Ringi pikk talimatk 2021: Virumaa metsikud maastikud! – Tartu Üliõpilaste Looduskaitsering\nRingi pikk talimatk 2021: Virumaa metsikud maastikud!\nOn tekkinud isu minna pikemale matkale ja seepärast on meil hea meel kutsuda teid 29. jaanuaril seadma suusad või sammud Kirde-Eesti metsikutele maastikele. Plaanis on umbes nädala pikkune talimatk, mille teel läbime vääriselupaikasid, reljeefset maastikku, soid ja loodetavasti tutvume ka mõne kultuurse paigaga.\nKui eelmisel aastal tutvusime talimatkal Ida-Virumaa rannikuga, siis sel korral võtame sihiks soomaastikud – Virsu soo ja Valgesoo. Piirkonna sood teevad eriliseks luited ja mõhnad, mis soosaarekesi moodustavad.\nPika talimatka tee viib meid seekord Kauksist Toilasse ja kestab 29. jaanuarist 3. veebruarini.\nSamas võib kaasa matkata lühema osa talimatkast: Kauksist Iisakule, lõpetades matka 31.jaanuaril. Ehk Ringi talimatk kulgeb seekord koos pika talimatka esimeste päevadega, mille jooksul tähistame koos Ramsari konventsiooni (maailma märgalade kaitse alustekst) 50. aastapäeva.\nÜkskõik, kas matkate talimatka täies mahus, või valite lühema marsruudi, algab matk ühiselt Kauksist, kuhu liigume koos tellitud bussiga. Lühema talimatka lõpp-punkt on Iisakul, kust viib otsebuss Tartusse tagasi, pika talimatka tee suundub aga edasi Valgesoost otse Toila suunas.\nMinek on 29.jaanuari õhtul ühise bussiga Vanemuise 46. õppehoone eest, orienteeruvalt kell 17:00. Buss viib meid Kauksile, kust edasi matkame ööbimispaika Võhma järve lõkkekohas. Sel korral ootame osalejatelt ühistoidu jaoks päevaraha (3 eurot/päev), mille sisse on arvestatud ka bussisõit alguskohta. Kui keegi plaanib tulla oma transpordiga, siis andke sellest meile teada – teame arvestada kohtadega!\nKaasa tuleb võtta klassikaline talimatka varustus. Kasutame ühist köetavat (umbes 10 kohta) telki ja võtame kaasa varikatte (mille all on mugav magada eelkõige paksu magamiskotiga). Ilmaolud tõotavad head ilma suusamatkaks, kuid matkajalats valida oma parema äranägemise järgi. Meie teada on tulemas matkajaid nii suuskade kui ka vaid saabastega. Ringi listis on parasjagu ka väike suusaturg hoo sisse saanud.\nMis võiks kindlasti kaasas olla:\n1. termos, mida suurem, seda parem\n9. hügieeni ja esmaabitarbed enda äranägemise järgi (villiplaastrid)\n11. laagrijalatsid (soojad jalatsid, mis panna jalga vahelduseks märgadele jalatsitele)\n12. hambahari (et su naeratuse peale inimesed ei tõmbuks tagasi)\nVarustuse täiendamiseks, pöörduda jätkuvalt kõikvõimsa listi poole, saab abi!\nJa et ei ununeks, kui tore üks korralik talimatk võib olla, siis siin üks lõbus video Juhanilt viie aasta tagusest erakorralisest talimatkast “Rail Baltica radadel”.\nTeemad: erakorraline talimatk | talimatk


laste telesaated: zeke ja luther\nPõhiline Tv Zeke ja Luther\nZeke ja Luther on lastele mõeldud telesaade Disney XD-s. Peategelased Zeke ja Luther on parimad sõbrad. Nende peamine spordiala ja ajaviide on rula. Saade on teismeliste sitcom ja seda on uuendatud juba kolmandaks hooajaks.\nZeke ja Lutheri lood on erinevad, kuid peaaegu alati on see seotud rula mängimisega. Sageli keskendub etendus poistele, kes proovivad uut trikki või õpivad uut rula trikki. Mõnikord Zeke ja Luther omavahel läbi ei saa, kuid lõpuks jäävad nad alati üksteise külge. Enamikus episoodides lööb Ginger kaasa oma vanema venna Zeke lollakatele. Kojo on nende rivaalitsevate rulasõitjatena peamine antagonist, kuid lõpuks saavad nad temaga sarjas hiljem sõbrad. Poisi põhieesmärk on saada maailma parimaks rulatajaks.\nZeke ja Lutheri peategelased (sulgudes näitlejad)\nZeke Falcone (Hutch Dano) - paljud episoodid algavad ja lõpevad Zekega. Zeke on kahest sõbrast tõsisem ja tal on üldiselt plaan, mida nad peavad oma rulaarjääri edendamiseks edasi tegema. Ta on ingveri vanem vend.\nLutheri vahvlid (Adam Hicks) - Luther on rumal, mitte nii särav peategelane. Tal on igasuguseid rumalaid harjumusi ja veidrusi. Ka Lutheril on koolis raske aeg. Ta on totakas, aga mitte nohik.\nIngver Falcone (Ryan Newman) - Ginger on Zeke noorem õde. Ta on tark ja meeldib paljudele sitcom-noorematele õdedele ka vanemat venda lollitada.\nKojo Jonesworth (Dan Curtis Lee) - Kojo on veel üks hea rulasõitja linnas. Ta on Zeke ja Lutheriga nii rivaalitsev kui ka sõber.\nOzzie Kepphart (Nate Hartley) - Ozzie on saate nohik. Ta on Zeke ja Lutheriga sõber.\nZeke ja Luther on lõbus etendus lastele. See pole meie lemmik laste telesaade seal, kuid näeme, et saade meeldib 9–13-aastastele poistele väga. See on rumal ja kergemeelne ning seal on palju rula. Aitab öelda.\nkes oli nebukadnetsar ja mida ta tegi


Jaak Madison keskpartei käitumisest: see on Putini võimuparteiga sõlmitud lepingu jultunud elluviimine - Uued Uudised\nEsilehele » Uudised » Eesti » Jaak Madison keskpartei käitumisest: see on Putini võimuparteiga sõlmitud lepingu jultunud elluviimine\nJaak Madison keskpartei käitumisest: see on Putini võimuparteiga sõlmitud lepingu jultunud elluviimine\nRubriik Eesti On 20.06.2017\nTallinna linnavolikogu kutsuti erakorralisele istungile, et arutada keskerakondlikku linnavalitsuse eelnõu, millega tahetakse esitada keskerakondlikule valitsusele taotlus lubada Tallinna kolmes vene gümnaasiumis algatada eesti keele õpetamisel suuremat paindlikkust võimaldav pilootprogramm.\nKolm kuud enne valimisi üritab Tallinna linnavõim keskerakondlasest abilinnapeale Mihhail Kõlvartile venekeelsete valijate seas paremat kuvandit luua. Tallinna linnavalitsus andis 14. juunil ootamatult teada, et 20. juunil koguneb veelkord erakorraliselt Tallinna linnavolikogu, et arutada keeleõppe erisuse taotlust. Paindliku keele- ja aineõppe pilootprogrammis soovivad osaleda Linnamäe Vene Lütseum, Tallinna Kesklinna Vene Gümnaasium ja Lasnamäe Gümnaasium. Programmi rakendamiseks ootab linn igale õppeasutusele riigipoolset toetust summas 250 000 eurot aastas.\n„Selline tegutsemine ei ole mingi uudis, kuna keskerakondliku linnavalitsuse ja ministrite venemeelsus on järjepidevalt süvenenud. Haridus- ja teadusminister Mailis Reps mainis paar kuud tagasi meie arupärimisele vastates, et ükski venekeelne kool pole erisust veel soovinud ja tema ei soovi sel teemal spekuleerida. Paraku on taas osutunud tõeks see, et tegelikkuses olid need plaanid ammu olemas ja küünilisest poliittehnoloogiast lähtuvalt tehakse kõik, et oma venekeelne ja –meelne valijaskond hoida tugevas Keskerakonna haardes,” märkis Konservatiivse Rahvaerakonna aseesimees Jaak Madison.\nUuringufirma Kantar Emor BNS-i ja Postimehe tellimusel läbi viidud erakondade toetuse uuringust selgus, et mitte-eestlaste seas püsib ülekaalukalt populaarseim Keskerakond, mida toetas 76,5 protsenti küsitletutest. Sotse toetas 10,6 ja Reformierakonda kuus protsenti. Ülejäänud parteide toetus jäi alla valimiskünnise.\nErakondade reitingud erinevad aga pöördeliselt eesti valijate seas. Reformierakonna toetus eestlaste seas oli juunis 30,4, EKRE toetus 20,3, sotsidel 15,2, Keskerakonna toetus 11,8 Vabaerakonna toetus 10,2 ja Isamaa ja Res Publica Liidu (IRL) toetus 7,9 protsenti.\n„Tallinna linnavalitsus ja haridusministeerium teeb tihedat koostööd, et juurutada Eestis venekeelsest ja – meelset hariduskorraldust. Eesti maksumaksjale sülitatakse 250 000 euro raiskamisega jultunult näkku. Peale selle hävitatakse süstemaatiliselt Eestis elavate vene noorte tulevikku, keda vene häältest sõltuv Keskerakond püüab hoida tagurliku keelepoliitikaga paralleelühiskonnas ja rahvuslikus eraldatuses. See on Ühtse Venemaaga sõlmitud koostööprotokolli järjepidev ja jultunud elluviimine,” lisas Madison.\nTeemad: Eesti Konservatiivne Rahvaerakond Jaak Madison keskerakond Mihhail Kõlvart venestamine


