Küsimused § 58 - Endokardiit 2021\nRiiklik vanemate komitee (NPC) on teinud ettepaneku kehtestada ajutine lisatoetus üksikemadele ja isadele, kes kasvatavad omaette lapsi. Riigiduumale ja valitsusele saadeti vastav pöördumine. Uue algatuse põhjuseks oli keeruline majanduslik olukord, kus paljud üksikvanemad sattusid COVID-19 pandeemia ajal.\nKui palju tehakse ettepanek maksta üksikvanematele?\nNagu NRC esimees Irina Volynets RT-le ütles, jäävad üksikvanemad kaitsmata sotsiaalseks rühmaks, hoolimata sellest, et riik maksab juba erinevas vanuses laste eest toetusi. Selle probleemi lahendamiseks tegi NRC ettepaneku maksta igakuistele hüvitistele üksikemadele ja üksikisadele 2020. aasta lõpuks. Samal ajal ei tohiks uue hüvitise kehtestamine tühistada olemasolevaid hüvitisi ja sotsiaalabi sellistele vanematele..\nOrganisatsioon on seisukohal, et uue toetuse suurus peaks olema vähemalt kaks elatustasu pereliikme kohta.\nToimetulekupiir on piirkonniti erinev. Niisiis, Moskvas on see 16 843 rubla, Moskva piirkonnas - 12 272 rubla, kogu riigis - 10 609 rubla.\nMis kasu on üksikvanematele Venemaal?\nTööseadustiku kohaselt on üksikvanematel, kes kasvatavad alla 14-aastast last, õigus saada tasuta põhipuhkust sobival ajal kuni 14 kalendripäeva..\nÜksikvanem saab laste eest topeltmaksuvabastuse: esimese ja teise lapse puhul 2800 rubla kuus, kolmanda eest 6000 rubla kuus.\nSamuti on riigis üksikvanemate jaoks piirkondlikud hüvitised ja toetused. Näiteks Moskvas on need väljamaksed madala sissetulekuga üksikvanematele, igakuised väljamaksed kulude hüvitamiseks seoses alla 16–18-aastaste lastega perede elukalliduse tõusuga ja alla kolmeaastaste lastega perede toidukulude kasvu hüvitamiseks..\nSamuti võib mõnes piirkonnas eelisjärjekorras lubada lasteaeda üksikvanemaga peresid..\n© Reshak.ru - vastusraamatute kogu keskkooliõpilastele. Siit leiate reshebnikud, GDZ-d, tekstide tõlked vastavalt kooli õppekavale. Peaaegu kogu saidil kogutud materjal on autoriõigusega kaitstud spetsialiseeritud spetsialistide üksikasjalike selgitustega. Võite alla laadida gdz, reshebniki, parandada koolihindeid, suurendada teadmisi, saada palju rohkem vaba aega.\nSaidi peamine ülesanne on aidata koolilapsi ja vanemaid kodutööde tegemisel. Lisaks täiendatakse kogu materjali, lisatakse uusi lahenduskollektsioone.\nVenemaa Föderatsiooni põhiseaduse muudatused 2020: muudatuste põhiolemus, milline on saak?\nAasta algust tähistasid muutused venelaste elus, eriti uudised põhiseaduse muutmise kohta. Uued Venemaa Föderatsiooni põhiseaduse muudatused 2020. aastal põhjustasid riigis märkimisväärset segadust, mis on muudatuste põhiolemus ja kas selles on konks? Tõepoolest, president teatas hiljuti, et Vene Föderatsiooni põhiseadus on ideaalne ja ei vaja muudatusi ning nüüd tehakse terve pakett muudatusi, mis kindlasti mõjutavad tavakodanike elu..\nViimastel aastatel on riigis inimesed harjunud võimude usaldamatusega ja enamus on kaotanud lootuse kvalitatiivsetele muutustele paremuse poole. Ametnikud, nagu ka muud võimud, on juba ammu rahvast lahutatud ja elavad oma elu ning sageli on nende küünilisus silmatorkav.\nNüüd meenusid võimudele järsku rahva kohta, sest kõik põhiseaduse muudatused peavad tegema inimesed otse ja nad peavad need referendumil heaks kiitma. See on vastutustundlik äri ja suurriigid, mille juuresolekul on võimudel keeruline leppida. Nii et võib-olla tasub inimestelt hääleõigus ära võtta ja riigi peamist seadust oma äranägemise järgi muuta?\nVenemaa Föderatsiooni põhiseaduse muudatused 2020: muudatuste loetelu\nKummalisel kombel, kuid enamik meie kodanikke ei saa aru, milliseid muudatusi tehti Vene Föderatsiooni põhiseaduses 2020. aastal. Te ei üllata meid "tasustatud opositsioonimeestega", kuid praegu peaksime arvestama mitme olulise nüansiga. Muudatuste teksti koostasid kogenud kelmid ja mõned neist on nii segaduses, et muudatuste olemuse saavad aru ainult kvalifitseeritud juristid..\nKusagil alateadvuse tasandil mõistavad inimesed, et need toimetused pole põhjuseta ja neile isiklikult ei tule midagi head ning see tekitab põhjendatud hirme. Kolmas punkt on muudatuste partii. Riigiduuma vaatab presidendi "soovitusel" iga punkti eraldi, kuid inimesi kutsutakse üles saatma valmis muudatuste pakett kinnitamiseks. Peaaegu kõik muudatusettepanekud on küsitavad. Mõned on lihtsalt üllatavad, teised on hämmelduvad ja kolmandad aetakse uimaseks. Mis on need Putini pakutud Vene Föderatsiooni põhiseaduse muudatused ja mis on nende olemus??\nKokku on välja pakutud 10 muudatusettepanekut ja peaaegu igaüks neist tekitab küsimusi.\n1. Tutvustada Venemaa Föderatsiooni põhiseaduse prioriteeti rahvusvaheliste lepingute ees.\n2. kehtestada peaministri, ministrite ja föderaalorganite juhtide, kuberneride, senaatorite, asetäitjate ja kohtunike välisriigi kodakondsuse ja elamislubade keeld.\n3. Tugevdada riigi- ja munitsipaalasutuste vahelist suhtlust.\n4. Lisada põhiseadusele Riiginõukogu käsitlev säte.\n5. anda riigiduumale õigus kinnitada valitsuse esimees, samuti tema ettepanekul kõik tema asetäitjad ja föderaalministrid.\n6. Pärast föderatsiooninõukoguga konsulteerimist nimetab president ametisse kõigi õiguskaitseorganite juhid ja piirkondlikud prokurörid.\n7. Muutke presidendile esitatavaid nõudeid: ta peab olema elanud Venemaal vähemalt 25 aastat (nüüd vähemalt kümme aastat), ei tohi olla välisriigi kodakondsuse ega elamisloa omanik mitte ainult valimiste ajal, vaid ka varem. Samuti tehakse ettepanek presidendi ametiaja põhiseadusest tulenevast piirangust välja jätta sõna "järjest", mis võimaldas samal isikul olla presidendiaeg rohkem kui kaks ametiaega, tingimusel et ainult järjestikuste ametiaegade arv ei tohiks ületada kahte.\n8. anda presidendi palvel põhiseaduskohtule õigus kontrollida seaduseelnõude põhiseaduspärasust enne nende allkirjastamist.\n9. Anda föderatsiooninõukogule presidendi ettepanekul volitused vallandada põhiseaduse ja ülemkohtu kohtunikud nende au ja väärikust teotavate kuritegude toimepanemise korral ning kui kohtuniku staatuse säilitamine on võimatu.\n10. Märkige põhiseaduses esivanematelt saadud väärtuste hulka usk Jumalasse, kindlustage vene rahvale riigimoodustaja staatus ja määratlege abielu kui mehe ja naise liit.\nVenemaa Föderatsiooni põhiseaduse muutmise eelnõu 2020. aastal ei ole presidendi sõnul kuidagi seotud seaduse põhialustega. Vene Föderatsiooni põhiseaduse muudatuste arutelu 2020 toimus kolmel lugemisel ning kumbki pool tegi oma parandused. Kokku tegid erakonnad 400 muudatusettepaneku kohta 400 ettepanekut, kuid formaalselt ei muuda see olemust..\nEnamik põhiseaduse muudatusi on seotud eesistumise institutsiooniga ja tegelikult võimaldavad riigis võimu täielikult anastada. Selle fakti varjamiseks on absurdne, kuid valitsuse arvates tehti tähelepanu hajutamiseks ja inimeste rahustamiseks väga vajalikud muudatused. Mõningat hämmeldust põhjustab Venemaa Föderatsiooni põhiseaduse muutmine 2020. aastal Jumala kohta. Vaatamata sellele, et Venemaa on ilmalik riik, on põhiseaduses artikkel usuvabaduse kohta. Vastuvõetud muudatusettepaneku esitas patriarh Kirill, mis asetab õigeusu juba sammu võrra kõrgemale kui teised Venemaa Föderatsiooni usundid.\nSaadikute töörühm tegi tõsiselt ettepaneku muuta presidendi kantselei pealkiri. Nende arvates see ei kõla, kuid "Venemaa kõrgeim valitseja" on jah. Muudatus lükati tagasi, nagu ka "Teises maailmasõjas võitjariigi" staatuse määramine Venemaale. Ilmselt kõlaks see kõik protokolli koosolekutel, kui on vaja riigi ja selle presidendi nime täielikult esindada, liiga pateetiline ja pikk.\n11. märtsil võttis riigiduuma kõik muudatused kolmandal lugemisel vastu ja föderatsiooninõukogu kiitis need heaks. Pärast muudatusettepanekute läbivaatamist Vene Föderatsiooni konstitutsioonikohtus toimub 22. aprillil üleriigiline hääletus Venemaa Föderatsiooni põhiseaduse muutmise üle.\nMiks vajame põhiseaduse muudatusi 2020. aastal\nEsmapilgul tundub kõik üsna korralik ja siiski on midagi murettekitavat. Valitsusametnike sõnul on osa põhiseaduse sõnastusest muudetud "avaliku võimu paremaks korraldamiseks" ja kohaliku omavalitsuse organite kontrolli tugevdamiseks. Kuid me teame, et rahvahääletuse korraldamine muudatuste heakskiitmiseks on kulukas..\nElla Panfilova (CEC juht) sõnul on ülevenemaalise hääletuse ettevalmistamine juba alanud. 35,8 miljonit rubla on juba kulutatud logo, loosungi, kümne ekraanisäästja ja 30 video loomiseks. Nagu nad ettevõttes "Ima-Consulting" kinnitavad, pakkus nende esindus madalaimat hinda ja tegi isegi osa paigutustest oma kulul. Kokku on eelarvest kavas eraldada hääletamiseks umbes 14 miljardit rubla ja see on sama summa, mis kulus 2018. aasta presidendivalimistele. Hind on liiga kõrge, et lihtsustada suhtlust piirkondlike ametnikega ja tugevdada kontrolli võimustruktuuride üle..\nMiks on põhiseaduse muudatusi 2020. aastal tegelikult vaja, selgub pärast mõne neist tervikteksti lugemist..\n.✔ Lisaks on teises muudatusettepanekus keelatud välisriigi kodakondsus või elamisluba ministrite, julgeolekuametnike, igat liiki ametnike kandidaatidele ja keeld omada pangakontosid välispankades. Teoreetiliselt peaks see välistama välisriikide mõju Vene Föderatsiooni poliitikale, kuid mis tegelikult? Kahjuks on Venemaal haridus rasketes aegades ja enamik jõukaid kodanikke eelistab oma lapsi välismaale õppima saata. Samal ajal saavad noored häid kindlaid teadmisi ja on valmis koju tagasi pöörduma, et neid praktikas rakendada. Nii juhtub, et nii pikaks ajaks välismaal viibimiseks peavad koolilapsed ja üliõpilased taotlema teist kodakondsust või saama alalise elamisloa. Pärast selle muudatuse vastuvõtmist muutub töö mis tahes valitsusorganisatsioonides pärast seda võimatuks. Miks seda teha? Võib-olla sellepärast, et pärast SIIN elamist näevad õpilased elatustaseme erinevust ja omavad vajalikke teadmisi, kuidas seda muuta?\n✔ Neljas muudatus tugevdab riiginõukogu rolli ja nõuandva kogu asemel saab sellest struktuurist täidesaatev. See peaks andma osa presidendi volitustest riiginõukogule ja rahvale. Seda esitatakse presidendi enneolematu heldusena. Nad eelistavad siiski varjata, et just president on Riiginõukogu ja ka Julgeolekunõukogu juht..\n✔ Punktis 6 eeldatakse, et nüüdsest nimetab president pärast föderatsiooninõukoguga konsulteerimist otse õiguskaitseorganite juhid ja prokurörid. Muudatuse toetajad kutsuvad üles meenutama skandaalset kohtunikku Khakhalevat, keda keegi ei saa vallandada. Ja kui president saab need volitused, on selliseid juhtumeid vähem. Tegelikult võimaldab selline kontroll siloviki üle määrata võimule lojaalsed inimesed ja nende kaudu avaldada survet, sealhulgas opositsioonile..\n✔ Punkt 7 presidendikandidaadile esitatavate nõuete kohta. See kajastab teist punkti kandidaadi välisriigi kodakondsuse kohta. Kui aga turvaametnike ja ametnike puhul räägime teise kodakondsuse (elamisloa) lubamatusest ametissenimetamise / valimise ajal, siis presidendiametis on varasemalt teine kodakondsus lubamatu. Milleks? See ahendab oluliselt sellele kohale kandideerijate ringi. Nagu me teame, saab mõne riigi territooriumil sündinud laps automaatselt selle riigi kodakondsuse. Tulevikus, kui see täiskasvanud laps tahab presidendiks saada, on see tal võimatu, hoolimata sellest, kui andekas ta poliitikuna on.\n✔ Lisaks tehakse põhiseaduses ettepanek asendada presidentuuri tingimustega seotud rida. Nüüd keelab riigi põhiseadus riigipea ametikoha täitmise kaks järjestikust ametiaega, kuid muudatusega soovitakse eemaldada sõna „järjest”. Valentina Tereškova tegi pärast muudatuste vastuvõtmist ja põhiseaduse uuendamist ettepaneku Vladimir Putini presidenditingimused tühistada, mis tagab praeguse presidendi praktiliselt eluaegse valitsemise.\nUue seaduse kohaselt saab Venemaa pärast muudatuste vastuvõtmist uueks riigiks ja tehniliselt saab Putin pärast praeguse ametiaja lõppu ennast uuesti nimetada veel kaheks ametiajaks. Arvestades meie põhiseaduse garanti vanust, muudab see tema valitsemise praktiliselt kogu eluks.\n✔ Klausel 9 iseenesest rikub põhiseadust. Täidesaatev võim ja kohtusüsteem töötavad nüüd tandemina, kuid üksteisest sõltumatult. Muudatuse vastuvõtmisega allutab täidesaatev võim õigussüsteemi endale, mis muudab kohtusüsteemi üldiselt mõttetuks..\n✔ Punkt 10 tugevdab mõistet "abielu" kui mehe ja naise liit. Põhimõtteliselt kiidab selle heaks enamik kodanikke, kes vaatavad õudusega Euroopas samasooliste abielu. Jumala mainimine purustab mõnda ja on midagi. Tegelikult tähendab see, et riigipea ametikohale saab tulevikus kandideerida ainult õigeusklik. Teiste uskude esindajad ehk ateistid tunnevad end kindlasti veidi ebamugavalt. Ja kui pöörata tähelepanu muudatusettepanekule, mis tunnistab vene rahvast "riigimoodustavaks rahvaks", siis muutub täiesti arusaamatuks, kuidas elada teiste põlisrahvaste jaoks, kellel on muid rahvusi, kui nad on nüüd ametlikult teise klassi inimesed?