taipasin siis selle nipi ära: Emma praktiliselt ei kitku kulme, vaid kasutab nende kujundamiseks hoopis spetsiaalseid vahendeid.\nTõepoolest, sarnasus on olemas: mõlema näitlejanna kulmud on lihtsalt uhked! Need tähed on kulmupintsetid juba ammu unustanud ja näevad endiselt suurepärased välja!\nKitkunud kulmude mood on järk-järgult minevik. Loomulikkus on praegu trendis. Natalia Vodianova, Cara Delevingne ja teised staarid tõestavad, et toorete, looduslike kulmudega saate hämmastav välja näha! Selle aastase Puerto Rico päritolu mudeli napsavad modelliagentuurid sõna otseses mõttes.\nNaise populaarsuses mängivad olulist rolli väga paksud mustad kulmud. Varem tõid nad tüdrukule palju kannatusi. Ma tahtsin neid isegi maha ajada. Nad meeldivad mulle. Need eristasid mind teistest mudelitest. Kulmud on minu kaubamärk " Cara Delevingne Modell päris oma paksud soobelkulmud vanaemalt. Kara ei omistanud neile kunagi suurt tähtsust ja kasutas pintsette harva.\nTa ei osanud isegi arvata, et kulmudest saab tema peamine "omadus". Ja Lily Collinsi kulmudel on isegi oma Twitteri konto! Näitlejanna ise on oma uhkete kulmude üle väga uhke ega pahanda neid meigikunstnikele, kes Lilyt nähes haaravad kohe pintsetid. Bambi on Austraalia modell, kelle kuulsaks teevad silmapaistvad kulmud. Nooruses püüdis ta neid riisuda, kuid loobus sellest ettevõtmisest kiiresti.\nVaatamata muljetavaldavusele nimetatakse Keira Knightley kulme sageli Hollywoodi kõige kaunimateks ja Internetist leiate tohutul hulgal artikleid teemal "Kuidas teha kulme nagu Keira Knightley?\nJa ta ei kaotanud: mõne aasta pärast muutusid loomulikud kulmud moes. Lourdes Maria Ciccone Leon Madonna tütar sarnaneb tähelepanuväärselt tema emaga ja tal on samad paksud, peaaegu kokku sulanud kulmud, mis annavad tema näole ainulaadse võlu.\nKuid hiljuti eelistab Lourdes nagu Madonna neid kitkuda. Maailmakuulus modell ütleb, et vanaema keelas tal kulme riisuda. Kui Natalia oli veel teismeline, tahtis ta näida atraktiivsem ja proovis kulmude kuju korrigeerida. Seda nähes ütles vanaema: "Ära isegi mõtle selle peale! Teil on väga ilusad kulmud, see on teie tipphetk Näitleja Emma Watson kompleksis lapsepõlves kulmude tõttu kohutavalt ja püüdis neid õhukesteks ja graatsilisteks muuta.\nEma heitis teda sellest siiski lahti, selgitades, et kulmud on Emma omadus, mis muudab ta teistest erinevaks. Vaatamata kohevatele kulmudele näeb Denise välja võluv ja väga naiselik. Näitleja Isabel Lucas tõestab, et ka põõsaste kulmude korral võite olla tõeliselt armas. Vene modell Sasha Pivovarova hämmastab oma ebatavalise näo, sealhulgas kulmudega. Pole asjata, et Sašat nimetatakse "tulnukamudeliks": temas on midagi ebamaist.\nAndrea Diaconu Üha enam supermodelle valib kulmu loomuliku kuju. Kim Kardashian Kas soovite saada täiuslikke kulme nagu Jessica Alba?\nJessica kulmud on ideaalse kujuga ja proportsioonidega. Need on mõõdukalt laiad, peaaegu ühtlased, ilma märgatava paindeta. See kulmude kuju sobib õige ovaalse kujuga näole. Kulmude asend peaks järgima üldisi reegleid. Kulm algab tingliku vertikaalse joone ristumiskohast nina tiibadest ninasillani ja lõpeb kulmu ristumiskohas, kusjuures ninasõõrmest kuni silma välisnurgani tõmmatakse mõtteline joon.\nJessica Alba kulmude saamiseks tõmmake üleliigsed karvad välja, nii et üleminek kulmupeast hobusesabasse oleks võimalikult sujuv. Cara Delevingne bambi blyth kaalulangus Moodsaid laiad kulme, nagu kuulus modell Cara Delevingne, pole nii lihtne kätte saada. Selleks peate kõigepealt olema kannatlik ja kasvatama kulmud nende loomuliku kuju järgi. Pintsettide unustamine kulmude korrigeerimiseks peab olema neli kuni viis kuud. Intensiivravi kiirendab kasvuprotsessi.\nIlusad kulmud, lummavad silmad!\nVõite kasutada spetsiaalseid seerumeid, geele, mida kosmeetikakauplustes leidub laias valikus. Või võite viidata traditsioonilise meditsiini retseptidele. Lihtsaim viis kulmukarvade juurte toitmiseks on määrida neid regulaarselt erinevate taimeõlidega.