Murepilved Twino kohal? Või näen ma tonti seal, kus seda pole? – Tasane Investor\nMurepilved Twino kohal? Või näen ma tonti seal, kus seda pole?\njuuli 13, 2017 Posted in Ühisrahastus, Portfell\nJuba mõnda aega on minu jälgitavates ühisrahastusteemalistes foorumites ja blogides käinud läbi kriitilisi noote seoses Läti ühisrahastusportaali Twinoga. Kas tõesti on seni paljude investorite lemmikuks olnud Twinol tekkinud probleeme või on väikeinvestorite üles puhutud hirm alusetu?\nMinu jaoks on Twino portaalil kaks väga suurt plussi:\n1. Portaal on äärmiselt likviidne. Paari tuhande euro väärtuses laene on võimalik maha müüa sisuliselt minutite jooksul, kuna eraldi “secondary marketit” ei eksisteeri ja müüdavad laenud ja uued laenud on inimestele valimiseks samas kohas.\n2. Buyback laenude tagasiostugarantii rakendub 30 päeva pärast laenu hapuks minekut. Seega, ei risustanud probleemsed laenud minu laenuraamatut nii kaua nagu näiteks Mintoses, kus tagasiost rakendub 60 päeva möödudes.\nJärjest enam hakkas aga Twino portaalis välja tulema mitmeid miinuseid ning viimastel kuudel on tõsiselt üles kerkinud ka küsimused Twino emafirma finantsvõimekuse kohta. Kõige paremini on Twinos tekkinud ohud kokku võetud värskes blogipostituses “7 reasons we are getting nervous about Twino”.\nSelles blogipostis välja toodud punktidest mõned on minu jaoks olulised häirekellad. Seni on Twino olnud selline portaal, kes omaette vaikselt nohisedes ajab oma asja. Mingeid skandaale pole olnud, kuid samas pole näidatud ka sellist läbipaistvust ja suhtlust investoritega nagu minumeelest Mintos on suutnud pakkuda. Nüüd aga nende mitme probleemi koosmõjul on portaali ümber, vähemalt minu jaoks, tekkinud selline kahtluse aura.\nKuna Twinos on makstavad intressid järjest enam alla tulnud ning automaatpakkuja probleemide tõttu on tulnud liiga palju teha käsitööd, siis otsustasin ühel hetkel hakata oma portfelli tasapisi vähendama. Muude probleemide üles kerkides kiirendasin veidi exiti tempot, kuni siin lingitud blogipostitus pani mind otsustavalt tegutsema.\nPraeguseks hetkeks on viimane suurem summa välja nõutatud ning portaali jätsin sisse vaid 570 euri, mis intressidena on seni teenitud. Päris kuivaks ei tahtnud portaali tõmmata, kuna plaanin seal toimuval ikka silma peal hoida. Jätsin endale hetkel alles vaid vanad 13% intressiga Gruusia laenud, millest vajadusel saab sekunditega lahti, kui asjalood tõepoolest peaks veel rohkem kuristiku poole liikuma.\nVõtsin oma lihtsameelsuses asja nagu üks Eesti vanasõna ütleb: “Kus suitsu, seal tuld.” Loodame, et need hirmud Twino suhtes muidugi paika ei pea ning meie regiooni üks juhtivaid ühisrahastusportaale paneb võimsalt edasi. Kahjuks vähemalt praegusel hetkel said miinused ja üles kerkinud hirmud portaali suurte plusside üle võitu.\nTwinost väljunud raha suunan edasi Mintosesse ja jagan seal välja Mogo Eesti autolaenudesse. Kuna ka Bondorast on käimas üliaeglane väljumine, siis saabki meie pere ühisrahastusportfelli keskmeks olema Mogo autolaenud ning Estateguru kinnisvaratagatisel laenud, sekka ka Crowdestate’i projekte.\nMinu talupojamõistus ütleb, et kui peaks näiteks Mogo või Estateguruga juhtuma mingi negatiivne stsenaarium, siis on Eestis välja antud kinnisvara või auto tagatisega laenu suurem variant kunagi kätte saada, kui kuskil Gruusias või Kasahstanis kohalikele välja jagatud 10 euroseid laenujuppe.\nÖeldakse, et tuleb investeerida nii, et öösel rahulikult magada saaks. Minu jaoks tähendas see Twinost raha välja tõmbamist… vähemalt seni, kuni minu silmis tekkinud kahtlusevari suudetakse maha raputada.\nPalun ka Teie kommentaare ja mõtteid Twino hetkeseisu kohta. Kas on põhjust muretsemiseks, kui palju saab üldse ühisrahastusplatvorme usaldada ning millised on need punased lipud, mida peaks jälgima, et oma rahadega veel õigel ajal tulema saada?\nPrevious: Previous post: Podcastid – minu lemmikmeedium! Täiendasin nimekirja!\nNext: Next post: Mõnus tulevärk Estateguru kontol\n3 thoughts on “Murepilved Twino kohal? Või näen ma tonti seal, kus seda pole?”\njuuli 17, 2017, 7:39 p.l.\n– SIA Twino majandusaasta minuteada lõppeb aprilliga. Aruande avalikustamine kuus kuud pärast majandusaasta lõppu pole midagi erakorralist (kuigi sellise avaliku huviga ettevõttelt ootaks siiski kiiremat tegutsemist). Tegu pole päris traditsioonilise ettevõttega, kus on toimunud ühinemisi, ümberstruktureerimisi jms, ei imesta üldse, et võib kauem aega minna.\n– 30 või 45 päeva hilinenud laen (investori jaoks default) ei ole kohe kindlsti Twino jaoks default. Huvitav oleks teada erinevate turgude intressimäärasid ja tegelikke default rate’e aga võib-olla ei taheta muuhulgas konkurentidega infot jagada? Kogu see tagasiostugarantiidega ühisrahastus (ka MIntos, VIventor, Robocash jms) sarnaneb nagunii pigem ettevõttele laenu andmisega.\n– Kas laenumahtude vähenemine on tingimata halb (ettevõtte tervise hindamise seisukohalt)? Võib ka näidata, et on hästi finantseeritud ja võimaldab kaasata raha madalama intressiga. Kui tegu oleks puhta püramiidiga (ja uute investorite raha oleks vaja vanadele väljamaksete tegemiseks) eeldaks pigem vastupidist liikumist (suuremad mahud ja kõrgemad intressid).\njuuli 17, 2017, 8:12 p.l.\nTere. Tänud pika kommentaari eest. Kõik väga hästi argumenteeritud punktid ning nõustun sisuliselt kõigega, mis kirjutasid. Kuna selline ühisrahastus, nagu meie seda hetkel näeme, on üsnagi noor ja enamus portaalid pole tegelikult ennast veel nö tormistes vetes tõestanud, siis põhineb kogu see äri usaldusel. Nagu öeldakse, siis usaldust võidetakse aastatega ja kaotatakse sekunditega. Enamus ühisrahastusplatvorme on minu meelest ise sellest hästi aru saanud ja teevad kõik selleks, et anda võimalikult palju infot ja vastata võimalikult paljudele küsimustele. Ma kindlasti ei nimeta Twinot siinkohal ebausaldusväärseks või veelvähem püramiidskeemiks, aga nagu kirjutasin, siis enda jaoks tegin ma mitmete asjade koosmõjul otsuse, kus hetkel tõmbasin sealt rahad välja.\nPingback: JUULI – suvekuu kasvatas meie rahapotti nagu pärmi peal – Tasane Investor


Lahtrite ripploendid (astmelised) - näpunäited - TELES RELAY\nViimati värskendatud 24. mai 2020 kell 17:19 isegi Raymond PENTIER\nLahtrite ripploend on praktiline ja usaldusväärne viis paljude andmete hulgast valida see, mille soovite lahtrisse paigutada.\nKui andmeid on palju ja saate neid kategoriseerida,\nmuutub huvitavaks vähim arenenud riikide korraldamine kaskaadina.\n- Lahtris võimaldab ripploend valida kategooria.\n- teises lahtris sõltub ripploend eelmisest valikust,\nmis võimaldab otsinguid ümber lükata ja pikki loendeid käsitleda, jagades need ratsionaalselt.\n- Kasutage Andmed / andmete kinnitamine / loend ja funktsioon KAUDSEID.\nKaskaadsete lahtrite ripploendid\nEsimese LOC puhul tavaline protseduur (vaata " Lahtrite ripploend (lihtne) »Selles jaotises); teiste vähimarenenud riikide jaoks määrame allika kaudselt.\nsamm 1 = Valmistage ette loendeid, mis sisaldavad erinevaid loendeid.\na) Sisestage osakondade loend ja määrake selle vahemiku nimi [Dep]: Guadeloupe B2, Guyana C2, Martinique D2-s Réunion E2-s.\nb) Sisestage punktidesse B3, B4 jne tähestikulises järjekorras Guadeloupe 34 omavalitsuse nimed: Abymes, Anse-Bertrand, Baie-Mahault jne. ; määratlege vahemiku B3 jaoks nimi [Guadeloupe]: B36.\nc) Samamoodi sisestage C3, C4 jne Guyana 22 omavalitsusse; D3, D4 jne. Martinique'i omad; E3, E4 jt. kokkutulekul. Määratlege vahemikule C3: C24 nimi [Guyana], vahemikule D3: D36 nimi [Martinique], vahemikule E3: E26 nimi [Réunion].\nsamm 2 = Looge LDC, kus kuvatakse osakonna nimi.\nd) Töövihiku mõnel teisel lehel looge B1-s rippmenüü loend lahtritega nagu allikas valem = Dep ja määrake selle lahtri nimi [algus].\ne) B3-s looge ripploend sarnastega allikas valem = KAUDNE (lahkumine).\nAlustuseks vali osakond B1-st, siis kontrolli, kas B3 vähim arenenud riikides on loetletud ainult valitud osakonna vallad.