\n✔ Üks "ahvatlusi" on kodanike mure koondamine põhiseadusesse, tagades iga-aastase palkade ja pensionide indekseerimise. See on tühi muudatusettepanek, kuna sama indekseerimine on kirjas ka tööseadustikus ja pensioniseaduses, kuid inimesed esitavad seda väga vajalikuna. Tõsi, nad unustavad, et indekseerimiseks kasutatava koefitsiendi määrab riik. Ja olek suudab kehtestada nullkoefitsiendi või isegi täiesti negatiivse.\n✔ Juba "inimeste heakskiidu" protseduurist sai kirss tordil. Kui varasemad põhiseaduse muudatused olid võimalikud ainult rahvahääletuse teel, siis nüüd on see asendatud ülevenemaalise hääletusega. Mõni inimene ei mõista erinevust, kuid on. Rahvahääletus loetakse kehtivaks, kui sellel osaleb vähemalt 50% registreeritud valijatest. Edasi loetakse hääled kokku ja otsus tehakse lihthäälteenamusega. "Ülevenemaalise hääletuse" praeguses olukorras pole vahet, kui palju valijaid valimisjaoskonda tuleb. Isegi kui kohale tuleb 5% valijatest, otsustab riigi edasise saatuse just see "enamus".\nallikas: 9111.ru, mis tahes kopeerimine ainult allika märkimisega.\nPalusin tellijal leida teavet kunstliku kooma kohta, siin on huvitav materjal\nKunstlik kooma on kliinilise meditsiini seisukohalt patsiendi ajutine teadvuseta sukeldumine, mille käigus pärsib sügavalt ajukoorte ja ajukoorte aktiivsust ning kõigi refleksfunktsioonide täielik seiskumine..\nKunstliku kooma põhjused\nKunstlik kooma on äärmuslik meede. Sellist meedet kasutatakse ainult siis, kui arstid ei näe muud võimalust kaitsta patsiendi keha pöördumatute aju muutuste eest, mis ohustavad tema elu. Need hõlmavad ajukoe ja nende tursete survetoimetust, samuti verejookse või verejookse, mis kaasnevad raske traumaatilise ajukahjustuse või ajuveresoonte haigusega..\nLisaks võib kunstlik kooma asendada üldanesteesiat suuremahuliste erakorraliste operatsioonide või keeruliste kirurgiliste sekkumiste korral otse ajule..\nMiks astuda kunstlikku koomasse? Ajukoe ainevahetuse aeglustamiseks ja aju verevoolu intensiivsuse vähendamiseks. Selle tulemusena aju veresooned kitsenevad ja koljusisene rõhk langeb. Selles seisundis on võimalik eemaldada ajukudede tursed ja vältida nende nekroosi (nekroosi).\nKunstliku kooma seisundi tutvustamine viiakse läbi intensiivravi ja intensiivravi osakondades spetsiaalsete ravimite kontrollitud annuse pideva manustamisega. Enamasti on need kesknärvisüsteemi pärssivad barbituraadid või nende derivaadid. Meditsiinilisse koomasse sukeldamiseks valitakse suured annused, mis vastavad kirurgilise anesteesia staadiumile.\nPärast ravimi toime ilmnemist ilmnevad kunstliku kooma sümptomid:\n1 täielik lihaste lõdvestus ja liikumatus;\n2 kõigi reflekside puudumine (sügav teadvusetus);\n3 kehatemperatuuri langus;\n4 vererõhu langetamine;\n5 südame löögisageduse (südame löögisageduse) märkimisväärne langus;\n6 atrioventrikulaarse (atrioventrikulaarse) juhtivuse aeglustumine;\n7 seedetrakti aktiivsuse blokeerimine.\nTuleb märkida, et hapnikuvaeguse kompenseerimiseks, mida aju oleks pidanud kogema südame löögisageduse languse tõttu, ühendatakse patsiendid koheselt mehaanilise ventilatsiooni aparaadiga (ALV). See tähendab, et suruõhu ja hapniku hingav segu surutakse kopsudesse. Selle tulemusena on veri küllastunud hapnikuga ja kopsudest eemaldatakse süsinikdioksiid.\nKunstliku kooma seisundis viibimise ajal registreeritakse spetsiaalsete seadmetega kõigi tema elutähtsate funktsioonide näitajad ja intensiivravi osakonna anestesioloog ja elustajad jälgivad seda pidevalt..\nNeurokirurgid märgivad, et kunstliku kooma tagajärjed sõltuvad põhjusest, mis tingis vajaduse patsienti sellesse seisundisse viia..\nKuid paljud kunstliku kooma tagajärjed on seotud asjaoluga, et pikaajalisel mehaanilisel ventilatsioonil (ALV) on palju kõrvaltoimeid. Peamised tüsistused mõjutavad hingamissüsteemi ja väljenduvad trahheobronhiidis, kopsupõletikus, bronhide blokeerimises (obstruktsioonis) koos adhesioonidega, pneumotooraksiga, hingetoru kitsendamisena (stenoosina), selle limaskesta lamatistena, hingetoru ja söögitoru seintes esinevate fistulitena..\nLisaks väljenduvad kunstliku kooma tagajärjed veresoonte verevoolu häiretes (hemodünaamika), pikka aega mittetöötanud seedetrakti patoloogilistes muutustes, neerupuudulikkus jne. Samuti registreeritakse arvukalt neuroloogilisi häireid patsientidel pärast ravimist põhjustatud kooma seisundist taastumist..\nKunstliku kooma diagnoosimine\nPraeguseks viiakse kunstliku kooma diagnoosimine läbi paljude meetodite abil..\nAju funktsionaalsete parameetrite määramise kohustuslik meetod on ajukoore aktiivsuse jälgimine elektroentsefalograafia abil. Tegelikult on kunstlik kooma ise võimalik ainult elektroencefalograafi pideva jälgimise tingimustes, millega patsient on pidevalt ühendatud.\nAju verevoolu mõõtmise meetodil (aju hemodünaamika) on mikrotsirkulatsiooni hindamiseks sellised meetodid nagu lokaalne laserfluometria (anduri sisestamisega ajukoe) ja aju üldvereringe radioisotoopide mõõtmine.\nKunstliku kooma seisundis oleva patsiendi aju seisund viiakse läbi koljusisese rõhu mõõtmisega aju vatsakestes - ventrikulaarse kateetri paigaldamisega neisse. Ajukudede ainevahetuse hindamise meetod võimaldab määrata ajust voolava venoosse vere hapnikuga küllastatuse astet ja teatud komponentide sisaldust - tehes perioodiliselt vereanalüüsi kaelaveenist.\nKunstliku kooma diagnoosimiseks kasutatakse ka pildistamismeetodeid, sealhulgas kompuutertomograafiat (CT), magnetresonantstomograafiat (MRI) ja positronemissiooniga kompuutertomograafiat (PECT). Koos aju verevoolu mõõtmise meetoditega kasutatakse neuroreanimatoloogias CT ja MRI, et määrata kunstliku kooma tulemuse prognoos..\nEksperdid arutavad, millal pidada koomat lootusetuks. Paljude lääneriikide kliinilises praktikas loetakse lootusetuks traumaatilise ajukahjustusega patsiente, kes on pidevalt vegetatiivses seisundis olnud üle kuue kuu. Sellisel juhul määratakse selline diagnoos sündroomi põhjuste kindlakstegemise, patsiendi seisundi kliinilise hindamise ja koomas viibimise kestuse põhjal..\nSelles kontekstis tundub sõnastus "kunstliku kooma ravi" meile sobivam, kuna kunstlik kooma ei ole haigus, vaid meditsiinilistel põhjustel suunatud kliiniline tegevus..\nSelliseid näidustusi põhjustab kunstlik kooma pärast operatsiooni, kopsupõletikuga kunstlik kooma või insuldiga kunstlik kooma..\nNiisiis tehti pärast operatsiooni kunstlik kooma kuulsale Saksa võidusõiduautojuhile Michael Schumacherile pärast seda, kui ta sai Alpides suusatades 2013. aasta detsembri lõpus raske peavigastuse. Esiteks tehti talle kaks kõige keerulisemat neurokirurgilist operatsiooni ja seejärel tehti kunstlik kooma..\nKuu aega hiljem hakkasid Grenoble'i kliiniku arstid kunstlikust koomast eemalduma - vähendades manustatud ravimite annust. Kuid sportlane on endiselt peaaegu kuus kuud koomas..\nJa 18. märtsil 2014 viidi Belgia monarhi 50-aastane vend prints Laurent ägeda kopsupõletiku tunnustega haiglasse. Tõhusamaks raviks paigutasid arstid ta intensiivravisse ja viisid kopsupõletikuga kunstlikku koomasse. Pärast kahenädalast koomat, mille jooksul viidi läbi ravi, toodi ta koomas rahuldavas seisundis välja..\nKunstliku kooma kui ajuveresoonkonna õnnetuse raskete tagajärgede riski vähendamise põhjuste hulgas on ajuinsult (isheemiline või hemorraagiline). Selle haiguse korral tekib fokaalne ajukahjustus, mille pöördumatud tagajärjed ilmnevad sõna otseses mõttes mõne tunni jooksul. Selle vältimiseks, samuti verehüübe eemaldamiseks, võib patsiendi viia kunstlikku koomasse. Kuid see ravimeetod on pigem riskantne..\nKunstliku kooma (mis pole põhjustatud eelnevast operatsioonist) kestus on seotud vigastuse või haiguse olemuse ja raskusastmega ning võib ulatuda mitmest päevast mitme kuuni. Kunstliku kooma järeldus algab alles pärast trauma või haiguse tunnuste tagajärgede kadumist - patsiendi tervikliku uurimise põhjal.\nKunstliku kooma kõige pettumust tekitavat prognoosi täheldatakse subaraknoidse verejooksu (mis tekib arteriaalse aneurüsmi rebenemise või traumaatilise ajukahjustuse tõttu) ja insuldi korral. Ja mida kauem inimene jääb kunstlikku koomasse, seda vähem on paranemisvõimalusi..\nSuurbritannias viidi läbi uuring, mille kohaselt kuni aastani kestnud kunstliku kooma tagajärjed näevad välja sellised: 63% patsientidest suri või tuli koomasse pöördumatu kognitiivse häirega ("taime tasandil"), 27% pärast koomast väljumist sai raske või mõõdukas puue ja ainult 10% patsientidest paranes üsna hea seisund. See uuring võimaldas kindlaks teha neli olulist kliinilist tunnust, mis aitavad määrata kunstliku kooma prognoosi: bradükardia, kooma sügavus, selle kestus ja sellised kliinilised tunnused nagu aju varre somatosensoorsete reflekside näitajad elektroentsefalogrammil, vere glükoosisisaldus, tserebrospinaalvedeliku biokeemilised parameetrid jne..\nKunstlik kooma on protseduur, mis aitab kaasa raskete haiguste ravile, vähendades patsiendi surmaohtu. Koomasse sukeldudes kasutatakse spetsiaalseid ravimeid, mis ajutisi põhifunktsioone aeglustavad. Uimastitest põhjustatud unes viibimisega kaasnevad teatud riskid. Vaatamata tüsistuste tõenäosusele naaseb enamik patsiente ohutult teadvusse ja jätkab täisväärtuslikku elu. Arstidel peavad olema kooma esilekutsumiseks ja säilitamiseks põhjalikud meditsiiniteadmised..\nKui on vaja narkokooma\nKunstliku kooma mõistmiseks peate ette kujutama, et keha on sukeldunud sügavasse unne. Selles seisundis jääb patsient ellu, kuid kaotab võime reageerida keskkonnale, muutub tundetuks puudutuste, valu, katsete suhtes temaga rääkida.\nArstid kutsuvad esile kunstliku kooma seisundi mitmel eesmärgil:\nkiiremaks taastumiseks pärast tõsiseid haigusi, keerukaid vigastusi;\nvabaneda valust, mida ei saa muul viisil kõrvaldada;\nkahjustatud närvikoe taastamiseks.\nProtseduur aitab vähendada pikaajaliste krampide all kannatavate patsientide vigastuste ohtu. Kui patsiendil on aju ödeem, aeglustab meditsiiniline kooma kudede ainevahetust, aitab kitsendada intrakraniaalseid anumaid ja normaliseerida rõhunäitajaid. Pärast tõsiseid kirurgilisi sekkumisi aitab kunstlik uni vältida tüsistusi ja ohte patsiendi elule. Kui tehakse erakorraline ajuoperatsioon, võib see meetod asendada üldanesteesiat.\nInsuldi korral aitab kooma närvirakke taastada. Protseduur parandab kesknärvisüsteemi toimimist pärast elustamistoiminguid, rasket joovet.\nKui patsient vajab kunstlikku koomat, võivad protseduuri läbiviimise näidustused olla järgmised:\nKirurgiline sekkumine südame töösse.\nTõsiste peavigastuste korral aitab meetod vältida koljusiseste verejooksude teket. Neurokirurgiliste operatsioonide läbinud patsientidel aitab protseduur taastumisaega lühendada. Meditsiiniline uni võimaldab teil normaliseerida ainevahetusprotsesse imikute kehas olles, kui nad on juba eos. Kunstlik kooma koos kopsupõletikuga aitab läbi viia patsiendi päästmiseks olulisi terapeutilisi manipulatsioone. Keeruliste kopsuhaiguste korral võtab protseduur lühikese aja.\nRavikooma soodustab marutaudi tõhusat ravi. Selle diagnoosiga patsientide jaoks aitab meetod vastu pidada rasketele ajukahjustustele..\nPatsiendi koomasse viimiseks võimaldatakse intensiivravi osakonnas haiglaravi. Meditsiiniasutuses on patsient ööpäevaringse järelevalve all, tema hingamist ja vereringet jälgitakse iga minut.\nKunstliku kooma määramise korral manustatakse ravimeid peamiselt intravenoosselt. Protseduur põhineb:\nSamuti on võimalik patsienti kooma sukeldada, järk-järgult tema keha jahutades. Protseduuri ajal on kopsude ventilatsioon kohustuslik, hapnikupuudus taastub.\nKui kaua kestab kunstlik kooma\nKunstliku une kestus võib olla erinev. Mõnikord on inimene mitu tundi koomas. Muudel juhtudel kestab ravimikooma päevi, nädalaid või kuid. Meditsiinis on juhtumeid, kui patsiendid olid mitu aastat sarnases seisundis..\nRaviperioodil üle 6 kuu viibimist peetakse ohtlikuks. Pärast pikka koomat võivad tekkida mitmesugused komplikatsioonid ja rehabilitatsioon võtab palju kauem aega..\nJärgmised sümptomid viitavad kunstliku une arengule:\nKooma ajal langevad koljusisese rõhu indikaatorid ja vedeliku maht kehas väheneb. Aju vereringe nõrgeneb, teadvus on täielikult välja lülitatud.\nPatsient muutub haavatavaks mis tahes negatiivsete tegurite suhtes. Mis tahes elutähtsate funktsioonide rikkumine on surmaga ohtlik.