\nMassaažid ja maskid kulmupiirkonnas avaldavad samuti kasulikku mõju karvade seisundile ja suurendavad nende kasvu. Taaskasvanud kulmud peaksid saama ilusa välimuse, kohandades nende kuju veidi vastavalt teie näo kujule. Kulmude väljendusrikkamaks muutmiseks kasutage kulmupliiatsit või spetsiaalseid varje. Valige hoolikalt oma kulmuvari, keskendudes juuksevärvile. Pidage meeles, et tumedajuukselistel tüdrukutel peaksid kulmud olema ühe tooni võrra heledamad ja heledajuukseliste tüdrukute tumedamad.\nTäiesti loomuliku ilme saamiseks kasutage kahte pliiatsit. Värvige kulmude servad üle tumedama pliiatsiga ja keskosa jaoks kasutage heledama tooni pliiatsit. Kandke pliiatsit mitte pideva joonena, vaid väikeste järskude löökidega mööda juuste kasvu. Ärge unustage jooni hoolikalt varjutada.\nPiiksuma Klass Pole saladus, et ilus kulmude kuju on teie meigi edu pool. Paljudel tüdrukutel on raske otsustada kulmude kuju või sobiva värvi, kulmude jaoks edukate kosmeetikatoodete üle. Kulmudest ja nende hooldamisest võib kirjutada terve teadusliku töö, kuid me ei tee seda täna.\nTäna soovitan vaadata vaid neid tüdrukuid, kelle kulmud on hingematvalt kaunid. Kes teab, võib-olla on teie seas ka teie inspiratsiooniallikas? Stiilikuninganna Olivia Palermo lihtsalt ei saa aidata, kui tal on täiuslikud kulmud. Nad on üsna paksud ja nende kuju on lihtsalt ilus. Karlie Klossi võib kadestada mitmel põhjusel: ta on ilus, ta on edukas modell ja tal on need uhked kõverad kulmud!\nRita Ora. Ja kes ütles, et kulmud peaksid sobima juuste värviga? Rita Ora rikub seda reeglit ja näeb välja parim.\nKate Moss. Jah, üheksakümnendatel tahtsid kõik neid kõveraid kulmude toonikuid. Nüüd on mood muutunud ja me eelistame laiemaid kulme, kuid kui bambi blyth kaalulangus piinab teid üheksakümnendate nostalgia või on teie stiiliks lihtsalt kulmude toonik, siis võtke näide heroiini šikkast tähest. Eva Mendes. Ryan Goslingile meeldivad paksemad kulmud, raputage neid, tüdrukud.\nPole siiski liiga paks. Eeval on ideaalne tasakaal. Lily Collins. Lily kulmudel on isegi oma twitter. Kas ma pean rohkem ütlema? Sophia Loren. Sophie on seotud dramaatilise ja seksika kuvandiga ning kumerad kulmud pole selles viimane detail. Vana Hollywoodi glamuur oma parimas vormis. Chloe Moretz. Ka Hollywoodi noorem põlvkond ei jää maha ja Chloe võib uhkeldada kaunite kulmudega.\nJennifer Connelly. Paksud ja peaaegu sirged - neid ei saa jätta parimate hulka. Camilla Belle. Kui parimate põõsaste kulmude jaoks oleks auhind, tasuks Camilla Bellele üle anda. Emilia Clarke. Kulmude täiuslik kumer kuju ja mitte ükski lisakarv - need on Emilia kulmud. Mary-Kate ja Ashley Olsen pole mitte ainult trendiloojad, trendiloojad ja edukad disainerid, vaid ka kaunite kulmude omanikud. Audrey Hepburn. Mida nõuks minevikust pärit täht tänapäeva naistele? Võib-olla vähem kitkuda ja jätta selle asemel kulmud laiad, tumedad ja kaunid, nagu tema.\nBambi Northwood-Blyth. Pole üllatav, et sellise nime ja nii kaunite kulmudega neiu tegi kiiresti modellikarjääri ja on juba jõudnud paljude ajakirjade kaante vahele. Elizabeth Taylor on üks ilusamaid naisi maailmas. Muidugi on tema kulmud täiuslikud!\nLauren Conrad on stiili ja maitse näide. Ja raske on mitte armuda tema lainelistesse juustesse.\nAga vaata ka kulme. Nad pole vähem head! Cara Delevingne. Kara kulmud pole lihtsalt laiad kulmud.\nSean O'Pry interview for \_\nNeed on laiad kulmud, mida tuntakse kogu maailmas! Ta tegi neist praktiliselt karjääri. Kas soovite ka? Võite proovida alustada kulmudega. Keira Knightley. Peaaegu sirged kulmud, kuid need on nii ilusad, et te arvate, ja see poleks siin üleliigne. Angelina Jolie.\nPaksud kulmud on kõik moes, kuid see trend ei sobi kõigile.\nAngelina ei muuda oma peenemaid kulme aastast aastasse. Kuid ilusa kurviga. Kui ilmekalt ta ühe kulmu kergitab?\nSeda tasuks kindlasti õppida! Oleme kokku kogunud kõige silmatorkavamate kulmude omanike "a la nature" esikümne.