\nValige B3-s omavalitsusüksus.\nLihtne Kopeeri kleebi võimaldab paljuneda (ilma retušeerimiseta) lahter B3 ja selle ripploend.\nVahemiku [Dep] andmed ei tohi sisaldada tühikuid ega reserveeritud märke\nja mis tahes sidekriips - asendatakse alakriipsuga _\nSeetõttu väldime sisenemist "La Martinique'i" ja "St-Pierre-et-Miquelon" saab "St_Pierre_et_Miquelon".\nSamal põhimõttel saab teise astme andmetega võrreldes luua ka teisi vähim arenenud riike.\nSeega võiks iga lahtri B3: E12 kohta esitada vähimarenenud riigid, pakkudes välja kommuuni piirkondade või kohalike valitud esindajate nimekirja.\nSee on delikaatne töö, kus nimekirjade korrektseks ülesehitamiseks on vaja loogikat ja rangust ... Kuid tulemus on seda väärt!\n2017. aasta veebruaris rikastatakse faili järkjärguliste loetelude uurimist: http://www.commentcamarche.net/faq/47761-liste-deroulante-en-cascade-sans-plage-nommee\nja täitke juba avaldatud lehed:\nSee dokument pealkirjaga “Ripploendid (kaskaadis)” alates Kuidas see töötab? (www.commentcamarche.net) tehakse kättesaadavaks litsentsi tingimustel Creative Commons. Kui see märkus on selgelt nähtav, saate selle lehe koopiaid kopeerida, neid litsentsiga määratletud tingimustel muuta.\nHana Kimura surm: tema viimased pahatahtlikud publikatsioonid sotsiaalvõrgustikes\nFC Köln lõi kaks hilinenud väravat, tagades viigi vs. Fortuna Düsseldorf, 2.-2


Intervjuu: Norra elektroonilise popmuusika tõusev täht ARY - Häppening\nKülalisautor juuli 4, 2018 IntervjuuMuusika\nVaid paari aastaga eredalt särama löönud elektroonilist poppi viljelev Trinidadi-Norra juurtega Ariande “ARY” Loinswortha (25) külastab tuleval nädalavahetusel esimest korda Eestit, olles festivalil Võnge üks peaesinejatest. Millist muusikat Eesti publik kuulda saab ning millistel lainetel lauljatar muusikamaailmas hetkel ise võngub, uuris Häppeningi külalisautor Eveli Paalberg.\nKuidas teekond muusikamaailmas Sinu jaoks alguse sai?\nUmbes neli aastat tagasi tutvustas sõber mulle Logic Xi. Töötasin sel ajal baaris ja idee tegeleda millegi loomingulisega ning samal ajal õppida midagi uut nagu helidisain ja produktsioon, tundus mulle äärmiselt põnev. Mul polnud plaanis saada artistiks, katsetasin rütmi ja heliga lihtsalt enda lõbuks, kuid enne kui arugi sain, olin täiesti sõltuvuses muusika loomisest. Seejärel tulin töölt ära, kolisin tagasi koju isa juurde ning tegelesin muusikaga vähemalt kaks kuud järjest. Kui oma pesast lõpuks väljusin ja sõpradele tehtut tutvustasin, sain mitu kutset väiksematele esinemistele. Ühel neist tutvusin ka oma esimese mänedžeriga. Tagasivaadates tundub asjade käik väga loomulik ja loogiline, kuid samas juhtus kõik ka võrdlemisi kiiresti.\nKes Sind muusikuna kõige enam suunavad või mõjutavad?\nNeed nimed muutuvad pidevalt ja ma ei saa öelda, et oleks iidoleid, keda alati olen huviga jälginud. Produtsentidest võiksin praegu esile tuua näiteks John Hopkinsi, Buriali, Little Dragoni, Smerzi, Yaeji, Mura Masa ja sellise tegelase, kelle nime ma täpselt hääldada ei oska. On ka artiste, kes on eeskujuks, kuid hetkel huvitun rohkem sellest, kuidas laul on tehtud kui laulu meloodilisest poolest.\nMillist muusikat Sa ise kuulad? Ehk on Sul ka mõned head soovitused?\nKusjuures hakkasin koostama playlist-e, sest umbes kuu aega tagasi avastasin, et ma ei kuula eriti palju teiste muusikat. Nüüd olen siis püüdnud vähemalt üle nädala selle teemaga tegeleda, et tutvuda teiste artistide muusikaga. Praeguseni olen vaid kaks listi koostanud ja nad on mu Spotify profiililt leitavad.\nPaljud muusikud otsivad oma loomingus unikaalsust – nad soovivad luua midagi, mille sarnast pole veel kõlanud. Kas see on oluline ka Sinu jaoks?\nMa ei saa öelda, et ma seda aktiivselt otsiks, kuid mind kindlasti paelub muusika, mis kõlab unikaalselt. Olles ise produtsent, kuulen ja tunnetan seoseid erinevate demode vahel, samas kui tehes koostööd teistega, on keerulisem lugudest sünergiat luua.\nKui oluline on Sinu jaoks sõnum muusikas? Kas soovid lüürika kaudu oma sõnumit edastada või pigem arvad, et Sinu muusika võiks olla kõigile oma isiklikuks interpretatsiooniks?\nMa armastan seda, kui inimesed interpreteerivad mu muusikat. Hetkel pole mu muusikas sellist konkreetset sõnumit ka, mida võiks kõik mõista, pigem soovin edasi anda tunnet, mis minul muusikat luues tekkis.\nKuidas muusika loomine Sinu jaoks välja näeb? Kas esmalt valmivad sõnad või meloodia?\nTavaliselt loon lühikese demo iseendale ja kuulan seda mõned päevad hiljem, et saada selgust, kas sellega on mõtet edasi töötada või mitte. Kui jah, siis püüan tabada tunnetuse, mis meloodia või töötlusega võiks sobida ning seejärel alles asun sobivate sõnade otsingule.\nKas maagilise loodusega Norra – Sinu kodumaa – on mõjutanud ka Sinu muusikat?\nKeeruline öelda. Ma armastan värskes õhus viibimist, kuigi ma ei käi enam matkamas nii palju kui varem. Muusika, mida praegu loon, on rohkem inspireeritud urbanismist –asfaldist, ööst ja värvilistest tuledest.\nMillised meeleolud valitsevad hetkel Norra muusikamaastikul?\nPalju põnevat toimub! Kuna on nii palju ägedaid artiste, siis toimub ka omavaheline inspireerimine ja muusika püsib värskena, sest mõeldakse, kuidas olla kavalam ja üllatada. Vägev on näha ka seda, kuidas erinevad žanrid saavad omavahel kokku ja loovad midagi uut.\nEestis oled Sa esimest korda. Kui palju Sind mõjutab esinemispaik? Kas Sul on ka eelistusi, kus pigem soovid lavale astuda?\nEestis olen tõesti esimest korda, kuid olen juba väga elevil. Ma olen kuulnud, et Võnge on väga eriline festival, seega tahaks juba teada, mida see endast kujutab. Mis puudutab esinemispaiku, siis tahaks näha, mis tunne on tõeliselt suurel laval esineda.\nMillist muusikat Eesti publik Võnke festivalil kuuleb? Kas esitad ka uusi lugusid?\nOlen valinud välja suvised lood ja mitmed neist on tõesti ka uued. Festivalidel saab näha ka palju tantsimist.\nMillised on Su plaanid allesjäänud aastaks?\nTulemas on mitmeid festivale, samuti töötan edasi pooleliolevate lugudega, et uuel aastal välja tulla EP-ga. Mul on hetkel nii palju demosid, et raske on välja valida neid tõelisi pärle.\nJälgi ARY Instagramis: @ary.apache\nFestival Võnge toimub 7. juulil Pärnumaal, Vango Imedemaal.\nLisainfo Facebookis: https://goo.gl/K8iqTX\nIntervjuu: Eveli Paalberg\nFotod: Ida Bjørvik


A, A1, A2 kategooria\nA1 - mootorrattad, mille mootori töömaht ei ületa 125 cm3 ja mootori võimsus ei ületa 11Kw. Sellist mootorsõidukit saab juhtida 16-aastane isik ja alustada õppimist autokoolis antud kategooria juhilubade saamiseks al 15,5 eluaastast.\nA2 - mootorrattad, mille mootori võimsus ei ületa 35 Kw. Õpinguid antud kategooria juhtimisõiguse taotlemiseks võib alustada al 17,5 eluaastast.\nA2 - kategooria juhilubasid saab taotleda 18-aastane isik.\nA - mootorrattad, mille mootori võimsus ületab 35 Kw. A - kategooria juhilubasid saab taotleda al 24ndast eluaastast (muudatus al 19.01.2013). A-kategooria mootorsõiduki juhtimisõigus antakse isikule, kellel on juhiluba mis tahes kategooria auto juhtimiseks. A-kategooria juhtimisõigust saab taotleda 20-aastaselt tingimusel, et isikul on olnud eelnevalt A2-alamkategooria mootorsõiduki juhtimisõigus vähemalt kaks aastat.\nA - kategooria juhtimisõiguse taotlemisel tuleb isikul läbida mootorsõidukijuhi koolituskursus ning sooritada edukalt teooria-ja sõidueksam MNT-s. Sõidueksamile pääseb alles pärast edukat teooriaeksami sooritamist. Sõidueksam tuleb sooritada hiljemalt 1 aasta jooksul pärast teooriaeksamit. Seoses sellega, et ARK-s puuduvad mootorrattad, siis eksamit tuleb sooritada kasutades kas enda või autokooli mootorratast.\nSõidueksam koosneb kahest osast. Esimese osa eksamist moodustavad harjutused õppeplatsil ja teise osa-sõiduki juhtimine asula-ja asulavälistel teedel. Sõidueksami teine osa kestab vähemalt 35 minutit.