\nDiagnoos kunstliku une ajal\nPärast kunstliku une seisundi loomist viiakse tingimata läbi diagnostilised meetmed. Kasutatavate ravimite tõhususe ja keha elutähtsuse jälgimiseks kasutavad nad:\nelektroentsefalograaf, mis jälgib ajukoorte funktsioone insultide, traumaatiliste ajukahjustustega patsientidel (seade on patsiendiga pidevalt ühendatud);\nkompuutertomograafia, mis selgitab verevoolu seisundit, mis võimaldab ennustada kooma edasist olemust;\nventrikulaarne kateeter, mis mõõdab kolju sees olevat rõhku, registreerides keha küllastumise hapnikuga;\nradioisotoopide diagnostikaseade, mis jälgib aju verevoolu.\nPatsiendi seisundi pidev jälgimine aitab vältida rütmihäireid, võimalikku südameseiskust, aitab kaasa koomast õigeaegsele väljumisele.\nSurvehaavandid võivad muutuda pikaajaliseks koomas viibimise ohtlikuks tagajärjeks. Nende välimuse vältimiseks annab meditsiinitöötaja perioodiliselt patsiendi kehale erinevaid positsioone.\nMillised on kooma tüsistused\nPärast kunstlikku koomat täheldatakse paljudel patsientidel tüsistusi. Nende esinemise tõenäosus suureneb neil juhtudel, kui ravimi uni on kestnud pikka aega.\nLisaks rõhuhaavanditele võib kooma provotseerida neeru- ja südamepuudulikkust, vererõhu järsku muutust, organismi nakkuslikke kahjustusi ja neuroloogilisi häireid. Elutähtsate funktsioonide aeglustumine on täis seedesüsteemi patoloogiate arengut, probleeme urineerimisega, põie rebendiga ja peritoniidi tekkega. Nõrga hingamissüsteemi korral suureneb kopsuturse, kopsupõletiku, trahheobronhiidi oht.\nEluohtlik seisund tekib siis, kui patsiendil on okserefleks, mille käigus võivad kannatada hingamisteed ja tekkida lämbumine. Pärast patsiendi meditsiinilisest koomast välja viimist võib tekkida kliiniline surm või pöördumatu bioloogiline surm..\nNarkootikumide koomast väljumine toimub järk-järgult. Inimese koomast eemaldamise käigus lülitatakse välja ventilaator (kunstlik kopsuventilatsioon), kunstlikult loodud olekut toetavad ained eemaldatakse kehast.\nPärast kunstlikust unest ärkamist on elundid ja süsteemid alati nõrgenenud. Normaalne tegevus taastub mõne aja pärast. Eriti pikk taastumine toimub patsientidel, kes on koomas olnud üle ühe kuu. Sellistel juhtudel tuleb kaotatud enesehooldusvõime, motoorse aktiivsuse halvenemine taastada..\nPärast kunstliku kooma toimumist pole prognoos alati soodne. Kõige raskemaid seisundeid täheldatakse insultide, raskete peavigastuste saanud inimestel. Ainult 10% -l patsientidest ei õnnestu uinumisest täielikult taastuda. Ligikaudu 50% patsientidest, kes on mitu kuud olnud sarnases seisundis, ei suuda täieõiguslikku eluviisi järgida ja mõne aja pärast nad surevad. Kuni 30% koomas elanud patsientidest on täielikult puudega ja omandavad puudega inimeste ametliku staatuse.\nHoolimata ebasoodsa tulemuse tõenäosusest ja ohtlike komplikatsioonide tekkimisest, kasutatakse tänapäevase meditsiini erinevates harudes endiselt kunstlikku koomat. Narkootikumide und kasutatakse kriitilistes olukordades, kui muud viisid inimelu päästmiseks on ebaefektiivsed.\nMeditsiinis tähistab termin "kunstlik kooma" teadvusetut seisundit, millesse inimene teadlikult sisse viiakse. Arstid saavad sellise kooma kestust iseseisvalt reguleerida. Sellise seisundi tutvustamine aitab vältida pöördumatuid muutusi, mis ohustavad patsiendi elu..\nMida tähendab kunstlik kooma??\nKunstlik ehk narkokooma on inimese teadvusetu seisund, millega kaasneb aju alamkorteksi töö sügav pärssimine. Teatud ajaks välistavad arstid refleksi aktiivsuse täielikult. Seetõttu ei reageeri keha välistele stiimulitele mingil viisil: selles seisundis olevad inimesed ei karda valu. Protseduuri ajal kasutatavad ravimid aeglustavad hingamisprotsesse, süda hakkab aeglasemalt peksma. On kehatemperatuuri langus, täielik lihaste lõdvestumine.\nPärast inimese kunstlikku koomasse sattumist on arstid sunnitud tema keha töö üle täielikku kontrolli teostama. Hingamisaktiivsuse ja vereringe normaliseerimiseks on patsient ühendatud ventilaatoriga. Inimese keha on praegu haavatav - spetsialistide eksimus võib põhjustada patsiendi surma. See tekitab muret patsiendi sugulaste seas, kes ei saa alati aru, miks tehakse kunstlik kooma, milleks see on mõeldud..\nKunstlik kooma - miks seda süstitakse?\nUurime, miks neid kunstlikku koomasse süstitakse, milliseid eesmärke arstid taotlevad. See inimlik seisund on vajalik, kui pole võimalik vältida pöördumatuid muutusi, mis võivad põhjustada surma. Kunstlikku koomat peetakse sageli ainsaks võimaluseks patsiendi elu päästmiseks..\nAju verevarustuse vähenemine viib ainevahetusprotsesside aktiivsuse vähenemiseni. Selle tulemusena suudavad arstid vähendada aju nekrootiliste kahjustuste tõenäosust. Näiteks aitab raske kopsupõletiku korral kasutatav kunstlik kooma vähendada kudedes degeneratiivsete muutuste kiirust..\nMillistel juhtudel süstitakse kunstlikku koomasse?\nKeha sissetoomist sarnasesse olekusse kasutatakse aktiivselt ajukahjustuse tagajärgede ravimisel. Insuldijärgne kunstlik kooma vähendab vaskulaarsete kahjustuste suurenemise riski. Seda kasutatakse ka järgmistel juhtudel:\nAju ödeemi vähendamiseks trauma korral.\nPikaajalise krambihoogude tekitatud kahju vähendamiseks.\nKui tõsise mürgistuse korral on vaja närvisüsteemi rakke taastada, kahjustage aju anumaid.\nKuidas saada kunstlik kooma?\nKunstliku kooma sissejuhatus toimub ainult haiglas (intensiivravi või intensiivravi osakonnas). Selleks süstitakse patsiendile spetsiaalseid ravimeid. Selle tagajärjel sukeldub keha sügavasse unne: seal on täielik tundlikkuse blokeerimine, teadvusekaotus, mõne keskuse sulgemine.\nRavimeid manustatakse intravenoosselt, nii et kooma saabub kiiresti. Pärast süstimist ühendatakse patsient ventilaatoriga. Elektroodid asetatakse kardiovaskulaarse aktiivsuse jälgimiseks rindkere pinnale. Vajadusel ühendatakse patsient elektroentsefalograafiga.\nRavikooma - ravimid\nNagu eespool mainitud, süstitakse patsient ravimite abil kunstlikku koomasse. Ravim ja selle annus määratakse sõltuvalt protseduuri eesmärgist, võttes arvesse patsiendi seisundit ja kunstliku kooma vajalikku kestust. Kasutatavate uimastirühmade hulgas:\nPropofool. Kasutatakse lühiajaliseks manustamiseks koomasse. Sageli kasutatakse ainet intravenoosse anesteesiana. Ravimil on aju kaitsev toime, seetõttu saab seda kasutada veresoonte kahjustuste ennetamiseks. Toote vajalikku kontsentratsiooni on raske pikka aega säilitada, seetõttu kasutatakse seda mitte rohkem kui paar tundi.\nBensodiasepiinid. Need kuuluvad rahustitesse, mida kasutatakse krambivastaste ravimitena, unehäirete raviks. Nende kasutamisel ei tohi kooma kestus ületada 72 tundi..\nBarbituraadid. Enamikul juhtudel manustatakse neid ravimeid patsientidele, kellele määratakse kunstlik kooma. Nad leevendavad aju struktuuride turset, omavad head kaitsvat toimet.\nOpiaadid. Raviks praktiliselt ei kasutata. Nad kuuluvad narkootiliste analgeetikumide rühma. Nendest ravimitest koosnev kooma võib tekkida kõrvaltoimena, kui ravimit kasutatakse valuvaigistina..\nMida tunneb inimene narkokoomas??\nKunstlik kooma erineb tavalisest patoloogilisest seisundist ainult selle poolest, et see on põhjustatud teadlikult, ravimite abil. Vastasel juhul ei erine see ajutegevuse rikkumise põhjustatud seisundist. Koomas on patsiendi hingamis- ja lihasaktiivsus täielikult alla surutud, innervatsiooni keskused ei toimi. Patsient muutub ajutiselt liikumisvõimetuks, ei tunne midagi, on sügava unega sarnases seisundis. Samal ajal säilib ajutegevus ja pärast koomas olekust välja tulekut mäletavad patsiendid, mis nendega varem juhtus..\nKõige sagedamini küsitakse patsiendi sugulasi ja sõpru, kellele näidatakse kunstlikku koomat, kui kaua nad selles suudavad püsida ja mida see täis on. Arstid ei saa neile alati konkreetset vastust anda. Iga juhtum on ainulaadne ja nõuab individuaalset lähenemist, patsiendi seisundi õiget diagnoosi. Sõltuvalt põhjuste tõsidusest, mille tõttu oli vaja kunstlikult kooma sattuda, võib selle seisundi kestus varieeruda mitu tundi kuni mitu nädalat..\nArstid mõistavad, et sellise manipuleerimise komplikatsioonide oht on otseselt proportsionaalne selle kestusega: mida pikem on kunstlikus koomas viibimise periood, seda suurem on komplikatsioonide tõenäosus. Pärast protseduuri võivad kardiovaskulaarse ja kesknärvisüsteemi rikkumise sümptomid ilmneda pikka aega. Taastumisperiood on pikk.\nKuidas meditsiinilisest koomast välja tulla?\nRääkides patsiendi kunstlikust koomast eemaldamisest, juhivad arstid tähelepanu asjaolule, et see protsess ei ole üheastmeline ja nõuab esialgset ettevalmistust:\nEsiteks lülitatakse patsient ventilaatorist välja, treenides iseenda hingamist.\nAlates mõnest sekundist suurendavad arstid järk-järgult hingamisperioodi kestust ilma seadmeta..\nSõltuvalt sellest, kui kaua kooma kestis, peab patsient uuesti õppima kõndima, tegema kergeid manipuleerimisi hoolduseks ja enesehoolduseks. Taastusravi periood võib kesta mitu kuud.\nKuidas narkokoomast välja tulla?\nKunstlikust koomast välja tulek toimub järk-järgult. Patsiendid tulevad sellisest seisundist nagu ravimikooma erineval viisil: väljumise kestus võib olla mitu tundi:\nEsmalt taastuvad autonoomse närvisüsteemi refleksid ja funktsioonid..\nKa teadvus naaseb järk-järgult, episoodiliselt. Sellisel juhul on võimalik kaootiliste liikumiste, deliiriumi, segasuse juhtumid..\nMõnel patsiendil tekivad harvad krambid.\nEnamasti ei mäleta patsiendid koomas veedetud ajast midagi. Taastusravi viivad läbi mitu spetsialisti korraga:\nArstid tunnistavad, et kunstlik kooma on riskantne teraapia. Ravi lõpus seisab inimene silmitsi pika ja raske rehabilitatsiooniprotsessiga. Enamikul patsientidest õnnestub oma tavaline elu naasta aasta jooksul. Pealegi, mida lühem on koomas viibimise periood, seda suuremad on võimalused kiireks taastumiseks..\nRavikooma - tagajärjed\nNeurokirurgia spetsialistid on kindlad, et kunstliku kooma tagajärjed sõltuvad otseselt põhjusest, millest on saanud märge inimese sisenemiseks sellesse seisundisse. Selle ravimeetodi kasutamise võimalike negatiivsete tagajärgede hulgas:\nmehaanilisest ventilatsioonist tingitud hingamissüsteemi tüsistused: trahheobronhiit, kõri stenoos, kopsupõletik, kopsuturse;\nMiks süstitakse inimesi kunstlikku koomasse\nKooma on seisund, mille korral aju aktiivsus väheneb. See esineb haiguse või raske vigastuse ilminguna. Koomas inimene ei reageeri välistele stiimulitele: ta ei tunne valu, hingamine ja südametegevus aeglustuvad, kehatemperatuur langeb, lihased lõdvestuvad täielikult..\nSelles seisundis nõuab patsient väga tõsist jälgimist ja kontrolli. Arstid peavad tagama piisava ventilatsiooni ja ringluse. See on elu ja surma vahepealne seisund. Koomas inimene on äärmiselt haavatav. Iga viga elutähtsate funktsioonide säilitamisel võib lõppeda surmaga.\nKoma astme hindamiseks kasutatakse Glasgow skaalat..\nKoomadiagnoosil on negatiivsed seosed. Koomal pärast õnnetust või tõsise haiguse lõpus on prognoos tavaliselt halb. Arstid tajuvad selle kasutamist ravieesmärkidel murelikult. Inimene sukeldub ravimite abil kunstlikult sügavasse unne, nii et seda nimetatakse kunstlikuks, narkootiliseks või indutseerituks..\nInimene süstitakse uinumisunne:\naju ödeemi vähendamiseks;\nkahjustuste vähendamiseks pikaajalise krambihoo ajal;\net anda patsiendile aega taastuda raskete vigastuste või haiguste taustal;\nnärvirakkude taastamiseks pärast elustamist, rasket mürgitust või insuldi.\nPärast kirurgilisi sekkumisi täheldatakse sagedamini indutseeritud koomat. Valutundlikkuse väljalülitamiseks viiakse inimene ravimite sügavasse unne. Teadvuse allasurumine anesteesiaga on pigem kõrvaltoime. Enamasti on operatsiooni ajal vajalik ainult valu leevendamine ja patsiendi immobiliseerimine. Mõnikord on seda võimalik saavutada spinaalanesteesiaga, olles samal ajal täiesti teadlik..\nOperatsioonijärgne kooma kestab täpselt nii kaua, kuni anesteesia kestab.\nKuidas esile kutsuda ravimite uni?\nPatsient pannakse koomasse, kasutades erinevaid ravimeid. Ta lebab liikumatult, ilma minimaalse lihaspingeta, teadvuseta, ta ei reageeri stiimulitele. Ilma liikumiseta võivad patsiendi kehale tekkida lamatised, nii et iga kahe tunni tagant pööratakse ta voodile.\nNarkootikumidega hingamine on tavaliselt liiga nõrk. Patsient läbib kunstliku ventilatsiooni. Patsiendi lihased on lõdvestunud, kuid teadvus puudub. See võimaldab abistada hingamist ilma igasuguse vastupanuta..\nIndutseeritud koomasse süstimiseks kasutatakse mitmeid ravimite rühmi:\nPropofool. Propofool on üldanesteetikum. Seda kasutatakse anesteesiaks. Kliinilistes uuringutes on leitud, et sellel ravimil on tugev ajukahjustuste eest kaitsev toime. Propofooli eripära on see, et see toimib väga lühikest aega. Tavaliselt manustatakse neid aineid intravenoosse infusioonina. Meditsiinitöötajad jälgivad anesteesia efektiivsust ja reguleerivad pidevalt kooma sügavust. Aeglustage või kiirendage propofooli infusiooni. Sellise anesteesia lühike kestus vähendab kõrvaltoimeid ja aega, mis kulub indutseeritud koomast taastumiseks. Samal ajal jääb teadvuse rõhumise aste hästi kontrollitavaks. Toimeaine täpset kontsentratsiooni on pikka aega väga raske säilitada. Seetõttu kasutatakse propofooli mitte rohkem kui paar tundi..