Lewis ja Keene aitasid Kalev/Cramo lõpuminutitel Ühisliigas teisele järjestikusele võidule – Korvpall24.ee\nLewis ja Keene aitasid Kalev/Cramo lõpuminutitel Ühisliigas teisele järjestikusele võidule\nAvaldatud 07.03.2021; 19:07\nAutor Gunnar Ploom 07.03.2021; 19:07\nPühapäeval jätkas BC Kalev/Cramo VTB Ühisliiga hooaega, kui koduses Kalevi Spordihallis võõrustati tabeli keskel paiknevat Saraatovi Avtodori. Terve kohtumise jooksul kerget initsiatiivi omanud Cramo võttis lõpuminutitel olulise 85:77 (16:15, 20:16, 25:20, 24:26) võidu.\nAvaveerandajal ei hiilanud kumbki meeskond visketabavusega, ent Cramo võitis Marcus Keene`i kolme kaugviske toel esimese perioodi 16:15.\nTeisel mänguperioodil jätkus külaliste punktipõud, kui Chavaughn Lewise korv veerandaja keskel viis kodumeeskonna 30:19 juhtima. Saraatovi mängumehed panid seejärel kokku 10:3 vahespurdi, kuid poolajapausile mindi Lewise lähiviske järel Cramo 5-punktilises eduseisus. Seejuures viskas Avtodor avapoolajal vaid 29%-lise täpsusega (11/37).\nKolmanda veerandaja keskel õnnestus külalistel hetkeks kohtumine viigistada (42:42), ent kalevlaste 4 kaugviset viimase nelja minutiga suurendasid enne otsustavat veerandaega vahe kümnele punktile (61:51).\nOtsustaval mänguperioodil hoidsid väljakuperemehed eduseisu, kuni Markel Starksi korv viigistas kohtumise 71:71 (3.21 lõpuni). Viimastel minutitel võtsid kalevlaste ridades mängu enda peale Lewis ja Keene, kes viskasid Cramo viimased 14 punkti ning tüürisid meeskonna hooaja viienda võiduni. Cramo hoidis vastased 34%-lise tabavuse peal ning võitis sellest tulenevalt ka lauavõitluse 50:40.\nChavaughn Lewis tõi üleplatsimehena 26 punkti, 9 lauapalli ja 5 korvisöötu. Viis kaugviset tabanud Marcus Keene lisas 23 silma. Võimsa pealtpanekuga hiilanud Janari Jõesaar oli 13 punkti ja 9 lauapalliga lähedal kaksikduublile. Devin Thomas noppis 12 punkti kõrvale 7 lauapalli.\nGian Clavell viskas Avtodori resultatiivseimana 18 punkti. Markel Starks panustas 17 punkti ja 7 korvisöötu. Željko Šakic ja Dušan Ristic tõid vastavalt 14 ja 13 silma.\nTänase võiduga kümnendale kohale tõusnud Kalev/Cramo (5-12) kohtub laupäeval, 13.märtsil, koduväljakul liigatabeli teisel real asuva Kaasani Unicsiga (14-4).\nPrevious Post Resultatiivse mängu teinud Puidet ja Real Valladolid teenisid alagrupiturniiri viimases voorus kaotuse\nNext PostÜleplatsimees Tormi Niits vedas Rakvere tasavägises mängus TalTechi üle võidule


Noori vanuse liigeste valu pohjused - Hapu tagasi klamuudia\nTagajärjeks on liigeseosiste hävimine, erosioonide e uurete teke ja liigese talitlushäire. Liiges on turses ja valulik ning need haigused võivad haarata kõigepealt just väikesi liigeseid sõrmeliigesed. Seda nimetatakse haiguse diagnoosimiseks ehk äratundmiseks. Lülisambapõletikku esineb ühepalju nii meestel kui naistel, kuid haigus avaldub meestel märgatavalt raskemini kui naistel.\nHaiguse alatüüp diagnoositakse esimese poole aasta jooksul avaldunud tunnuste põhjal. Seda tüüpi põlvevalu tekitavad tihti reumaatilised haigused, reumatoidartriiti võib põdeda ka väikelaps. Samas võib väikelastel põlvevalu põhjustada ka tavaline viirusnakkus nn külmetushaigus. Sel puhul piirdub protsess üksnes valuga põlves, punetust ja turset tavaliselt ei kaasne.\nSee, kas vigastatud on mõni põlvesisene side või menisk, selgub hiljem, siis, kui esmane turse juba järele andnud. Kahjustuse suuruse määrab kas perearst või ortopeed. Vigastuse ulatuse kindlaksmääramine on oluline, sest sidemete rebendid tekitavad sageli põlve ebastabiilsust põlv läheb liigesest välja.\nKuseteedes võivad kusihappekristallid sadeneda neerukivideks. Podagra on sagedam Number liigesed meestel. Naistel seostub see enamasti kõrgvererõhutõve ravimitega või mõne muu haigusega. Eestis on umbes podagrapõdejat. Podagra võib tekkida mitmel põhjusel. Diureetikumipodagra on tänapäeval sage. See on kõrgvererõhktõve ravis kasutatavate diureetikumide ehk kuseajatite kõrvaltoime. Toidu-podagra on tingitud ülesöömisest ja alkoholi, eriti õlle joomisest.\nKõige sagedamini haigestuvad 60—aastased naised ja kõige harvem noored mehed. See ei ole pärilik haigus, kuid kalduvus haigestuda on kergelt pärilik. Kui seda tõbe välja ei ravita, levib see liigestesse, eriti põlvedesse, ja põhjustab valu.


Gluteenivaba dieet - kuidas see käib? | Toidutare\nLugu avaldati esmakordselt 2011. aasta jaanuari Tervis Plussis.\nRobert Aps, 9. jaanuar 2015, 09:15\nGluteenitalumatuse all kannatajad ei või süüa tavalist singivõileiba ega lubada endale kohvi kõrvale magusat saiakest.\nGluteenivaba dieedi järgimine on tähtis inimestele, kellel on diagnoositud tsöliaakia ehk gluteenenteropaatia. Tsöliaakiahaigetel kahjustavad nisust, rukkist, odrast ja kaerast valmistatud toidud peensoole limaskesta. Neis neljas teraviljas leidub teatud tüüpi valke, mis hävitavad haiguse käes kannatajate peensoole hattusid. Peensoole hatud on umbes 1 mm kõrgused limaskesta jätked. Haigus võib jõuda nii kaugele, et hatud on täielikult kadunud ja tekkinud on atroofia.\nHattudel on organismis väga oluline roll, sest nende kaudu imenduvad kõik tähtsad toitained. Peensooles omastatakse muu hulgas ka vitamiine ja mineraalaineid.\nTavapärased sümptomid on pidev kõhulahtisus ja kõhnumine, mis viitavad toitainete kaole organismis. Tsöliaakiasse haigestunud inimestel on selleks pärilik eelsoodumus. Mõned uuringud näitavad, et Euroopas esineb gluteenitalumatust vähemalt ühel inimesel 133st. Lisaks tsöliaakiale võib gluteen põhjustada allergiat, mis otseselt soolestikku ei kahjusta ja mille ravi on tsöliaakia ravist erinev.\nTeraviljas sisalduv valk\nPAELUSS JA RAHUSTID: kümme veidramat dieeti maailma ajaloost\n13. jaanuar 2015, 17:15\nSoovid kaalust alla võtta, kuid kaal ei lange? Otsi abi! (13)\n13. jaanuar 2015, 07:00\nInimesed räägivad: mis on laktoositalumatus?\n16. detsember 2014, 09:45\n15. detsember 2014, 15:37\nGluteen on raskesti seeditav valk, mida sisaldavad nisu, oder ja rukis. Samuti võib gluteeni olla kaeras, kuid teadlased on selle teravilja suhtes eri arvamustel. Igal juhul tasub gluteenitalumatuse korral ka kaera vältida.\nTsöliaakia raviks on gluteenivaba dieet ning esimesi tulemusi võib märgata juba pärast esimest nädalat. Kogu peensool paraneb 3–6 kuu vältel, kuid see ei tähenda, et seejärel võiks taas gluteeni sisaldavaid tooteid tarbida. Organismi seisukohast on tähtis terve elu järgida gluteenivaba toitumiskava, et ära hoida raskemaid terviseprobleeme, mis püsivate seedetraktikahjustustega kaasnevad.\nGluteenitalumatuse korral peab tähelepanelikult uurima toiduainete ja roogade koostist, sest gluteen võib peituda ootamatutes kohtades. Sojakaste võib esmapilgul tunduda ohutu valik, kuna sojas ei ole gluteeni. Küll aga lisatakse odavamatesse kastmetesse vahel raha kokkuhoiu eesmärgil nisu ning see ei pruugi pakendil märgitud olla.\nSeepärast on targem sojakastet vältida, kui selle kvaliteedis ei saa täielikult kindel olla.\nKoostist tasub jälgida\nKas inimene peaks jooma piima? (16)\n9. detsember 2014, 11:10\nEnamik jäätisi gluteeni ei sisalda, aga tähelepanelik tuleb olla toodete puhul, millesse on pandud ohtralt lisandeid. Nii näiteks võib gluteeni leiduda küpsisetükikestega jäätises. Kõige kindlam on õppida selgeks kodune jäätisetegu.\nNagu kreemjad supidki, võib enamik kastmetest sisaldada nisujahu. Restoranides lisatakse kastmetele tihti jahu suuremal hulgal. Kodustes kastmetes saab asendada nisujahu maisijahuga, mis maitset vaid vaevumärgatavalt muudab.\nGluteeniga võivad üllatada mõned tabletid ja see ei pruugi pakendil kirjas olla. Ravimitööstuses kasutatakse vahel teraviljasaadusi tablettide sidusainena. Gluteenivalgud peidavad end vorstides, pihvides ja vahel ka kartulikrõpsudes. Kahtluse korral võib alati tootjalt gluteenisisalduse kohta täpsemalt uurida.\nAmeerikas on leidnud gluteenivaba elustiil järgijaid ka nende hulgas, kellel tsöliaakiat diagnoositud pole. On gluteenivastaseid, kes tunnevad end paremini seetõttu, et söövad tänu dieedile vähem kiirtoite ja valmisprodukte. Suur osa kiiresti valmivatest toitudest sisaldab peale gluteeni liigseid kaloreid ja küllastunud rasvu. Loomulikult muutub enesetunne paremaks, kui seniste kaloripommide asemel süüa vitamiinirikkaid puu- ja juurvilju.\nGluteenivaba toitumiskava järgijatele on mitmeid retsepte, et elu magusamaks teha! Nisu-, rukki- ja odrajahu asemele sobib tatra-, mandli- ja maisijahu.\nKonsultant: Karin Kull, TÜ Kliinikumi arst-õppejõud gastroenteroloogia erialal


Vaba Eestimaa Ajaleht: NAERATAVA KUU INIMESED (katkend) - Ena Mets\nNAERATAVA KUU INIMESED (katkend)\n„Oodake! Üks hetk! Kohe avan! Kohe teen lahti! Aga kõigepealt tere ja nimi, nii nagu reeglid nõuavad.”\nKaks pikka kõhna noorukit lohvasid üle tee suure värava juurde sellise ilmega, nagu teeksid nad seda mitu korda päevas täpselt samal moel.\n„Käpad väravast eemale! Te ei tohi! See on minu töö!”\nKaks volaskit lükkasid järsult väravahaagi lahti, tõukasid värava Heliosele peaaegu vastu kõhtu ning astusid naerdes üle läve.\n„Kuhu te lähete! See on minu töö! Ainult mina võin väravat avada!” Heliose hüüatused kõlasid kui lõksu jäänud looma appihüüd. Ta oli nii ärevuses, et unustas isegi hüplemise, mis käis suurema osa ajast tema mõttetöö ja tegevuse juurde.\n„Noh, Helios! Kuidas käbarad käivad!?” naeris üks volaskitest narrivalt, siiski mitte pahatahtlikult. „Kõik korras?” Volask patsutas Heliosele tehtud energiaga õlale ning sirutas käe heaolupöidla näitamiseks välja.\nSee oli žest, mille Helios oli nende teismeliste volaskitega juba ammu selgeks saanud. Ta ei teadnud, kas peaks seda liigutust vihkama või heaks kiitma. Ühelt poolt näis talle alati, et volaskid kasutasid seda tema narritamiseks. Kuidagi imelik. Ta tundis end natuke nagu koer, kui need noorukid temaga sel moel suhtlesid, nagu koer, keda õpetatakse sitsima ja käppa andma. Aga see tunne polnud tema jaoks kuigi teadvustatud, vaid pigem selline instinktiivne aimdus. Polnud ta ju kunagi ise näinud, kuidas täpselt koeri õpetati. Teisalt oli see žest ka tähelepanu märgiks. Teda pandi tähele, teda märgati, temaga räägiti.\nTol päeval, tol hetkel sai see žest aga endale hoopis ignoreerimise tähenduse. „Ütlesin ilusti – te ei kuulanud! Kaks korda ütlesin, et te ei tohi ise. Te ei kuulanud! Ma pole teile mingi koer!“ Heliose silmast paistis maailma sügavaim solvumine. Igaüks oleks pidanud seda nägema. Aga mitte keegi ei näinud. Kõige vähem need kaks volaskit, kes ei hoolinud muust, kui sellest, kuidas oma muskleid kasvatada, et Orkutisse (populaarne suhtlusportaal Brasiilias – toim) iga nädal oma paljast ülakehast uusi pilte panna ning tüdrukute seas cool olla. Tegelikult keegi peaaegu kunagi ei vaadanudki Heliosele silma. Heliose silmatagusest maailmast ja solvumise sügavusest ei saanud ega saa eales keegi teada.\n„Kuule tüüp, kõik korras?“ küsis nooruk juba natuke kannatamatult, endiselt naerdes. „Noh, näita nüüd, mida sa oskad!“\nHelios mõtles, pea maas, oma käele, mille pöial püüdis vastu tema enda tahtmist volaskite nõutud žesti asendit võtta. Tema suust kõlasid vaiksed kaeblused, mida ta teadlikult alla surus. Kogu jõudu kokku võttes surus ta sõnakuulmatu pöidla kiirelt pihku, takistades sel moel teiste sõrmede abiga soovimatut märguannet. Noorukid ei olnud täna tema sõbralikkust väärt. Vähemalt mitte praegu.\nTa ei julgenud pead tõsta. Noorukid polnud veel eales talle midagi halba teinud. Ometi näisid need naervad volaskid tema jaoks hirmuäratavad. Seda enam, et nad ei tundunud tema jutust üldse aru saavat.\n„No olgu peale, Helios, sa ei taha meiega täna rääkida, mis?“ püüdis seesama juttu alustanud volask teha pettunud hääletooni. „Olgu siis nii. Vaata, et sa siin hüpeldes plätutaldu ära ei kuluta!“ Mõlemad volaskid puhkesid naerma ning lahkusid, andes Heliosele veel viimased tugevad sõbramehepatsutused vastu õlga.\nMa olen normaalne. Ma olen normaalne. Ma pole nagu nemad. Ma ei tahagi olla nagu nemad. Ma olen inimene. Ma olen normaalne. Ma olen laps. Mul on isa. Isa tuleb varsti koju. Minu isa. Minu isa. Kus sa oled? Ma ootan sind. Minu isa. Tema armastab mind. Ma olen normaalne.\nTa surus end vastu väravat. Ta ei osanud nutta. Ta ei osanud nutta nii, nagu ta nägi teisi inimesi vahepeal nutmas. Temagi silmast tulid mõnikord pisarad, nii nagu teistel inimestel tuli kahest silmast. Aga keegi peaaegu kunagi ei näinud tema pisaraid.\n„Mina, Helios, selle värava ainuke väravavaht,“ mõtles Helios ning tema mõttetööd saatsid aeg-ajalt hüplused üles-alla. Ta võttis ühe käega tugevasti väravavarbadest kinni. Teine käsi püüdis endiselt vastu tema tahtmist rusikast välja rabelda ning heaolupöidla asendit võtta. Ta surus end kõhuga vastu väravat ning näo värvavavarbade vahele. Tema silm läikis solvumisest ja valust, mille põhjusest ta teadlik polnud.\n„Isa, ma ootan oma isa. Isa tuleb ja kõik on jälle hea. Ootan siin, värava ligiduses. Isa auto. Isa tuleb. Teen talle värava lahti. Isa tuleb ja kõik on jälle hea.“\n„Aeglaselt. Rahulikult. Naudin viimaseid hetki rahus, vaikuses. Anonüümsuses.“\nTööpäevasärgis suurt kasvu mees vahetab mõõdetud liigutustega käiku ning kulgeb läbi kommertslinna inimrohkete tänavate kauplemismüra. Hobuvankrid telliskividega, puuviljakäru lükkavad kondised kaupmehed, šašlõkisuits tungib läbi akna ninna. Suurt kasvu mees pöörab vastikust teeseldes pea kõrvale, et mitte haista grillitud liha meelitavat vinet. Teesklus polegi enam teesklus, vaid õpitud refleks. Nagu Pavlovi koerad, kel hakkab kellasid kuuldes ila jooksma. Mees oli õppinud liha lõhna peale vastikust väljendavat ilmet tegema. Ta ise polnud sellest teadlik, et see oli kõigest õpitud.\nKodutänav paistab. Mees aeglustab käiku. Proovib naeratada. Tuleb päris hästi välja. Keerab ümber nurga ning laskub mööda kodutänavat alla kodu poole. Koduvärava poole. Mees hingab sügavalt sisse ja sügavalt välja.\n„Viimane vaba õhuvool.“\nTuttava välimusega naisterahvas seisab teepervel ning vaatab äratundmisega väikest munakivisillutisel rappuvat Fuscat (Brasiilia Volkswagen Põrnikas – toim). Mehe näole tekkib lai naeratus, mis paistab seda suurem, et mehe pea on juba praktiliselt paljas. Paljas pealagi, suur lame nägu teevad naeratuse veelgi silmatorkavamaks ja laiemaks. Auto aeglustab käiku. Naeratus püsib.\n„No tere-tere! Kõik korras? Rahulik ja rõõmus?“ hüüab suurt kasvu mees, käsi tervituseks juba läbi akna välja sirutatud. Naeratus püsib näol väsimatult, nagu oleks see lai nägu tema päriskodu. Tundub, nagu läheks mees sellesama naeratusega läbi elu.\n„Ainult rahu ja rõõm jah,“ toob tuttava välimusega naine kuuldavale täpselt sellise vastuse, mida temalt oodatakse.\nMehe suust kõlab heakskiitev naer, mida temalt selles olukorras just sel moel ka oodatakse.\nFusca liigub taas paigast. Koduvärav on vaid paari maja kaugusel. Naeratus püsib. Mõõdetud liigutustega keerab suurt kasvu kiilanev mees rooli ja väike Fusca peatub järsult väravas. Mees jääb ootama. Kannatamatus. Naeratus püsib.\nHüplev poeg hakkab korraga hüplema tavalisest rohkem. Ta teeb endast oleneva, et anda käsk oma kätele, mis on lõpetanud heaolupöidla asendile keskendumise. Üks volaskitest tormab viit trepiastet korraga võttes Heliosele appi. Tegelikult ta tormab küll lihtsalt „isale“ väravat avama, aga Helios võtab seda kui oodatud abi, et mitte isas pettumust valmistada. Volask tõstab väravalõksu üles ning avab kiirelt ühe väravapoole. Helios taganeb teisest väravapoolest kinni hoides ning tasapisi on tee isale vaba. Endine solvang ja reeglite vastu eksimine on volaskile andestatud ning Helios naeratab tänulikult. Ütleb ka „aitäh“, aga ei aitähhist ega naeratusest tee volask välja. Ta lihtsalt ei märka neid.