\nBensodiasepiinid. Bensodiasepiinid on rahustid, mida kasutatakse ärevuse, unerohu või krambivastaste ravimite raviks. Ravimitest põhjustatud kooma kestus bensodiasepiinidega ei ületa tavaliselt 72 tundi.\nBarbituraadid. Barbituraate kasutatakse kõige sagedamini indutseeritud kooma korral. Samuti, nagu propofool, vähendavad need ravimid turset. Barbituraate peetakse klassikaliseks kooma ravimiks. Need on püsinud asjakohased mitu aastakümmet..\nOpiaadid. Opiaadid klassifitseeritakse narkootiliste analgeetikumide hulka. Nende ravimitega indutseeritud kooma areneb sageli valu leevendamise kõrvalnähuna.\nTraditsiooniliselt kasutatakse indutseeritud kooma puhul barbituraate. Neid kasutatakse raskete haigustega inimestel, insuldi korral, pärast pikaajalist elustamist või neurokirurgilistes sekkumistes. Barbituraatide efektiivsust jälgitakse elektroentsefalogrammi abil. Selles uuringus registreeritakse vaimne aktiivsusega seotud elektriline aktiivsus. Kui saavutatakse piisav ajutegevuse langus, loetakse ravimite toime saavutatuks. Vaatamata suurtele barbituraatide kasutamise kogemustele on alati kõrvaltoimete võimalus. Kõige sagedamini esineb südamehaigus. Need tüsistused võivad olla eluohtlikud. Seetõttu kasutatakse indutseeritud koomat alles pärast kavandatud eeliste ja riskide hindamist..\nIndutseeritud koomat kasutatakse pikaajaliseks üldiseks valu leevendamiseks või aju kaitsmiseks.\nKunstlik kooma kui pikaajaline valu leevendamine ei erine ajutisest anesteesiast liiga palju. Mõnikord saab inimene nii tõsiseid vigastusi, et suure annuse valuvaigistite taustal on võimatu tema teadvust hoida. Meditsiinipersonal ja spetsiaalsed seadmed kontrollivad ohvri keha kõiki funktsioone. Patsiendi lihasaktiivsus ja hingamine on alla surutud, selle jaoks viiakse nad kunstlikku koomasse. Patsient ei koge stressi ja keha taastub tõhusamalt.\nAjutegevuse vähendamiseks kasutatakse indutseeritud koomat. Mida madalam see on, seda väiksem on hapnikutarve. See on oluline olukordades, kus elutähtsate keskuste normaalne hapnikuvarustus on häiritud. Hapnikupuudus võib tekkida erinevatel põhjustel..\nKunstlikku koomat kasutatakse vastsündinutel, kellel on pikaajaline hapnikunälg. Mõnikord peatub sünnituse tagajärjel nabaväädi verevool ja hingamine puudub endiselt. Seda seisundit nimetatakse lämbumiseks. See on mingi kägistamine. Vastsündinu aju kannatab hapnikupuuduse käes. Laps magab ravimite une, et närvirakud saaksid ainevahetuse taastada. Me räägime võimalusest, kui vereringe ei ole häiritud, kuid veri sisaldab vähe hapnikku.\nOn olukordi, kus veri sisaldab hapnikku, kuid ei pääse veresoontesse. See juhtub nn isheemilise insuldiga. Insuldi ajal on aju veresooned blokeeritud verehüüvete või muude ainetega, mida nimetatakse emboolideks.\nNärvirakkude verevarustus on häiritud, kui verevoolu kogumaht väheneb. Probleem juhtub südames endas, näiteks müokardiinfarktiga. Siis ei saa süda oma pumpamisfunktsiooniga hakkama ja vereringe on ebapiisav..\nTsirkuleeriva vere tegelik maht võib väheneda. See juhtub siis, kui mingi vigastuse või operatsiooni tagajärjel tekib tohutu verejooks..\nSamuti on ödeemiga häiritud aju hapnikuvarustus. Paljud erinevad seisundid võivad põhjustada ödeemi: infektsioonid, insult, kasvajad, verejooksud, autoõnnetustes, tööõnnetustes või ekstreemspordi ajal saadud vigastused..\nAju ödeemi mis tahes põhjuse korral juhtub palju sama. Aju aine suureneb mahult ja kiilub kolju looduslikesse avadesse.\nKui inimese nägemisnärvid paisuvad ja paisuvad koljust välja, viib see ainult nägemiskahjustuseni. Aga kui kogu aju aine paisub ja selle kiilumine kuklaluusse, siis inimene tavaliselt sureb. Foramen magnumiga külgnev ajuosa sisaldab elutähtsaid keskusi. See piirkond kontrollib vereringet, hingamist ja muid elutähtsaid funktsioone. Selle ajuosa ühendamine on surmav.\nInterstitsiaalse osalemise vältimiseks kasutatakse erinevaid turse vähendamise meetodeid. Mõnikord kasutatakse kraniotoomiat osa luude eemaldamiseks ja annab seeläbi rohkem ruumi laienemiseks ja rõhu vähendamiseks. Mõnikord kasutatakse agressiivselt erinevaid osmootseid või diureetilisi ravimeid.\nKunstlik kooma vähendab turseid vähem ilmselgelt. Indutseeritud kooma jaoks kasutatavad vahendid vähendavad ajutegevust dramaatiliselt. Aju on sama organ nagu kõik teisedki. Ta vajab energiat ja toitaineid. Kui inimene lahendab probleeme või mõtleb, kulutavad tema närvirakud palju energiat. Verevool suureneb vastavalt. Veresooned lähevad sellega üle ja see võib turset märkimisväärselt suurendada. Kui vähendate vaimset aktiivsust, väheneb ka vajadus hapniku ja toitainete järele. Vastavalt sellele väheneb täiendava verevoolu vajadus. Seega, kui ähvardav ajuturse ilmub, süstitakse patsient kunstlikku koomasse, teadvus ja igasugune muu tegevus surutakse alla.\nMida vähem verd ajju voolab, seda väiksem on turse aste. Just see mehhanism aitab vältida tüsistusi..\nEsilekutsutud kooma võib kesta mitu tundi kuni mitu nädalat. Tüsistuste oht sõltub teadvuse depressiooni kestusest. Mida kauem ravim magab, seda suurem on komplikatsioonide oht. Võib-olla südamepuudulikkuse, erinevate infektsioonide, rõhuhaavandite või patsiendi pika vegetatiivses seisundis viibimise areng. Pärast koomat võivad kardiovaskulaarse ja närvisüsteemi kahjustusega seotud sümptomid püsida pikka aega.\nTaastumisperiood võtab sageli nädalaid, kuid või lõpmatuseni. Patsient võib koomas püsida seni, kuni hooldus jätkub. Ainult eluohtlikud tüsistused võivad seda perioodi piirata..\nKoomast välja tulles on alati oht jääkaineteks. Kõige sagedamini kurdavad patsiendid erksate õudusunenägude ja isegi hallutsinatsioonide üle. Arstid seostavad seda asjaoluga, et indutseeritud kooma ajal satub osa välistest stiimulitest närvikeskustesse..\nKuna patsient on elu ja surma piiril, eelistavad arstid hoida teda lähemal uimastite põhjustatud une ohutule alale. Niisiis säilib inimesel võime vastu võtta osa välistest stiimulitest. Selliseid väliseid stiimuleid on väga vähe. Teabe puudusel töötleb aju ja tõlgendab kummalisel viisil kõike, mis talle kättesaadav oli. Nii tekivad õudusunenäod ja nägemused.\nSageli on hoolduses kaasatud narkokoomas viibivate inimeste sugulased ja sõbrad. On üldtunnustatud, et sellises olukorras on võimalik ja vajalik patsientidega rääkida. Mõned patsiendid väidavad, et on haiglas viibimise ajal esilekutsutud koomas palju kuulnud. Ilmselt on teave, mida ravimunenäos olev inimene lähedastelt kuuleb, vähem hirmutav ja häiriv. Selline tugi aitab inimestel rahulikumalt koomast välja saada..\nKuidas sellest seisundist välja tulla\nKoomast välja tulek võtab aega. Enamasti ei suuda patsient lihtsalt silmi avada ja voodist tõusta. Kui patsiendile tehti pikka aega kunstlik ventilatsioon ja ta pidi liikumatult lamama, oleksid kõik lihased, sealhulgas hingamisteed, nõrgenenud seisundis. Selles etapis võib patsient kannatada hingamisprobleemide käes, isegi ärkvel olles.\nKooma eemaldatakse teatud ettevalmistava perioodi jooksul. Patsient on ventilaatorist lahti ühendatud ja tema enda hingamine on treenitud. Sellised spontaanse hingamise perioodid suurenevad järk-järgult ja loobuvad ühel hetkel kunstlikust ventilatsioonist täielikult. Inimene peab sõltuvalt kooma kestusest õppima iseseisvalt sööma, taastama liikumisvõime ja enesehooldusoskused. Taastusravi periood võtab kaua aega.\nMeditsiinilise kooma kasutamise väljavaated\nPatsiendi edukaks kunstliku kooma seisundisse viimiseks on vaja ravimeid ja vahendeid keha seisundi jälgimiseks. On selge, et aja jooksul töötab farmaatsiateadus välja ja pakub vähem ravimeid, millel on vähem kõrvaltoimeid. Samuti töötatakse välja vahendid patsiendi seisundi jälgimiseks..\nEsilekutsutud kooma päästab inimelusid. Seega juhul, kui tajutav kasu tervisele kaalub üles riskid, tehakse patsiendile see protseduur..\nValged verelibled on immuunrakkude rühma üldnimetus, millest igaüks täidab oma spetsiifilisi funktsioone ja suhtleb teiste valgete vereliblede tüüpidega, et saavutada kooskõlastatud ja tõhus immuunvastus..\nKuidas loomaarstid teid aretavad. Tilgutid


Pensioni nimel kohtutee jalge alla? – Pealinn.ee\nPensioni nimel kohtutee jalge alla? (0)\nRiik peatab alates 1. juunist kaheks aastaks maksed teise pensionisambasse. Et midagi ikka sukasäärde pudeneks, soovitavad eksperdid inimestel omalt poolt makseid jätkata.\nValitsus külmutas omapoolsed maksed teise pensionisambasse, inimestel on nüüd võimalus valida, kas jätkata maksmist või minna hoopis valitsuse vastu kohtusse.\n2002. aasta lõpus oli põhjust rõõmustada — kogumispensioni fondidega ühines esimesel aastal 208 830 inimest. Seda peeti märgiks, et usaldus riigi vastu on kasvanud. 2009. aastal tekitas valitsus oma otsusega külmutada maksed teise pensionisambasse olukorra, kus inimesed tõenäoliselt veel pikka aega ei saa usaldada ei valitsust ega meie finantssüsteemi.\nValitsus püüab riigieelarvet tasakaalus hoida, kuid sissetulek ei kata ikkagi kuidagimoodi väljaminekuid. Alkoholiaktsiisi tõsteti lootuses, et inimesed on alati joonud, joovad ja jäävadki jooma, aga rahvas vähendas ootamatult selle rahvaliku «kõike raviva» joogi tarbimist. Valitsuse liikmed püüavad meid uskuma panna, et töötasu neile alluvates asutustes on solidaarselt kärbitud, kuid arvud paraku ei kinnita seda alati. Riigikogu liikmed soovitasid tagasihoidlikult nende palga külmutada, kuid president ei lubanud. Aga pensionäride, ka tulevaste pensionäride eest ei astu meie riigis keegi välja, seepärast otsustatigi külmutada sissemaksed teise pensionisambasse.\nKiirus, millega see idee teoks tehti, viib mõttele, et vastav kavatsus küpses juba tükk aega. Sellele vihjab ka tõsiasi, et koalitsiooniparteid suutsid väga kiiresti kokku leppida, aga sotsiaaldemokraadid tulid isegi välja samasuunalise ettepanekuga.\n«Meie väljatöötatud skeem garanteerib, et teise pensionisamba süsteem säilib ja inimesed võivad selle valida, kaotamata tulevases pensionis,» ütles Riigikogu sotsiaaldemokraatliku fraktsiooni liige Eiki Nestor, nimetades erakonna plaani kompromissiks.\nIlmselgelt võib seda nimetada valitseva koalitsiooni kompromissiks oma südametunnistusega, kuna nendega, kellele seitse aastat tagasi lubati stabiilset pensionisüsteemi ning teenitud puhkusele minnes normaalset sissetulekut, küsimust ei arutatud.\nValitsuse otsus annab tuntud vandeadvokaat Leon Glikmanni sõnul alust kohtulikuks aruteluks. «Kui riik midagi halvasti planeeris või valesti kalkuleeris, siis ei ole see piisav õigustus teise isiku konstitutsiooniliste õiguste rikkumiseks,» ütles Glikman.\nKa Riigikogu keskfraktsiooni liige Vladimir Velmann arvab, et ainus võimalus oma õigusi kaitsta on pöörduda üheskoos kohtusse.\n«Teist võimalust nendel, kes on riigiga pensionilepingu sõlminud, pole. Valitsusele ühepoolne keeldumine oma kohustustest loomulikult au ei tee,» ütles Velmann.\nAus oleks raha tagastada\nGlikmanni sõnul peab valitsus, kui ta on muutnud lepingu tingimusi, andma rahulolematutele inimestele võimaluse teise samba vahendid välja võtta.\nSedasama arvavad praegused pensionärid. «Ühepoolne lepingust loobumine on ebaaus, selline valitsus pole ei töörahva ega pensionäride toetust väärt,» ütles eakate ühenduse Tegusad esimees Rein Tölp. «Ühendus arvab, et praegused pensionärid ning teise sambaga ühinenud ei peaks Andrus Ansipi valitsuse puudujääke kinni maksma.»\nSotsiaaldemokraatide kinnitusel nõustusid nad külmutamisega vaid tingimusel, et valitsus maksab edaspidi need vahendid tagasi.\nSamas kahtleb AS SEB Elu- ja Pensionikindlustus juhatuse esimees Indrek Holst väga, et valitsusel oleks küllaldaselt vahendeid, et maksta teise sambasse rohkem kui neli protsenti: «Kust valitsus selle raha võtaks?»\nJa kuigi koalitsioon leppis kompenseerimise protsentides ja graafikus kokku, teatas peaminister Andrus Ansip juba, et ka selle kokkuleppe täitmise võib valitsus majanduslikult raskel ajal pikaks ajaks edasi lükata. Valitsus jättis teise pensionisambaga ühinenutele vaid kaks võimalust: jätkata makseid või külmutada need samaks perioodiks mis valitsuski. Sõltumata valitud variandist kannavad kaotusi kõik, kuid, nagu kinnitavad pangad, on maksete jätkajate kaotused väiksemad.\n«Säästa on alati mõtet, nii headel kui ka halbadel aegadel. Riik otsustas oma maksetest loobuda, kuid see ei tähenda, et inimene peaks tegema sama,» ütles Nordea Pensions Estonia juhatuse esimees Angelika Tagel. «Tänavune aasta on näidanud, et igaüks peab oma turvalisuse eest eeskätt ise hoolitsema.»