\nHelios jääb müüri äärde seisma ja ootama. „Isa, minu isa. Isa tuli koju. Isa pääses jälle õnnelikult sisse. Isaga on kõik korras. Isa armastab mind,“ mõtleb Helios poolteadlikult ja jääb ootama kõikvõimsa isa sõbralikku patsutust õlale ning küsimust. Üle kõige ootab ta aga isa tunnustust. Ta on nii hästi oma väravavahi ülesannet täitnud. Pea hetkekski ei ole ta täna värava juurest lahkunud. Alati on ta seal, kui keegi sisse või välja läheb. Helios tunneb end nagu Kerberos – põrgukoer – ehkki tal pole põrgukoera olemasolust aimugi. Aga ta tunneb end samal moel. Temast sõltub see, kas keegi pääseb siit välja teise maailma või sealt teisest maailmast sisse tema turvalisse kodusse. Ta on oma ametit hästi pidanud. „Isa ju ometi märkab seda,“ mõtleb Helios poolteadlikult.\n„Noh, mu poeg …rahulik …õnnelik. Ainult Jumal, ainult Jumal.“\nHelios hüpleb ärevusest ja elevusest veel kiiremini. Ta tõstab heaolupöidla isa poole. Päikesejumalalt nime saanud poeg ei oska märgata, et see, mis isa ütleb, ei olegi küsimus. Isa ei oota vastust, kuna loomulikult ongi ju poeg alati rahul ja õnnelik, sest Jumal on meiega. Heliose heaolupöialt isa ei märka, küll aga patsutab ta poega üle terve näo leviva naeratusega õlale, patsutab teda ka õrnalt põsele, vaatab heatahtlikult (nagu isa ikka) oma poja peale ja küsib murelikult, nii nagu kombeks: „Noh Helios, kas õhtusöök juba söödud? Mine sööma! Mine, mu poeg, mine sööma!“\nHelios vaatab isale otsa. Tema isa. Tema jumal. Tema kõige kallim ja kõige suurem. Kaitse. Tugi. Armastus. Isa on tema jaoks kõik. Kõige hea kehastus. Patsutus tähendab talle oodatud tunnustust. Isa patsutas teda põsele. Isa teab. Isa teab, kui hästi ta on oma ülesannet täitnud. Isa on nii hea.\n„Mine sööma, Helios, mine!“\nHelios pöörab ringi, pöial pihku tõmmatud vaatab veel korra oma kõigevägevama poole tagasi ning astub köögi poole.\nPäev on otsas. Veel natuke jõudu. Sa jaksad. Naerata. Tunne, et sa oled üks suur heatahtlikkus ja kaastunne. Tunne, et sa oled armastus. Sa jaksad. Veel natuke. Ainult natuke veel. Siis lähevad kõik magama. Siis on sinu hetk. Naerata. Veel natuke aega. Väljas on juba pime. Põrgukuumus on läbi. Varjud ei paljasta enam kõike. Nüüd saad natuke rahu.\nIsa astus mõõdetud sammul trepist üles. Valvsa, kuid rahuliku pilguga vaatas ta ümberringi, et olla kindel, et kord on majas, et olla kindel, et varjudes ei vaata teda keegi valvsa pilguga. Naeratus püsis endiselt näol. Suur ja üle näo leviv naeratus. Teel tuppa kohtas isa veel üht poega ja üht tütart.\n„Kõik korras? Rahul ja rõõmus? Jumal on sinuga?“ sai isa veel kaks korda küsida, enne kui oma tuppa jõudis ja naeratuse ukse taha võis jätta.\nTa oli väsinud. Päev ei olnud pikk. Päike ei olnud palavam kui tavaliselt. Probleeme polnud enam kui tavaliselt. Ta oli väsinud. Tervest elust.\n„Peenise nägemine ajab mul südame pahaks,“ kuulutas naine, „Ma ei taha enam eales ühtegi peenist näha!“\nSeesuguse demonstratiivse kuulutusega oli mees tehtud paljaks, relvituks, impotentseks. Tema mehelikkus oli temalt võetud. Ta polnud enam mees, ta oli ainult isa, raha koju toov masin, ühiskondlike suhete hoidja, mehhaanilise naeratuse konveier. Tal olid alles ka kõik tema ülejäänud rollid: karistaja, nõuandja, epistli lugeja, perekonnapea, õhtuste kogunemiste hing, süda ja vaim… Aga mees ta enam ei olnud. Tema mehelik uhkus oli pööratud naeruväärseks ülearuseks ripatsiks, ei millekski vähemaks kui iiveldust tekitav jälk lihatükk. Mitte olla mees ei tähenda lihtsalt sootu olemist. See tähendab ei midagi olemist. Ja kui ta pole enam mees, siis naeruvääristuvad ka tema kõik ülejäänud rollid.\nNaine ei kuulutanud seda mitte voodis salaja mehele, ta kuulutas seda oma tütardele, oma emale, oma lemmikpojale, oma kasvatamatuile kasvandikele, oma rikastele tuttavatele, oma Ameerikas elavale tütrele ja Austraalias elavale pojale. Pärast kõike seda ei olnudki enam vaja seda mehele kuulutada. Enam rohkem teda alandada ei saanud. Kõik juba teadsid, et selles majas elab riistata mees. Ja mitte seepärast, et ta ei oska seda kasutada, vaid see lihtsalt on ära „lõigatud“, kasutuks tehtud. Peenisel pole enam rolli selles majas. Sunniviisiline impotentsus.\n„Oled sa unine?“ Naine lebab selili mehe kõrval, püüdes aimata kaaslase mõtteid.\n„Hmm, mitte väga. Aga sina?“ Mees lebab selili naise kõrval ja loodab, et naine soovib sama, mis tema.\n„Uni ei tule. Imelik. Enne ei suutnud silmi lahti hoida, aga nii kui voodisse saan, läheb uni ära.“ Naine keerab küljele näoga mehe poole, kartes midagi valesti tõlgendada.\n„Mis me selles osas teha saame?“ Mees tõmbab naljatlevalt sõrmega üle naise brasiillaslikult laia nina.\n„Ma ei tea.“ Naine on natuke häbelik. Ta pole kunagi füüsilistest suhetest rääkida osanud.\n„Ma ka ei tea. Mis siis küll saab, kui keegi ei tea?“ naljatleb mees edasi ja puudutab õrnalt naise öösärki kohal, mille all aimab olevat ahvatleva kõhukumeruse ning naba. Naise kõht võpatab puudutuse all. Mees kuuleb, kuidas naine sügavalt sisse hingab...\nMees oli ukse taha jätnud oma üle terve näo leviva naeratuse. Sellega koos jäi ukse taha ka tema vägi, mida ta endalegi teadmatult selles naeratuses kandis. Ta oli väsinult vajunud magamistoa ees oleva telekasaali tugitooli. Silmad poolkinni vaatas ta ekraani, kus jooksid uudised Euroopas möllavatest üleujutustest. Aga ta ei näinud midagi. Peas kumisesid kommertslinnakese tänavate kauplemishelid, hobukaarikuragin, valimisreklaamide tunnuslaulud ja kandidaatide numbrid, mida kinnimakstud autodest rahvale valimispropagandana leierdati. Silme ees virvendasid kirevad kaunistusvalgustid ning kuldsed-kardsed jõulukaunistused, mis vaikselt hakkasid tänavaile ilmuma juba novembri alguses. Selle tagant aga kumasid hägused meenutused abielu esimestest aastatest, millal Cramer uskus, et hakkab seda naist armastama.\nSelliseid ülaltoodud vestlusi nende vahel tegelikult kunagi ei olnudki. Iga kord, kui mees soovis oma naist puudutada, oli tal natuke hirm. Pimeduses sirutas ta käe välja ning puudutas õrnalt ja kartlikult naise kaunist keskkohta. Vastust ei tulnud. Mees, otsustades, et see võiks tähendada positiivset vastust, jätkas julgust kogudes enda kõrval lebava naisekeha silitamist. Tema jaoks tähendas vaikimine häbelikkust ja oskamatust. Ta oli uhke, et tema naine oli hoolimata suurest eluteadlikkusest füüsilistes suhetes nii puhas ja kogenematu. Tasakesi jõudis käsi kõhukumerusest üles- ja allapoole, kuni mehe keha ühines vaikuses naise omaga.\nNaise vaikusest tõlgendas mees nii armastust, iha, kiindumust, andumust kui ka paljutõotavat tulevikku. Nad olid mõlemad nii noored ja idealistlikud.\nNaine lebas pimeduses mehe kõrval. Ta kartis seda vaikust, kuna vaikus ütles talle, et midagi hakkab juhtuma. Midagi, mille ees tal oli hirm. Midagi, mille vastu talle oli väiksest peale vastikust sisendatud. Midagi, mis oli kuradist, kui seda nauditakse. Aga naine oli abielus. Kuskil sügaval sisimas see ärevus oli ka ootus. Ta ju ei teadnud, kuidas see kõik tegelikult on ja kui valus ja halb see tegelikult on. Tema alateadvuse sügavustes oli lihtsalt peidus kõik see vastikus, hirm, põlgus, mida temasse väikesest peale sisendatud oli.\nNaine tundis, kuidas mehe käsi talle lähenes ning õrnalt tema külge puudutas. Kehast käis läbi võpatus, mida naine maha suruda püüdis. Ta hoidis hinge kinni. Ta tahtis ja ei tahtnud seda, mis juhtuma pidi. Aga ta oli nüüd abielus ja see peab juhtuma. Kui mitte muuks, siis laste saamiseks. Ta kartis seda, mida ta kunagi ise näinud ei olnud – mehe peenist. Ta oli elanud hirmuunenägusid sellest, kuidas see temasse tungis ja talle haiget tegi. Naine elas kõikide nende hirmudega, mida perekondlikud legendid ja arusaamad valust ja kannatusest temasse sisendanud.