veebruar | 2011 | Janne's Blog\n2011-1993=18… Ehk siis super sweet 18!!! Leave a comment\nSweet, sweet, sweet….Alustasin seda postitust siis ühe hea looga, mis läheb ilusti kokku minu järgmise postitusega.\nOk…Esimesel nädalavahetusel, kui mu sünnipäeva tähistasime oli suht kiire….Jõutsime koju Velky Folkmarist mingi kella kuue paiku….Igastahes mäletan ainult, et juba kell seitse läksime välja. Ennem seda pidin duššialt läbi hüppama, riided valima ning vahetusema aitas mind meigiga. Algul istusime ühes Vavrecka baar/kohvikus ning jõime teed, kuna väljas oli külmavõitu ja seega tee oli hea ja mõnus soojaandev jook:) Lõpuks kella kolmveerand üheksa paiku läksime bussiga Namestovosse.\nNamestovosse jõudes seatsime sammud Coctail Baari. Algul istusime seal kolmekesi ning õpetasin Mariale ja Katkale eesti keelt.\nNing hiljem ühinesid meiega Norika, Adja, Štriki, Peter, Jakub ja Marek. Istusime, rääkisime juttu ning tegime pilte.\nPeale seda läksime edasi Imperiasse, kus tegime väikse tantsuringi ning kohtusime Filipiga. Mina, Maria, Katka ja Filip läksime peale seda Filipi korterisse, kus Filip tegi sellise väikese magustoidu meile, mis koosnes pudingist, mandariinidest ja küpsistest…Nämma.\nKui puding söödud läksime tagasi Imperiasse. Pm terve õhtu möödus Imperia ja Coctail baari vahet joostes… Lõpuks, kui kell kahe kolmepaiku koju jõutsime, helistas mulle Barca, ning küsis, et kus ma olen, kuna Pivarese turvamehed olid mind näinud ja Barcale öelnud, et ma väljas olin. Kahjuks aga ma olin juba kodus, seega lubasin, et tähistan koos temaga oma sünnipäeva järgmisel nädalal:)\nKui 9. jaanuaril ülesse ärkasin olin üliväsinud, kuna eelmisel päeval, kui väljas käisime olin terve päeva kontsadel tantsinud. Kuid kui aus olla, siis nagu tavaliselt ei olnudki mingit erilist tunnet, et oleks aasta vanemaks saanud. Ainuke asi oli see, et ma mõtlesin, et kuidas neil siin see asi on, et kas õnnitletakse kohe hommikul, koos tordiga ja kingiga nagu meil kodus…Nuh ühesõnaga ei olnud õrna aimugi millal seda tehakse. Kui toast välja astusin, olid kõik juba üleval, nagu tavaliselt. Katka, nagu minagi, oli väga väsinud näoga ning teised olid suht energilised… Istusin siis telku ette ja sirvisin ajakirju.\nKui vahetusema koristama hakkas pakkusin, et ma võin teda aidata, kuid kui aus olla siis midagi muud ei olnudki vaja teha, kui vaibad ära kloppida, vahetusema muidugi ütles, et ma ei pea täna midagi tegema, et see siiski minu sünnipäev. Aga mul ei olnud selle vastu midagi ja seega läksin ukse taha vaipu kloppima.\nKui see tehtud maandusin arvuti taha. Ja kui aus olla siis sain sealt ära alles poole ühe ajal, kui Katka tuli mu tuppa ja ütles, et ma võiks korraks kööki tulla. Kui toast välja astusin hakkasid nad mulle sünnipäevalaulu laulma, kui laulmine lõppes õnnitlesid mind ja antsid mulle mu sünnipäevakingi ja tordi ning kommikarbi. Tort oli nagu mega kena, minu nime ja vanusega. Selline kena värviline ja lilledega. Kui aus olla siis ma mingit kingitust ei oodanud, kuna eelmisel päeval vahetusema andis mulle ühe kleidi, mida ma pidasin juba sünnipäevakingiks, kuid siiski sain veel ühe kampsikkleidi, mille peal on tiiger. Hästi nunnu, kuid kui aus olla siis ei tea, kus ma seda kanda saaks:D\nKui õnnitlemine oli möödas siis istusime lauda ning sõime lõunat. Ennem seda käisin riideid vahetamas, kuna olin veel ööriietes:D Laisk laps nagu ma olen eks. Ning peale riietevahetust toimus loomulikult kohustuslik fotosessioon tordiga.\nSiis sukeldusin tagasi kübermaailma, kuna pidin nii orkutis kui FB õnnesoovidele vastama.\nTerve järgmise nädala sain veel erinevalt inimestelt õnnesoove, kui kohtusin kellegiga koolis või siis tänava peal. Isegi inimesed, kellega ma ei suhelnud sellel ajal või keda olin aint ühe korra näinud, soovisid mulle õnne, mis oli suureks üllatuseks mulle, et nad ültse teatsid, et mul sünnipäev oli.\nMinu sünnipäevatähistamine läks siis edasi järgmisel reedel. Pelae kooli puhkasime ning kell kolmveerand üheksa jälle linnapeale. Esimese korraga läksime Pivaresse, sest seal olid meie klassikaaslased. Istusime kõik koos ühe laua taga ning käisime ka loomulikult tantsimas. Peale seda läksime klassikaaslastega Muze-sse šokolaadijooki jooma ja rääkima. Tuli välja, et nad siia maani ei tea minust kõike ja seega nad tahtsid minuga rääkida jne ja Pivareses ei olnud see lihtsalt võimalik.\nÕhtu jooksul käisime ära vähemalt kolmes baaris. Ning minu õhtu lõppes koos Barca, Pato ja Edkoga Twixis istudes ja rääkides. Olime seal vist mingi kella üheni. Ning siis hakkasin Katkat taga otsima, sest pidime kella kaheks kodus olema. Käisime Patoga ka Imperias, et vaadata, äkki Katka on seal, kuid siiski mitte. Lõpuks sain siis kõne Katkalt ning tuli välja, et Filip saab meid koju ära viia, seega ei pidanud jälle taksoga minema.\nNii, et minu 18-nda sünnipäeva tähistamine möödus koos sõpradega ja perega, mõeldes enda Eesti pere ja sõprade peale.Kuid mõlemad nv möödusid kontsadel ning tantsides:D Mitte midagi väga erilist ja samas mitte midagi väga tavalist. Seega ühesõnaga ideaalne:D!\nMuidu see video ei ole küll kuidagi mu sünnipäevaga seotud, kuid arvan,et üks pääris hea video on ikkagi…Aitähh Erkole , et minuga seda jagasid, see lihtsalt nii geniaalne!!! Kuid siiski arvan, et video loojal oli väga palju vaba aega!\nÕnnelik, õnnelik, õnnelik!!! 2 kommentaari\nOlen nagu sõnuseletamatult õnnelik.\nNimelt täna, kell 12:00 sündis meie suguvõssa, üks armas tüdrukutirts.\nSoovin palju, palju õnne Andresele ja Tiinale, tütre sünni puhul.\nNing Ardole õe sünni puhul.\nUsun, et tervel suguvõsal on täna tõsiselt õnnelik päev. Ei oska ette kujutadagi, kui õnnelikud Andres ja Tiina veel on… Igastahes, kui ma oma ema sõnumit lugesin, hüppasin ja kiljusin rõõmust. Olin just klassivenna laua juures, kui sõnumit lugesin ja ei suutnud lihtsalt tagasi hoida ennast:)\nVeel kord siis : Palju, palju õnne teile…\nEi jõua ära oodata, milla ma teda näen ja süles saan hoida:)!\nPosted veebruar 8, 2011 by ChicadeDisko in Määratlemata


DeLavali karjahaldusprogramm viib farmi tootlikkuse uuele tasemele - Põllumajandusuudised\nDeLavali karjahaldusprogramm viib farmi tootlikkuse uuele tasemele\nDeLavali lüpsihaldusprogrammist on aastate jooksul arenenud mitmekülgne ja efektiivne karjahalduslahendus DelPro, mis aitab nii farmijuhil, aretus- ja söötmisspetsialistidel kui ka loomaarstil teha karja jaoks parimaid otsuseid, lähtudes just konkreetse farmi kohta reaalajas kogutavast infost.\nDelPro üheks eeliseks on mobiilirakendused, mis võimaldavad kogutavast informatsioonist saada ülevaate reaalajas olenemata asukohast.\nDelPro kogub kokku ja töötleb loomade toitumisteabe, tervisenäitajad, innaaja ja lüpsiandmed, andes lisaks täpse ülevaate farmi kuludest ja tuludest – kui palju on toodetud piima, millised on karjas aset leidnud sündmused (ravid, seemendused, poegimised, prakeerimised) ning kui efektiivselt farm kokkuvõttes töötab. Programm aitab teha paremaid ja tõhusamaid otsuseid, võttes töötajatelt ära aeganõudvaid töölõike ning võimaldades suunata tööjõudu tegelema suuremat kasu toovate tegevustega.\nAlates mullu detsembrist kasutab DelPro lahendust Kehtna Mõis OÜ. Ettevõtte veisefarmi juhi Leia Nõojärve sõnul kestab tema koostöö DeLavaliga juba aastast 1997 ning DelPro kasutaja sai Kehtna Mõisast seoses asjaoluga, et seni kasutatud Alpro’d enam edasi ei arendatud.\n„Lisaks oli meil soov hakata kasutama kehakonditsiooni hindamise kaameraid, mis tunduvad olevat asjalik abivahend lehmade tervise jälgimisel,” nendib Nõojärv. „Haige loom hakkab kiiresti kaalu kaotama ja kui söötmine on paigast ära, näeb tänu kehakonditsiooni hindamise kaamerale ära, kas loomadel esineb kõhnumist või rasvumist. Täna on keeruline veel süsteemile hinnangut anda, kuna alles õpime andmete kogumist ja lugemist, aga tundub olevat tegemist põneva ja tõesti tõhusa süsteemiga.”\nKuidas panna tarka lahendust enda kasuks tööle?\nDeLaval OÜ müügijuht Jüri Anepaio sõnul on DelPro üheks eeliseks mobiilirakendused, mis võimaldavad kogutavast informatsioonist saada ülevaate reaalajas olenemata asukohast, sisestada protseduuride info süsteemi otse farmis loomade kõrval olles ja anda programmile käsklusi läbi erinevate mobiilsete rakenduste nagu MyFarm või Companion.\n„DelPro ühendab endas nutikalt analüüsisüsteemi Herd Navigatori, kehakonditsioonikaamera, aktiivsuse mõõtesüsteemi ja robotlüpsil ka somaatiliste rakkude lugeja funktsioonid. Loomade individuaalne, rühma- ning karjapõhine teave esitatakse lihtsate graafikute kujul ja hälvete koheseks teadasaamiseks saab kasutada ka erinevaid märguandeid. Näiteks salvestab DelPro loomade toitumushinded ning teavitab kasutajat toitumushinde langemisest alla kindlaks määratud piirväärtuse.”\nLoomade individuaalne, rühma- ning karjapõhine teave esitatakse lihtsate graafikute kujul.\nErinevate nutikate lahenduste omavahelisel kombineerimisel on võimalik potentsiaalsete probleemidega ennetavalt tegeleda, seeläbi vähendada nii veterinaar- kui tööjõukulusid.\nIga farmi tugitaladeks on karja tervis ja tootlikkus, mille andmete põhjal saab teha otsuseid edasi liikumiseks. 360-kraadine vaade farmile näitab nii ajalugu kui ka annab prognoosi tulevikuks. Ja kõik info on Anepaio sõnul täpselt nii adekvaatne, kui aus on kasutajate sisestatud informatsioon. Ühte DelPro lahendusse saab sisestada ühe farmi mitu karja, kuni neli karusselli ja kuni 64 lüpsirobotit, samuti on see kasulik töövahend nii piima- kui ka lihaveisekarja puhul. DelPro eeliseks on võimalus seadistada programm enda eest võimalikult palju tegevusi ära tegema ning muudab tööde delegeerimise ning tulemuste jälgimise väga lihtsaks.\nTöö farmis on üldjoontes samasugune nagu igas teises tootmisettevõttes, kus on väga oluline reaalajas andmete kogumine ja andmeanalüüs. „Kõige olulisem on panna programm enda kasuks tööle, mitte orjata programmi. Selleks pakume võimalust liidestada kõik DeLavali intelligentsed seadmed ühte süsteemi. Sageli kardavad farmerid uusi programme, kuid DelProd pole vaja peljata: kogu mitmekülgse lahenduse kasutama õppimiseks on DeLavalil loodud mitmeastmeline koolitus ja individuaalne nõustamine. Kedagi ei jäeta üksi, vaid me oleme oma klientide kõrval ning aitame neil DelPro’ga oma farmist maksimaalset kasumit teenida, pöörates seejuures põhilise tähelepanu loomade tervisele ja heaolule.”\nDeLaval pakub terviklahendusi farmi toodangu, loomade heaolu ning üldise efektiivsuse tõstmiseks. Enam kui 130 aastat piimatootmise arengu esirinnas olnud DeLaval toetab piimatootjaid just neile sobivate lahenduste leidmisel. Ettevõtte jätkusuutliku piimatootmise algatus aitab toota enam toitu üha kasvavale rahvastikule, samal ajal vähendades tootmise mõju keskkonnale.\nUuri lisa: www.delaval.ee


Napalm Death: blastbeat’i Led Zeppelin\nNapalm Death: blastbeat’i Led Zeppelin (1)\nMari Peterson , 20. jaanuar 2007 00:00\n«Napalm Death’i kohta võin julgelt öelda, et nemad on blastbeat’i Led Zeppelin,» vahendab Hard Rock Club oma pressiteates Metsatöllu ja Loitsu trummari Marko Atso määratlust.\nMainitud teate aga tingis asjaolu, et grindcore’i esiisa Napalm Death (UK, pildil) esineb pühapäeval Tartu klubis Illusion HRC sünnipäevakontserdil. Toetavad Deathbound (FIN), Horricane ja Pedigree.\nTõepoolest – sarnaselt Led Zeppelinile on ka Napalm Death oma stiilis raja leidja ja sissetallaja. Ning vaatamata sellele, et 1982. aastal Inglismaal Birminghamis alustanud bändis pole tänaseks alles ühtki originaalliiget – tegelikult vahetus kogu meeskond välja juba esikalbumi «Scum» teise poole lindistamiseks –, on ND siiski kindlalt rajal püsinud. Tänu bändist tuule tiibadesse saanud muusikutele aga on olemas Godflesh, Cathedral ja Scorn, rääkimata bändiliikmete arvukatest kõrvalprojektidest – Painkiller, Brujeria, Lock Up, Meathook Seed jpt. Napalm Death’ist on läbi käinud 19 meest, praegu on hingekirjas Mark Barney Greenway (vokaal), Shane Embury (bass), Mitch Harris (kitarr) ja Danny Herrera (trummid).\nGrindcore-juurtele ning müramatemaatikaks tituleeritud kiiretele ülevõimendatud kitarrikäikudele on Napalm Death läbi aegade eksperimenteerimislustist lisanud mitmeid ühel või teisel hetkel aktuaalseid kõlapilte. Nii võeti juba 1980. keskel suund death metal’ile, 1990. aastad aga tõid kaasa mõjutusi industriaalmuusikast.\nEksperimendid jätkuvad: viimasel plaadil (kokku on bändil täpselt kuraditosin stuudioalbumit) «Smear Campaign» teeb kaasa õrna naishäälega Anneke van Giersbergen Hollandi bändist The Gathering, andes paarile palale morbiidselt atmosfäärilise hõngu.


Arutelu:Moskva tsaaririik – Vikipeedia\nKas tegu oli riigi ametliku nimega? Minu teada on eesti keeles kasutatud ainult väljendit "Moskva tsaaririik". Andres 18. märts 2007, kell 05:25 (UTC)\nMinu meelest oli ametlik nimi "Vene Tsaaririik". Andres 18. märts 2007, kell 05:26 (UTC)\nEnamik intervikilinke olid valed ning on inglise vikis praegugi valed. Andres 18. märts 2007, kell 05:31 (UTC)\nSelle artikli pealkiri peaks minu meelest olema "Vene Tsaaririik". Andres 21. veebruar 2008, kell 12:22 (UTC)\nKa see tuleb sull tagasi muuta ja ära tee ennatlike parandusi enne kui asi selge on. Sinu arvamus ei pruugi olla õige.Akra 21. veebruar 2008, kell 20:01 (UTC)\nKui Sa tead kindlalt, et "Vene Tsaaririik" on vale, siis muuda tagasi. Lähtun vene vikis ja ka mõnes teises öeldust, et see oli 1547–1721 (Ivan IV tsaariks kroonimisest kuni Peeter I keisriks kroonimiseni) riigi ametlik nimi. Saksa vikis on lisaks öeldud, et läänes nimetati seda riiki Moskooviaks. Inglise viki ütleb, et seda nime kasutati algselt Moskva suurvprstiriigi kohta. Samuti on antud seletus, et Vene (Russi) tsaaririigiks nimetati teda selleks, et rõhutada, et sellesse riiki ühendati kõik Vene alad, mis polnud võõrvõimu all. Sama ütlevad inglise, serbia ja hispaania viki. Kreeka vikis öeldakse veel, et Ivan IV krooniti kogu Vene tsaariks ja valitsejaks. Läti vikis on tema tiitliks öeldud царь всея Руси и великий князь Московский 'kogu Vene(maa) tsaar ja Moskva suurvürst).\nUkraina vikis on pealkiri "Moskva Tsaaririik" ning selle kohta on öeldud, et tegu Vene riiginimetusega 15. sajandist (s(1994)eega siis juba enne Ivan IV) 17. sajandini tolleaegses välismaa kirjanduses ning 16.–20. sajandi juriidilises ja ajalookirjanduses. Vene vikis on sama jutt, ainult "juriidilises" on ära jäetud.\nVõib olla, et vikid eksivad ja ametlik nimi ei olnud Vene tsaaririik. Aga kas Sul on selle kohta kas või üks viide? Parem muidugi, kui mitu viidet.\nUkraina Vikipeediat nüüd Venemaa ajaloo alal küll autoriteetseks allikaks pidada ei saa. Seda enam kui seal väidetakse, et Moskva "tsaaririik" oli riiginimi juba enne Ivan IV. Tsaaririiki ei saanud ilma tsaarita kuidagi olemas olla. See kui välismaa autorid tõepoolest ka sellise vea tegid ja see kirjanduses laialt levis, ei ole argument.\nÜldiselt peaks vaatama usaldusväärset ajalookirjandust või teatmeteoseid, iseäranis venekeelseid. Kuna ma ei ole praegu Tallinnas, ei saa ise seda teha, aga uuel nädalal jääb ehk natuke aega tuhnida. -- Toomas 22. veebruar 2008, kell 07:38 (UTC)\nUkraina vikis ei öelda, et tegu oleks olnud ametliku riiginimetusega. Suurvürstid nimetasid end vahel mitteametlikult tsaariks. Siis võidi ehk ka riigi mitteametlikult tsaaririigiks nimetada. Andres 22. veebruar 2008, kell 15:19 (UTC)\nTore, aga ma kordan veelkord - see, kuidas riiki keegi mitteametlikult nimetas, ei ole argument selle nime all entsüklopeediaartikli kirjutamiseks. Kui, siis ainult samasuguse selgitava teksti kirjutamiseks nagu ukraina vikis. Pigem aga hoopis alajaotusena siinses artiklis ja suunamisega nime Moskva Tsaaririik pealt. Kuna Kirill Teiter nimetas ka ennast Torgu kuningaks, kas teeme siis ka artikli Torgu Kuningriigist kui reaalsest riigist? -- Toomas 22. veebruar 2008, kell 15:35 (UTC)\nUkraina vikis ei olegi selle pealkirja all artikkel sellest, mida meie nimetame Vene Tsaaririigist. Õigupoolest ei tohikski intervikilinki sinna olla ning ukraina viki artikkel tuleks linkida vene viki sama pealkirjaga artikliga. Siis tuleb muuta linke kõigis vikides, muidu võivad botid selle lingi meile tagasi panna. Ja ka meil peaks olema eraldi artikkel selle mõiste kohta.\nEntsüklopeediaartikli pealkiri on eraldi küsimus, mis on lahus riigi ametlikust nimest. Pealkiri võib ametliku nimega kokku langeda, võib ka mitte. Näiteks tänapäeva riikide puhul ei ole pealkirjaks tavaliselt riigi ametlik nimi. Ajalooliste riikide puhul on tavaliselt pealkirjaks ajaloolaste seas käibiv nimi olenemata sellest, mis oli riigi ametlik nimi. Vaidlus sai alguse sellest, et Akra väitis, et Vene riiki enne 1721. aastat ei tohi nimetada Venemaaks. Ütlesin siis, et artiklis Põhjasõda võib alguses asendada "Venemaa" täpsema nimega. Ta asendas selle siis "Moskva Tsaaririigiga", mina aga asendasin "Vene Tsaaririigiga", sest teiste vikide andmetel on tegu veel täpsema (ametliku) nimega. Akra aga väidab, et teised vikid eksivad ning seda riiki ei tohiks üldse niimoodi nimetada. Andres 23. veebruar 2008, kell 05:33 (UTC)\nMa ei ütle, et "Moskva Tsaaririik" oleks vale öelda, või et "Venemaa" oleks vale öelda. Mõlemad on mitteametlikud nimed, kui ma õigesti aru sain. "Rossija" võeti mitteametlikult kasutusele 1517. Aga Sa ise hakkasid ütlema, et tuleb õigeid nimesid kasutada, ja ma püüdsin leida kõige õigema nime.\nMa ei oleks mingeid parandusi hakanud tegema, kui oleksin saanud Sind usaldada. Aga praeguse seisuga ma usaldan vikisid rohkem kui Sind. Asi ei ole selles, et ma loeksin ennast asjatundjaks või oleksin milleski kindel. Andres 22. veebruar 2008, kell 02:02 (UTC)\nMis puutub tsaari tiitli kasutamisesse, siis kasutasid tsaari tiitlit Ivan IV isa ja vanaisa, kuid esimene kroonitud tsaar oli Ivan IV. Tsaari tiitli kasutuselevõtt oli tingitud vürstitiitli tõlkimisest mis ei olnud võrdne kuningaga.Akra 23. veebruar 2008, kell 09:46 (UTC)\nJah. Minu mõte seisnes lihtsalt selles, et kui suurvürst võis end nimetada tsaariks, siis võis ka suurvürstiriiki nimetada tsaaririigiks. Andres 23. veebruar 2008, kell 17:30 (UTC)\nVaieldud ei ole mitte sõna tsaaririik üle kui mäletad vaid kas seda tsaaririiki nimetati Vene või Moskva nimega. Huvitav, huvitav märtsis 2007 sulle sobis nimetus Moskva tsaaririik aga kui Akra seda kasutas siis enam mitte. Vaata selle artikli ajalugu.Akra 23. veebruar 2008, kell 21:25 (UTC)\nSee tuli jutuks sellepärast, et "Moskva tsaaririigiks" on Vene riiki nimetatud ka aja kohta enne Ivan IV tsaariks kroonimist.\nEesti keeles on kasutatud selle riigi kohta nii "Moskva tsaaririik", "Vene tsaaririik" kui ka "Venemaa", meil aga oli jutt sellest, milline neist oli ametlik nimi. Mina ei ole seda varem püüdnud uurida. Andres 24. veebruar 2008, kell 00:29 (UTC)\nJa ka arutelu esimene lause.Kas tegu oli riigi ametliku nimega? Minu teada on eesti keeles kasutatud ainult väljendit "Moskva tsaaririik". Andres 18. märts 2007, kell 05:25 (UTC) Akra 23. veebruar 2008, kell 21:26 (UTC)\nEsimeses lauses käib jutt sellest, kas kirjutada "tsaaririik" suure või väikese algustähega. Suure algustähega tohib kirjutada ainult juhul, kui tegu on ametliku nimega. See ei tähenda, et ei võiks kasutada mitteametlikku nime. Andres 24. veebruar 2008, kell 00:29 (UTC)\nÄra keeruta.Akra 24. veebruar 2008, kell 08:02 (UTC)\nAusõna, ma ei keeruta. Just sellest seal jutt käib. Andres 24. veebruar 2008, kell 09:06 (UTC)\nNii, olen nüüd uurinud erinevaid venekeelseid allikaid, ja oskan öelda nii palju. Mingist ametlikust riiginimest ei ole kuskil juttu, ka mitte ametlike dokumentide kogumikus aastast 1890, kus on ära toodud mitmed dokumendinäidised perioodist 14.-17. sajand. Seal on mainitud valitsejat ja tema tiitleid. Loogiline on muidugi, et riigi ametlik nimi lähtub valitseja tiitlist, aga see selleks.\n"БСЭ" 24. köide, mis kõneleb NSV Liidust ja selle ajaloost, kasutab antud perioodi kohta mõisteid: Российское государство, Русское государство, Русь.\n"Хронология российской истории" (1994) kasutab nimetusi Московская Русь ja Московия (!); aga see on selgitatav asjaoluga, et väljaande koostamise taga on prantsuse ajaloolased eesotsas Francis Conte'iga.\nTäiesti üllatuslikult on meie oma Vseviov ja Sergejev teoses "Venemaa - lähedane ja kauge" kasutanud selle perioodi kohta sageli ka läänepärast nimekuju "Moskoovia", kuid peamiselt "Moskva tsaaririik". Tsaaridele viidates kasutatakse seal läbivalt tiitlit "Kogu Venemaa tsaar ja suurvürst".\nJevgeni Šmurlo teos "История России" (1997) kasutab peamiselt nimetust Московская Русь, kuid peatükid on tal pealkirjastatud näiteks nii: Эпоха третья. 1462-1613. Московское государство. ja Эпоха пятая. 1725-1855. Россия - европейская держава.\nHeiko Haumanni saksakeelne "Geschichte Russlands" aastast 1996 kasutab ainult nimetust "Das Moskauer Reich".\nAndrejevi 2003. aastal välja antud "История власти в России" kasutab 15.-17. sajandi Venemaa kohta eranditult nimetust Московское царство.\nSkrõnnikovi 2006. aastal ilmunud "Русская история IX-XVII веков" kõneleb selle perioodi Venemaast peamiselt nimetust Московское царство kasutades. Ka teose 10. peatükk kannab sama pealkirja.\nPavel Sedov on oma 2006. aastal ilmunud uurimuse Venemaa tsaarivõimu allakäigust pealkirjastanud "Закат Московского царства".\nVernadskist on Arutelu:Põhjasõda all juba juttu, tema jaoks on samuti eelistatud mõiste, ka raamatu pealkirjade tasandil, Московское царство.\nSellest kõigest näib mulle, et kui me tahame rääkida eraldi suurvürstiriigist ja tsaaririigist, siis ilmselt on tõesti nimetuse "Moskva tsaaririik" kasutamine õigustatud, aga mitte ametliku nimena, vaid epohhi nimetusena, kasutades teises sõnas väikest algustähte.