\nTa ei julgustanud meest mitte kuidagi. Ta oleks isegi tahtnud öelda ei, aga ta ei teinud seda, vaid lasi kõigel juhtuda. Ja kui see kõik oli läbi, siis ta ohkas kergendatult, ilma et mees seda kuuleks, pööras selja ning sulges silmad. Selleks korraks oli see läbi. Temas võitlesid häbistav soov ja õpitud põlgus.\nNaine oli sellal veel noor, väga kauni kehaga, suurte ideaalidega. Ta uskus, et armastus tuleb koos olles. Ta uskus, et see, mis ta teeb, on õige.\nMees oli laia naeratuse jätnud ukse taha. Ta istus poolkinniste silmadega magamistoa ees oleva telekasaali tugitoolis ja vaatas teleekraani midagi nägemata. Kogu tema mehisus on tast välja pigistatud. Ta ei tundud enam peenistki oma jalge vahel. See näis justkui närbunud. Mitte, et paljud naised poleks seda ihaldanud ja ei ihaldaks endiselt. Aga naine, kelle keha oli ukse taga magamistoas suure kaheinimese voodi peal pikali, oli selle hukka mõistnud ja pagendusse saatnud. Naine, kelle armastust ja hellust oli ta nii palju aastaid otsinud, kelle mõju alla oli ta tahtmatult sattunud ning kelle etteheiteid ta kõige enam kartis, ei tahtnud peenisest kuuldagi. Ja selle naise keha oli endiselt vormis. Selles kehas võis veel näha kunagist noorust.\n„Peenise nägemine ajab mind iiveldama,“ oli selle naise kohtuotsus.\nTa teadis, et naine on ärkvel ning teab, et ta teab, et naine on ärkvel. Ta ei julgenud kõrvaltuppa minna. Mitte veel. Tal polnud jaksu. Liiga pikalt oli ta pidanud oma naeratust kontrollima. Ta oli nii väsinud. Tervest elust.\nMees jäi tugitooli istuma, tundes ennast nii ebamehena kui võimalik. Isa jäi tugitooli istuma. Ja temas ei olnud enam meest. Mitte sel päeval ja mitte selles paigas. Kodus oli ta isa. Mitte mees. Ja ta istus ja vaatas poolsuletud silmil teleriekraani, kuni uni viis ta tagasi aega, kui ta oli veel mees.\nSuudlus = armastus\n„Kõik korras? Rahul ja rõõmus? Jumal on sinuga, mu tütreke?“ küsis isa, kes oli töölt koju jõudnud, oma Fusca väravast sisse ajanud ning trepikäänaku tagant nähtavale ilmus. Isa tundus rahulik ja taevalik nagu alati. Juba ammu enam ei uskunud Cecilia sellesse jumalikkusesse ja rahusse, mida isa laiast naeratusest peegeldus.\n„Jah, isa, nagu ikka,“ vastas Cecilia natuke trotslikult. Isa küsis alati sedasama. Ja isa ootas alati positiivset vastust. Ja kui isa oleks ka olnud valmis vastu võtma teistsugust vastust, siis Cecilia oli õppinud alati nii vastama. Ja ilmselt poleks ta seegi kord teisiti vastanud. Teisiti vastata polnud kombeks. Kes see tahab teiste muresid kuulata. Kes see üldse tahab muresid kuulata ja neist rääkida. Parem teha nägu nagu midagi poleks ning püüda olla rahul ja õnnelik. Ja üldse, kuhu see kaebamine viikski.\nIsa ei kuulnud trotsi tütre hääles. Küll aga kuulis ta vastust, mida ootas. Ta läks edasi. Ja Cecilia nägi, et isa olemuses polnud sellest näol olevast laiast naeratusest jälgegi. Isa keha oli väsinud, närbunud, eluta, ükskõikne. Cecilia teadis, et ükski võõras poleks seda märganud. Tema tundis aga liiga hästi, mida isa tundis, ning ta tundis isale kaasa. Ning samas ta tegelikult vihkas oma isa selle väsimuse, närbumise ja elutuse pärast. Ta vihkas isa selle pärast, et ema ei sallinud isa peenist. Ta vihkas isa selle pärast, et too küsis seda küsimust veel mitmekümne õe-venna, kodutu-koduse, tuttava-sõbra käest ning selle pärast, et isa ootas temalt täpselt samasugust vastust nagu nende kõikide ülejäänute käest. Isa maine olek ja maised vajadused meenutasid talle teda ennast. Teda ärritas iseenda ja oma vigade nägemine enda ees teises inimeses. Need vajadused sidusid teda veelgi enam maa külge ja tegid teda raskemaks. Ta vihkas ja armastas oma isa üle kõige.\nCecilia seisis väljas sisehoovi ülakorruse rinnatise ääres poolteist kuud enne Jeesuse väidetavat sündi ning ootas oma päikest. Päike oli tema lõvi märk. Päike oli see, mis talle elu andis ja teda end elavana tundma pani. Nii tegi ta endale päikese ka oma kallimast. Küll aga tegi ta nägu, nagu oleks tal tegemist ning nagu ei ootaks ta mitte kedagi. Tema uhkus ei lubanud tal väljendada, et ta kedagi ootas, eriti aga oma kallimat. Kallim polnud kunagi tema järgi ootamas. Nii ei saanud temagi näida karvavõrdki kallimast sõltuv. Ta tegi nägu nagu võitleks ta oma igavesti karmide ja rullis juustega, mille ta oleks esimesel võimalusel vahetanud sirgete ja siledate vastu. Just äsja oli ta neid toas suure vaevaga sirgendanud. Nüüd seisis ta, kamm käes, välisrinnatise juures ning üritas kammi jämedaid piisid juustest läbi ajada.\nSiin püüab iga teine karmide mustade rullis juustega naisterahvas oma füüsilise saatuse vastu võidelda ning rikub vähemalt kord kuus (aga tavaliselt kord nädalas) oma juukseid tänapäevase imemasinaga, mis suudab isegi lootusetult rullis juuksed sirgeks kõrvetada. Samal ajal püüab kaks korda sama palju sirgejuukselisi läänemaailma neiusid erinevates maailma paikades enda sirgeid salke muundada millekski muuks, kuna sirge on ju lame.\nVeel üsna hiljuti esitlesid kõik siinsed reklaamid vaid inimesi, kellel olid lisaks modellisihvakusele ka heledad sirged juuksed, valge nahk, sirge ja peenike nina, sinised silmad, peenikesed huuled ja väike suu. Maal, kus on tavaline olla vähemal või rohkemal määral tõmmu, mulatt või mustanahaline, sisendasid rahamaailma esindajad, et iluideaal on hoopis valge, eurooplane või põhjaameeriklane. Ainukesed reklaamid, kus kasutati mustanahalisi, olid seotud spordiga ja muidugi eelkõige jalgpalliga. Brasiillane tähendab segu. Siin on ajaloo jooksul kokku saanud erinevad Euroopa rahvad, kes on siia saabunud õnne otsima ja maid anastama, erinevad Aafrika rahvad, keda valged on siia toonud orjadena ning orjade poegade-tütardena ning mitusada erinevat põliselanike hõimu, keda 16. sajandil nii massiliselt tapeti, et arvatavast 5 miljonist hõimude liikmest on alles jäänud vaid alla 500 000 inimese. Brasiillane on selle segu tulemuseks, väljendades kõikide nende erinevate rahvaste näo- ja kehajooni. Isegi paljud heledanahksed omavad siin kas laiemat nina või lihavaid huuli, nii et siinsed elanikud ise tunnevad kaugelt ära kohalikud ja välismaalased. Alateadlikult püüdlevad aga inimesed valge poole – selle inimese poole, kes neid kunagi orjastas, hävitas, alandas ning vägistas. Valgel on hea töö, ülikooliharidus, raha ning… kaunis välimus.\nJust selle alateadvusesse juuritud ehk põlvest põlve liikunud ilumalli tõttu lähevad mitmed siinsed naisterahvad (kellel on piisavalt raha) operatsioonidele, et vähendada ja kitsendada oma nina ning huuli, et nihutada sissepoole oma alalõuga, ühesõnaga, et muuta oma keha iluideaalile lähedasemaks.\nKorraks nõjatus sihvakas ja pikk kaunis neiusiluett vastu rinnatist ning peatus. See oli üle pika aja esimene kord, kui Cecilia öösel siin väljas lihtsalt ootas ning see ootamine andis talle aega taibata, et ka ilma päikeseta aeg võib olla mõnus. Ta seisis ja hingas endasse ööd, mis on sellel maal päeva kõige meeldivam ja rikastavam hetk.\nKust võtavad inimesed üldse õiguse seda päevaosa diskrimineerida. Mispärast nimetatakse ööpäeva sageli just sõnaga „päev“ ja mitte „öö“. Millega on päeva nimetus ära teeninud au tähendada ka ööd, mis jääb päeva sisse. Kas ei olnud see just öö, mis oli olemas enne päeva loomist ka tänapäeva maailma ühe suurima (kristliku) teooria kohaselt? Kas pole just öö see aeg, millal luuakse uut energiat, et uuele päevale vastu astuda?\nCecilia seisis rinnatisele nõjatudes ning hingas endasse pimedust, värskust ja salapära. Iseendalegi teadmata hingas ta korraks oma kallimaga ühes rütmis. Korraks tundis ta poolteadlikult seda, mida tema kallim tundis teadlikult igal õhtul, kui päike loojus. Kuna aga Cecilia hingas oma kallimaga ühes rütmis iseendale teadmata, siis magas ta selle niivõrd erakordse hetke selgi korral maha.