\nLoodetavasti oli minu raamatutes tuhnimisest veidi kasu. -- Toomas 25. veebruar 2008, kell 13:26 (UTC)\nVähemalt mind ennast sundis see taganema oma kindlalt positsioonilt Vene Tsaaririigi kasuks, aga nagu ma mainisin, ei räägi ükski minu poolt lehitsetud käsitlustest riigi ametlikust nimest, nii et see on endiselt selgusetu. -- Toomas 25. veebruar 2008, kell 13:31 (UTC)\nToomas, aga Sinu viidetest enamikul juhtudest ei selgu, mida loetakse Moskva tsaaririigi algusajaks. Selles artiklis siin räägitakse perioodist alates 1574. aastast, Sinu viidetes aga, nii palju kui aega mainitud on, algab Moskva tsaaririik juba 15. sajandist. Andres 28. veebruar 2008, kell 16:02 (UTC)\nSee oli ka minu otsingu tulemis (Moskva tsaaririik) ja sellest tulenev soov seda seda niimoodi nimetada. Tänud Toomas. Ametliku nime ei leidnud minagi. Akra 25. veebruar 2008, kell 16:00 (UTC)\nMuutsin pealkirja. Teksti tuleb vastavalt sellele muuta. Andres 28. veebruar 2008, kell 15:39 (UTC)\nNüüd on ikkagi küsimus, mida peale hakata asjaoluga, et Moskva tsaaririigiks on nimetatud ka varasemat Vene riiki. Nii öeldakse vene ja ukraina vikis, mis võivad muidugi ka eksida. Aga ei, ka Toomase kogutud andmetest nähtub see. Andres 28. veebruar 2008, kell 15:44 (UTC)\nMinu arust sel riigil ei olnudki kaasajal ametlikku nimetust tänapäeva mõistes. Järelikult mistahes nimetus saab olla ainult kokkuleppeline, peaasi, et see oleks üheselt mõistetav võimalikult paljudele inimestele. [193.40.110.66]\nMinu meelest ei ole see nimi üheselt mõistetav. Meil on juttu Vene riigist alates Ivan IV kroonimisest, Moskva tsaaririigiks on seda riiki aga nimetatud juba aja kohta aastast 1462, nagu ülaltpoolt nähtub. Enamikust viidetest ei selgu üldse, mis on Moskva tsaaririigi algusaeg. Kuidas siis saab öelda, et perioodi alates 1547. aastast nimetatakse Moskva tsaaririigi ajaks? Andres 28. veebruar 2008, kell 16:02 (UTC)\nMa panin siia ka rööpnime "Vene tsaaririik", mida on selle perioodi kohta kasutatud järgmistes allikates: , ,  (pdf) ja veel mõned. Otsustage ise, kas nende allikate nimekasutusega tasub arvestada. Paljud allikad nimetavad Vene tsaaririigiks hoopis Venemaa keisririiki. Andres 28. veebruar 2008, kell 15:54 (UTC)\nLähtuksin ajaküsimuses järgmisest loogikast. Kuna ilma ametliku tsaarita ei ole ka tsaaririiki siis teeksin vahe Moskva vürstiriigiga sisse Ivan IV tsaariks kroonimisest (esimene kroonitud tsaar) ja kui vaadata Vene vikis suurvürstide ja tsaride elulugusid siis eelane järglane mallis on ka tegelikult esimene tsaar Ivan IV. Enne seda Moskva suurvürst, kuid alates Ivanis tsaar ja suurvürst, kuigi edasi kõik tsaarid ei ole suurvürstid ja kõik suurvürstid ei ole tsaarid.Akra 28. veebruar 2008, kell 18:41 (UTC)\nVõib ju tõesti väita, et ilma ametliku tsaarita ei ole tsaaririiki. Aga nime "Moskva tsaaririik" tegelik tähendus sõltub minu meelest ikkagi sellest, kuidas ajaloolased seda on kasutanud. Kui me kitsendame selle nime ajale pärast Ivan IV tsaariks kroonimist, siis me teeme uue kokkuleppe, mis ei ole kooskõlas sellega, kuidas ajaloolased seda nime on kasutanud. Toomase poolt toodud materjalis ei ole minu meelest küll midagi, mis osutaks sellele, et Moskva tsaaririigi algust loetakse Ivan IV tsaariks kroonimisest. Vastupidi, seal, kus aega on mainitud, on Moskva tsaaririigi algus paigutatud 15. sajandisse. Sellepärast on Moskva tsaaririigi definitsioon selles artiklis ning Ivan IV tsaariks kroonimisest algava perioodi nimetamine selle nimega minu meelest eksitav. Andres 28. veebruar 2008, kell 22:35 (UTC)\nMis puutub Vene tsaaririiki siis rohkem mõistetakse selle nime all tõesti Vene keisririiki, see tähendab alates aastast 1721.Akra 28. veebruar 2008, kell 18:41 (UTC)\nMinu meelest on korrektne öelda "Venemaa keisririik", mitte "Vene keisririik" (KNAB-is siiski "Vene Keisririik"). "Vene tsaaririik" "Venemaa keisririigi" tähenduses on minu meelest ebakorrektne ja minu teada ajaloolased seda ei kasuta. Võib-olla Sul on teada juhtumeid, kus ajaloolased on seda kasutanud. Sellegipoolest tuleb niisuguse rahvaliku kasutamisega muidugi arvestada ning hoolitseda selle eest, et lugeja leiaks üles, kus on juttu sellest, mis teda huvitab. "Tsaari-Venemaa" võiks minu meelest olla laia leviku tõttu aktsepteeritav, kuigi ta pole sisuliselt täpne. Ma ei tea, kas see sobiks ka aja kohta enne 1721. aastat.\nMul on oletus selle kohta, miks on kirjutatud, et "Vene tsaaririik" oli varasem ametlik nimi. Arvan, et see lähtub tiitlist "tsar Moskovski i vseja Russi" (ma ei tea, millal see esimest korda esines, aga minu mälu järgi on seda vähemalt 17. sajandil kasutatud). Patriarhi tiitlis on see konstruktsioon tänini säilinud. Patriarhi nime tõlgitakse "Moskva ja kogu Venemaa patriarh", kuigi sageli tehakse vahet "Vene" ja "Venemaa" vahel (ÕS ega KNAB seda vahet ei tee). Niisiis, oletan, et riigi ametlik nimi on tuletatud valitseja tiitlist. Ja lühikujul võib see nimi olla nii "Moskva tsaaririik" kui ka "Vene tsaaririik". Ma oletan, et just "Vene tsaaririik" võiks olla spetsiifiline nimetus Ivan IV kroonimise järgsele riigile.\nVõib-olla saaks selles artiklis rääkida Moskva tsaaririigis kitsamas ja laiemas mõttes.\nAjalooraamatute uurimine võiks näidata, kas mu oletused peavad paika ja kas mu ettepanek on õigustatud. Andres 28. veebruar 2008, kell 22:35 (UTC)\nVaatame mis raamatud näitavad.Akra 29. veebruar 2008, kell 09:49 (UTC)\nMa jõudsin selle arutelu siin ühel päeval põgusalt läbi lugeda, aga mul on olnud liiga kiire, et selles osas uuesti midagi ette võtta ja ilmselt ka ei teki lähiajal seda ajaressurssi.\nTõepoolest on Andresel õigus, et mõistet "Moskva tsaaririik" on kasutatud ka suurvürstiriigi ajastu kohta. Tema pakutud selgitus kõlab loogiliselt, aga sellele kinnituse leidmine või selle ümberlükkamine eeldaks põhjalikumat uurimist kui lihtsalt ajalooraamatutes kasutatud nimede fikseerimine. Panen selle oma to-do nimekirja, aga ilmselt niipea sellega tegeleda ei jõua... -- Toomas 4. märts 2008, kell 17:17 (UTC)\nPalun aidake toimetada. Eesti keeles on "prikaas", mitte "prikaaz". Andres 30. jaanuar 2009, kell 07:53 (UTC)\nVälislink "Venemaa heraldika" ei tööta. --Improvisaator 30. aprill 2009, kell 13:39 (UTC)\n1762. moodustati Senati juures asuv Salajane Ekspeditsioon, Stepan Šeškovski juhtimisel, mis tegutses kuni 1801. aastani. Peale SE likvideerimist läksid tema ülesanded üle Senati 1. ja 5. Departemangule.\nVälja. Andres 27. november 2009, kell 19:18 (UTC)\nAndres 27. november 2009, kell 19:18 (UTC)\n1 1717. aasta halduasutuste reformid\n2 Tsaaririigi valitsuskorra kaitse asutused\n1717. aasta halduasutuste reformid[muuda lähteteksti]\nVälisasjade Kollegium (1717-1802), moodustati Saadikuteprikaazi asemel, kollegiumi juht oli kantsler:\nFjodor Aleksejevitš Golovin (Федор Алексеевич Головин), kes oli ka aastail 1699 - 1706, Saadikuteprikaazi ülem;\nGavriil Ivanovitš Golovkin (Гавриил Иванович Головкин) (1717-1734);\nAleksei Mihhailovitš Tšerkasski (Алексей Михайлович Черкасский) (1734-1742);\nAleksei Petrovitš Bestužev-Rjumin (Алексей Петрович Бестужев-Рюмин) (1742-1758);\nMihhail Illarionovitš Vorontsov (Михаил Илларионович Воронцов) (1758-1763), (1765-1766);\nNikita Ivanovitš Panin (Никита Иванович Панин) (1763-1765), (1766-1781);\nIvan Andrejevitš Osterman (Иван Андреевич Остерман) (asekansler, aastail 1781-1796, kantseler, aastail 1796-1797);\nAleksandr Andrejevitš Bezborodko (Александр Андреевич Безбородко) (1797-1799);\nViktor Pavlovitš Kotšubei (Виктор Павлович Кочубей) (kohusetäitja aprillist kuni septembrini 1799. aastal);\nFjodor Vassiljevitš Rostoptšin (Федор Васильевич Ростопчин) (kohusetäitja 1799-1801);\nPeter Ludwig von der Pahlen (kohusetäitja veebruarist kuni juunini 1801);\nNikita Petrovitš Panin (asekantseler 1799-1801, kantseler juunist kuni septembrini 1801);\nAleksandr Borissovitš Kurakin (asekantseler ja kohusetäitja 1801-1802);\n1802. aastal kollegium likvideeriti.\nKammerkollegium (1718-1884) ja (1797-1801).\n(Штатс-контор-коллегия (1717 - 26)(1730 - 81);\nManufaktuurkollegium (1717-27), (1742-1779) ja (1796-1805);\nRevisjonikollegium (1717-1722), (1725-1788);\nMäekollegium (1719-1731), (1742-1783) ja (1797-1807);\nTsaaririigi valitsuskorra kaitse asutused[muuda lähteteksti]\nPreobraženski prikaas (Преображенский приказ)\n1686 - 1717 Fjodor Romodanovski;\n1717 - 1725 Ivan Romodanovski;\nIn Moskva tsaaririik on 2013-06-24 12:26:45, 404 NOT FOUND\nIn Moskva tsaaririik on 2013-07-06 14:56:05, Socket Error: 'Name or service not known'\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Arutelu:Moskva_tsaaririik&oldid=3668513"


🏅▷ Saksa pood avalikustas uue iPad Mini hinnad ja mudelid\nSaksamaal on elektroonika jaemüügikaupluste nimekirjas ilmunud iPad Mini kinnitamata hinnakujundus ja konfiguratsioonid. Teave näitab, et tuleb 16 Apple’i tahvelarvutimudelit, mis on väikeses formaadis, erinevates värvides, sisemälu ja võrguühendusega.\nCNeti andmetel on iPad Mini põhi- ja odavaimal mudelil 8 GB sisemälu, WiFi-ühendus ja hind 249 eurot. Ülejäänud mudelid erinevad mälumahu (16 GB, 32 GB ja 64 GB) ja saadaolevate võrguühenduste (Wi-Fi ja Wi-Fi + 3G) poolest, hinnad tõusevad järk-järgult. Väidetavalt kallim iPad Mini versioon maksab 64 GB versiooni ning WiFi ja 3G ühenduste eest 649 eurot.\nJärgmise Saksamaa veebisaidi MobileGeeks.de kaudu saadud teave sisaldav tabel:\nKuulujutud, et iPad Mini tuleb mitut värvi, nagu ka uues iPod Touchis, on kaotamas oma positsiooni ja ette on nähtud ainult mustvalge tahvelarvuti mudel.\nViimase paari nädala jooksul on väidetava seitsmetollise tahvelarvuti Apple kohta teavet ja pilte ilmunud sagedamini.\nPärast 10. oktoobrit ei saadetud kutseid 17. üritusele, nagu arvati, viimaste kuulduste kohaselt esitleb Cupertino ettevõte uut mobiilseadet 23. oktoobril. Ja selleks tellib ta tarnijatelt ja koosteliinidelt umbes kümme miljonit iPad Mini.\nTags:avalikustas, hinnad, iPad, Mini, mudelid, pood, Saksa, uue\nNeelie Kroes süüdistas võrgutööstust Do Not Tracki standardi vastuvõtmisega viivitamises\nMM-sein, XCIII väljaanne


Tuletantsija Krista Palm: väiksemad põletushaavad on tavalised – õnnetusi ikka juhtub\nLiis Ilves, 22. juuni 2020\n«Tulega ei mängita» pole lause, mida kunstnikuhingega Krista Palmile öelda. Tema on aastatega õppinud tundma tule hingeelu ja saavutanud tuletantsijana tipptaseme.\nKrista (28) käis kümme aastat tagasi Euroopas reisimas ja kohtas Veneetsias tuletantsijat. Naine oli sellest mängust tulega kohe lummatud ja unistas salamisi, et omandab isegi sellised oskused. Unistustel on kombeks aeg-ajalt täituda ja nii leidiski Krista Tartust tuletantsuga tegelejad. Vaikselt hakkas ta selle maailmaga tutvuma ja praeguseks on temast saanud tipptasemel tuletantsija.\nEnne tulega tantsima hakkamist õppis Krista tehnikat ja objektidega manipuleerimist, selleks olid abiks mitmesugused treeningvahendid. «Alustasin tuleta ja pehmemate vahenditega, sest enda peksmine käib õppeprotsessi juurde,» märgib ta.\nPärast paari kuud harjutamist sai Krista esimest korda ka elava tule kätte. «Eks esialgu oli ikka natukene hirmus. Sel hetkel unustasin ära kõik varem õpitu ja esimesel korral tegin ainult lihasmälus olevaid asju,» meenutab ta.\nKrista ise ütleb, et tuletantsu päris selgeks kunagi ei saagi – on ju alati midagi uut õppida. Just pidev areng, uute trikkide proovimine ja piiride edasi lükkamine talle tuletantsu juures kõige enam meeldibki.\nEsimest korda esines Krista tuletantsijana Tartu lähedal Emajõe ääres. «Mäletan seda väga hästi, sest see kõik oli ülikaootiline. See oli hetk, mil sain aru, et tahan paremini teha. Ma ei olnud tol korral piisavalt ettevalmistunud, sest olin tuletantsuga ainult kolm-neli kuud tegelenud. Ma ei teadnud veel, kuidas teha koreograafiat ja kuidas sõu tervikuna ette valmistada,» meenutab naine. Sellest hetkest aga algaski tuletantsija areng.\nÕige pea viis tee Krista Prantsusmaale suurele žongleerimisfestivalile, kus naine sai täielikult aru, mida tuletants päriselt tähendab ja kui palju arenguruumi tal veel jagub. Tantsija kogus festivalilt rohkelt teadmisi ja kogemusi ning tagasi tulles andis saadud oskusi edasi teistelegi.\nHiljem on Krista veelgi käinud maailma avastamas ja uusi oskusi kogumas. Rahvusvahelised festivalid on andnud eestlannale hulgaliselt tunnustust ja erakordseid esinemiskogemusi. Seejuures tasub märkida, et 2015. aastal toimunud tulekunstnike maailmakarika võistlusel noppis Krista nii parima soolo- kui ka duotantsija tiitli.\nNõutud tuletantsija: «See on suur kompliment, kui sind sooloartistina kutsutakse esinema suurtele tulefestivalidele, kus on ka väga palju teisi häid tuletantsijaid,» jääb Krista tagasihoidlikuks. (Erakogu)\nPraegu mõtleb Krista oma tantsud lõpuni läbi ja kirjutab praktiliselt sekundi pealt kogu eesootava sõu lahti. Tantsudele muusikat valides on kriteeriumiks tugev emotsionaalne kontakt lauluga. «Kui muusika mind nutma paneb, siis see ongi õige laul,» avaldab tantsijanna.\nPeale muusika inspireerib tema etendusi isiklik elu – tantsudesse jõuavad sageli tunded, mõtted ja emotsioonid, mis parasjagu tema enda eluteed vürtsitavad.\nEsinemiskostüümid õmbleb Krista enamasti ise. Suurt inspiratsiooni on pikka aega pakkunud Victoria-aegsed kostüümid, eelkõige korsetid. Kostüüme luues mõtleb ta sellele, et need oleksid õnnetuse korral kergesti eemaldatavad, kuid ka sellele, et need oleksid naturaalsest materjalist. «Sünteetilised materjalid tulega kokkupuutel sulavad ja saadud haavad oleksid palju suuremad,» põhjendab naine.\n«Väiksemad põletushaavad on tavalised – õnnetusi ikka juhtub,» ütleb Krista randmel olevatele armidele viidates. Seejuures meenutab ta, et esimesed armid sai ta Portugalis tantsides. Tollal ei osanud naine veel arvestada, et tuli põleb kuumas kliimas palju kuumemini. Ka seelik on ühel korral esinedes põlema läinud, kuid sellest ei lasknud ta ennast häirida – tõmbas seeliku seljast ja tantsis edasi.\nAukartust Kristal tule ees ei ole. «Meil on tulega sõprussuhe – me tantsime koos ja meil on justkui omavaheline vestlus. Kui ta mind natukene hammustab, siis jään rahulikuks. Ma tean, kuidas tuli käitub. Ja tean, kuidas mina pean õnnetuse korral käituma.»\nKrista viitab, et põhjaliku eeltöö käigus mõeldakse läbi, millised on täpsed sammud õnnetuse korral. Esinemistel on alati kaasas ka nii-öelda turvaisik, kellega on võimalikud õnnetusjuhtumite situatsioonid läbi mängitud ja kes reageerib kohe, kui midagi juhtub. Tavapäraselt on turvaisikuks Krista elukaaslane. Kui nad just parasjagu koos lava ei jaga.\nPartnerid elus ja laval: «Ikka on hirmus vaadata, kui Krista tulega tantsib. Eriti kui ise oled safety, kes peaks õnnetuse korral reageerima. Tuleb ikka samasugune, kui mitte isegi suurem närv sisse nagu esinejal,» avaldab Krista elukaaslane Tauri Vahesaar. (Erlend Štaub)\nMõni aasta tagasi tutvus Krista Tauri Vahesaarega, kes on slackliner ehk tasakaalulindil trikitaja. Noortel jätkus juttu kauemaks ja kohe tekkis idee luua ühiseid etteasteid. «Mõlemad mõtlesime, et ei tee ise esimest sammu, seega olime esialgu head sõbrad ja tegime koos igasugu üritusi,» naerab Krista. Tänaseks on noored siiski partnerid nii laval kui ka elus.\n«Koos esinemine ei ole keeruline, see pigem veelgi enam lähendab ja ühendab,» sõnab Krista. «Natuke tunnen muidugi hirmu, kui vaatan Taurit koos tulevahenditega kõrge liini peal. Siis ikka mõtlen, et mis juhtub, kui tuli näiteks liini pihta läheb. Ma küll tean, et ta on väga professionaalne, aga ikka poeb hinge pisike kartus.»\nKumbki aga ei soovi, et teine oma artistikutsest loobuks. «Mõtleme ainult, kuidas enda sõusid edasi arendada ja kuidas neid turvaliselt veelgi vingemalt teha.»\n«Eestis on võimalik end tuletantsijana ära elatada, aga kerge see tee kindlasti pole,» sõnab Krista ja tunneb uhkust, et on suutnud seda praeguseks teha. «Õnneks tundub, et ka karantiin seda päris ära ei rikkunud, kuigi loomulikult jäi palju esinemisi ära või lükkus edasi. Varem oli iga nädalavahetus kinni, aga praegu on graafik veidi vabam.»\nSee võimaldab Kristal rohkem tegeleda hobi korras fotograafiaga ja arendada ka oma stuudiot. Nimelt asutas ta 2018. aastal Artistic Flow Studio, mis ühendab sõuartiste. Lisaks saab stuudios õppida tuletantsu, žongleerimist, kõhutantsu ja osaleda töötubades. Seejuures kinnitab Krista, et tuletantsuga saab hakkama igaüks ja tema trennidesse on oodatud nii noored kui ka eakamad huvilised. Eelnevat kogemust selle maagilise ala õppimine ei vaja.


Entertainment One’i ja Sierra/Affinity psühholoogiline draama "Stockholm"põhineb tõsielulool ja selle peaosades mängivad Ethan Hawke (“Poisipõli”, “Treeningpäev”), Noomi Rapace (“Lohetätoveeringuga tüdruk”, “Prometheus”) ja Mark Strong (“Kingsman”, “Imiteerimismäng”). "Stockholmi" lavastaja ja stsenarist on Robert Budreau (“Sündinud sorgus olema”) ning film on toodetud Darius Filmsi, Lumanity, JoBro Productionsi ja Chimney Groupi koostööna.\nDavid F. Sandbergi (“Annabelle: loomine”) lavastatud filmis “Shazam!” saab alguse lugu samanimelisest DC superkangelasest, keda kehastab Zachary Levi (telesari “Chuck”). Asher Angel (telesari “Andi Mack”) astub üles Billy Batsoni ja Mark Strong (“Kingsmani” filmid) superkurjami dr Thaddeus Sivana rollis. Filmi produtsent on Peter Safran (“Aquaman”, “Kurja kutsumise” ja “Annabelle’i” filmid). Meist igaühes on peidus superkangelane, kelle välja toomiseks läheb vaid pisut võlukunsti vaja.\nNT Live - Vaade sillalt\nMark Strong („Imiteerimismäng“; „Plekksepp, rätsep, sõdur, nuhk“) astub peaosalisena üles kaasahaaravas, sütitavas ja hämmastavalt julges lavastuses „Vaade sillalt“, mille Briti ajakirjandus valis 2014. a tipplavastuseks. "Vaade sillalt" kandideerib sel suvel viiele Tonyle (parim taaslavastus, parim meespeaosa, parim stsenograafia, parim valgusdisain, parim lavastajatöö). Kirjanik Arthur Milleri sünge ja kirglik näidend vastandub Ameerika unelmale. Brooklyn. Sadamatööline Eddie Carbone võtab avasüli vastu oma sitsiilia nõod, kes saabusid vabadusemaale.\nKinodes alates: 13.09.2016\nKinodes alates 13.09.2016\nMark Strong („Imiteerimismäng“; „Plekksepp, rätsep, sõdur, nuhk“) astub peaosalisena üles kaasahaaravas, sütitavas ja hämmastavalt julges lavastuses „Vaade sillalt“, mille Briti ajakirjandus valis 2014. a tipplavastuseks. Kirjanik Arthur Milleri sünge ja kirglik näidend vastandub Ameerika unelmale. Brooklyn. Sadamatööline Eddie Carbone võtab avasüli vastu oma sitsiilia nõod, kes saabusid vabadusemaale. Kui üks neist armub Eddie kaunisse vennatütresse, selgub karm tõde - vabadusel on oma hind.\nKinodes alates: 26.03.2015\nKinodes alates 26.03.2015


Bigbank Tartu jõudis finaalist võidu kaugusele - Eesti Võrkpalli Liit\nBigbank Tartu ja Pärnu kohtumine. Foto: Riina Vals/SK Duo\nBigbank Tartu jõudis finaalist võidu kaugusele\nCredit24 Eesti meistrivõistlustel asus Bigbank Tartu poolfinaalseeriat Pärnu Võrkpalliklubi vastu mängudega 2:0 juhtima. Täna olid Tartu meeskonna võidunumbrid võõrsil 3:1 (25:16, 25:21, 24:26, 25:16). Seega lahutab Bigbanki finaalist veel üks võit.\nAvamängus olid Tartu meeskonna võidunumbrid 3:0. Seeria kolmas kohtumine peetakse neljapäeval, 11. märtsil Tartus.\nTäna kerkis võitjate resultatiivseimaks temporündaja Alex Saaremaa, kes kogus 15 punkti (+10, sh 3 ässa ja 3 blokki). Albert Hurt panustas 14 punkti (+2) ning Siim Põlluäär 10 (+2). Tartu meeskonna vastuvõtt oli 50%, rünnakuid lahendasid Alar Rikbergi juhendatava meeskonna mängijad 41-protsendiliselt, blokiga teeniti 12 ja serviga 7 ässa (eksiti 13 pallingul).\nAvo Keele juhendatava Pärnu meeskonna edukaim oli rünnakul 14 punktiga (+8) Taavet Leppik, Aleksandr Popleteev lisas 12 punkti (+6). Pärnu vastuvõtt oli 56%, rünnak 33%, blokipunkti teeniti 9 ja servil löödi samuti 9 ässa (vigu tehti servil 16).\nTeises poolfinaalseerias juhib Selver Tallinn mängudega 2:0 Saaremaa Võrkpalliklubi vastu. Selle paari kolmas mäng toimub kolmapäeval.\nBigbank Tartu – Pärnu VK üldseis 2:0\n4.03 kell 20.00 Bigbank Tartu vs Pärnu VK 3:0 (25:21, 25:20, 25:21)\n8.03 kell 19.00 Pärnu VK vs Bigbank Tartu 1:3 (16:25, 21:25, 26:24, 16:25)\nCredit24 Meistriliiga klubid tutvustasid uue hooaja eesmärke Loe edasi


Kuidas põletada liigset rasva ja püsida tervena: 12 sammu (fotodega) - Vihjeid - Nouanded rasva poletamise kohta\nHoiatused Keharasva langetamine ülaseljas ei pea olema keeruline - see on ilmselt lihtsam kui arvate! Tehke harjutusi, mis on suunatud teie selja lihastele, et neid määratleda ja muuta selg selgemaks. Rasvade ja suhkru vähendamine ning rohkemate süsivesikute ja kiudainete söömine võib samuti aidata teil kaalust alla võtta ja seda murelikku selga vähendada. Samuti on elustiili muutusi, näiteks piisavalt magada ja ise toitu valmistada, mis muudavad rasvade kaotamise palju lihtsamaks.\nKeto Diet - Atkinsin ruokavalio (mitä eroa on?)\nRasva kaotamine selja ülaosas\nKõik nouanded rasva poletamise kohta sõid sama palju kaloreid kogu päeva jooksul. Tulemus: kõhulihaste puhul ei toimunud ühtki olulist muutust kõhu suuruses ega kogu keha rasvaprotsentides ega naha paksuses kõhupiirkonnas.\nTeises katses jagunesid 40 rasvunud naist kahte rühma: ühed piirasid kaloreid, teised piirasid kaloreid ja tegid nouanded rasva poletamise kohta harjutusi nädala jooksul. Tulemus: kõik naised võtsid kaalust alla, kõikidel nahavoldi paksus ja kõhu suurus vähenes, kuid ei olnud erinevusi nende vahel, kes tegid kõhulihaste harjutusi ja kes mitte. Sarnased tulemused saadi katsetes, kus testiti keha ülakeha harjutuste efektiivsust käte salendamises. Tulemus: ei olnud erinevust treenitava käe rasva kaotuses.\nKonkreetse käe kõrgem treenitavus ei poletage rasva maksa selle rasva põletust.\nIseenesest ei ole vahet, kas piirata toidust saadud toidukalorsust või lisada selle võrra treeningmahtu. Tervislikuks ööpäevaseks kaloridefitsiidiks loetakse — kalorit. Millist spordiala eelistada, sellel suurt vahet ei ole, kui eesmärgiks on rasva kaotus kehalt. Kui soov on lihasmassi säilitada, tuleks eelistada jõusaali treeningut.