\nCecilia ei olnud sel hetkel tegelikult täielikult rahul ja rõõmus nagu ta isale oli jaatavalt öelnud. Ta tundis ennast väga üksikuna. Sedagi ei saanud ta mitte kellelegi tunnistada. Uhkuse tõttu. Ta kartis tohutult oma päikest kaotada. Ta kartis mitte armastatud olla. Ta kartis üksindust.\n„Tead, Richard, mis täna koolis juhtus?“ Neiu tõmbas mänglevalt sõrmedega läbi oma päikese pikkade lokkis juuste.\n„Ei, musi, ei tea. Räägi!“ Noormees jäi neiu poole vaadates ootava tähelepanuga seisma ning tõmbas neiut mänglevalt tema karmidest juustest tehtud lühikesest sabast.\n„Täitsa lõpp… Meil oli kaks uut last rühmas. Üks nuttis ema käe kõrval juba siia jõudes. Ja siis… ema läks minema. Laps nuttis kuni koolipäeva lõpuni. Noh, algul ma üritasin teda rahustada, aga see tegi asja ainult hullemaks. Nii et ma lõpuks lihtsalt ei teinud tema nutmisest välja, et ehk rahuneb maha ja tuleb uudishimust kaasa...“\nNoormees kuulas ja mängis samaaegselt neiu plätude vahelt paistvate varvastega.\n„Teine oli vait kui sukk. Ei lasknud endale ligi, puudutamisest rääkimata. Ja kui siis see nuttev laps oli kohale jõudnud ja üksi jäetud, siis pistis see teine ka karjuma. Ja nii need kaks siis karjusid… Ja see pole veel kõik…“\n„Vixi (assa, raks – port), ja see pole veel kõik?!“ Noormees oli osavõtlikult imestunud ja hämmastunud.\n„Siis lasi üks poiss püksi. Istus lihtsalt vaikselt oma kohal ja lasi püksi. Mitte midagi ei öelnud, aga oja jooksis mööda põrandat. Ja päeva lõpuks olid ka nendel kahel uuel püksid märjad.“ Neiu lõpetas võidukalt oma seekordse tööpäevaloo.\n„Poxa (isver – port), keeruline… Ma ei oskaks sellises olukorras midagi teha, hakkaks kartma, paneks sealt minema.“ Noormees jätkas varvastega mängimist ning puhkes lapselikult naerma.\nCecilia hingas sisse öist õhku ja kujutas ette kohtumist oma armastatuga. Ta kartis natuke seda kohtumist. Mitte hirmust. Ärevusest. Ta tahtis, et kõik läheks hästi. Ta armastas seda noormeest. Ta vajas teda kui päikest. Tal oli vaja tema soojust. Ta vajas kedagi, kes kuulaks ning kes üksindushirmu viiks. Nii veetis ta ootamisaega karme juukseid kammides ja oma kohtumise stsenaariumit luues.\nSeal ta oligi. Tuli muretult teiselt poolt. Neiu tegi näo, et ta veel ei märganud. Noormees tuli ja sikutas mängeldes tema turris, kuid kammitud juukseid. Nad läksid maja taha, kus oli vaikne katusealune ning poolik betoonsein justkui istumiseks loodud. Neiu oli endiselt ärevil. Ärevus aga takistas sõnu. Takistas sõnu, millel oli sügavust. Ja nii ta ütleski ainult sõnu, milles oli mängu.\nNeil oli paljust rääkida. Alates nende kummagi päevast ja päevajuhtumistest lõpetades sellega, mis nende vahel toimus ja mida ei toimunud. Aga midagi sellist nad ei rääkinud. Nad rääkisid küll päevast, aga väga möödaminnes. Noormees vaatas ööd, neiu tegi nagu vaataks ka, aga ei näinud. Mõtted olid mujal. Ta naeratas, kuid naeratuse taga oli ärevus. Neiu silitas noormehe pikki lokkis juukseid. Noormees aga mudis neiu käsivart.\nSeal nad istusid üksteise kõrval, külg puudutamas külge. Nende puudutustes oli kõike seda, mis jäi ütlemata ja rääkimata. Nende puudutustes oli üksindust ja koosolemist, aga rohkem siiski üksindust. Ütlemata sõnad. Mida rohkem nad üksteist puudutasid, seda rohkem jäi ütlemata sõnu. Seda enam sai kindlaks, et need sõnad jäävadki seekord ütlemata.\nNeiu vajas seda. Ta ei tahtnud provotseerida, aga ta vajas seda. Ta tahtis tunda noormeest endale lähemal, sest see tekitas läheduse illusiooni. Ja kui neiu oma pea noormehe õlale pani, siis oli tema nägu noormehe suule nii lähedal, et noormehel tarvitses vaid natuke pead keerata. Ta keeras pead ning neiu tundis, kuidas noormehe huuled korraks, õige korraks peaaegu tema huuli puudutasid.\nNeiu rahunes. Tema jaoks oli see soojuse ja armastuse märgiks. Temast hoolitakse. Teda armastatakse. Ta pole üksi.\nSuudlus = leping\n„Kõik korras? Rahul ja rõõmus? Jumal on sinuga, mu poeg?“ küsis isa, kes oli töölt koju jõudnud, oma Fusca väravast sisse ajanud ning astus sisehoovist läbi.\nNoormees naeratas ja tõi kuuldavale selle talle nii omase lapseliku naeru, mis muutis terve tema näo päikese ja õnne sarnaseks. „Jah, onu, ainult rahu ja rõõm…,“ ütles noormees naerdes. Ja juba ainuüksi tema nägu näis olevat vastuseks sellele küsimusele. Isa sai oodatud vastuse, oli endaga rahul, lausus „Siis on kõik korras“ ja sammus trepist üles. Noormees ei osanud sellest midagi arvata. Tema pea oli mujal, onu Cramerile vastamine oli tema jaoks harjumus. Ta ei mõelnud sellele kunagi sügavamalt, küll aga tegi see talle nalja, kuna oli niivõrd tema mõtete väline ning samas tundus see küsimus kuidagi nii armsalt retooriline. Ta võttis seda lihtsalt kui onule omast nähtust. Ning noormehele ja isale teadmatult sisendasid need retooriliselt lausutud ja korratud sõnad neisse mõlemasse seletamatut jõudu, nii nagu nende mõlema naeratusedki.\nRichard oli selle noormehe nimi. Tema mõtted olid mujal, kuna üks muusika oli tema peas sündimas. Juba terve päev oli see sündimine toimunud, aga nüüd, päevaleitsaku möödudes ja öövarjude saabudes, sai Richard lõpuks oma kitarriga vaikusesse maha istuda ning laulul väljuda lasta. See oli alles tema esimene katsetus, nii et ta ei osanud isegi veel seisukohta võtta, kas talle see sünnitis meeldis või mitte. Ta oli 21 aastat vana ja ometi veel nii laps. Mitte oma peas, vaid oma kujunemises – kõik vajas veel avastamist, esmajärjekorras tema ise. Sellel noormehel olid vastused ja kindlustunne nii paljudele maailma suurtele küsimustele. Aga iseendale veel mitte. Teed sinna ta alles otsis. Arenenud hing oli ta. Ta oli kaua selles maailmas elanud, kuid selles praeguses kehas oli ta viibinud veel nii vähe aega, et kõik selle sees vajas uurimist. Nii ka see, kuidas hing selle keha sees äkki looma hakkas. Miski tema sees ütles, et muusika oli tee millegi suuremani, et muusika ei olnud veel lõpp-peatus.\nImelik, kuidas sõnad äkki lihtsalt talle pähe voolama hakkasid, koos viisi ja peaaegu valmis tuuridega, nii palju kui ta oskas neid peas meloodiat kuulates mõttes kirja panna. Kust sõnad täpselt tulid? Ta ei teadnud. Veel aastaid hiljem mõtleb Richard, et see pidi olema üks tema minadest, kes neid lauludesse kirjutatavaid tundeid tunneb, sest mitte tingimata ei tundnud ta laulu kirjutamise hetkel seda kurbust, vastumeelsust, üksindust või objektita igatsust, mida ta meloodiasse ja sõnadesse valas. Siis, kolm aastat hiljem, kirjutab ta laule küll juba üsna avalikult, kartmata ja mõtlemata, kas laulud on üldse publikukõlblikud või mitte. Kolm aastat hiljem on ta juba õppinud oma laule armastama. Sel hommikul aga, kui Richard oli veel 21 aastat vana, ei osanud ta sõnade ilmumist väga täpselt seletada. Kust need laulu tundmused tulid? Miks olid tema laulud alati melanhoolsed, üksindusest, hetke kaduvusest ja kõige mööduvusest rääkivad? Kui samas tema enda olemus peegeldas päikest ja harmooniat.\nKuskil poolteadvuses noormees teadis, et üleval ootab teda neiu. See ei pannud teda muretsema, end tagant kiirustama ega ka aeglustama. Ta ei mõelnud praegu otseselt neiule. Nii ei tekkinud temas ka mingit kohusetunnet ega vastutust neiul oodata laskmise pärast. Neiu on seal, tema aga sünnitab siin muusikat. See oli tema jaoks midagi uut ja meeldivat elevust tekitavat. Ta ei olnud selles majas. Ta ei olnud Brasiilias. Ta polnud ka maailmas, mida tunneme nime all Maa. Ta oli kuskil mujal, oma loomishetkes.\nSee noormees oli tegelikult üliandekas. Ta oli üles kasvanud pisikeses linnakeses, kus parimad ja ainsad töökohad olid linnavalitsuse ametnikukoht ning töötaja või tööline linna lähedal asuvas kroomikaevanduses. Algkooliõpetaja või poemüüja võis muidugi ka olla.\nSellel suurel maal on nii palju andeid, mis ei tõuse esile lihtsalt seepärast, et süsteem ei luba. Talendid agulis. Kannatavad talendid ja anded. Kannavad liivakotte ja kive, veavad G. Barbosa ostukeskuses kärusid ja püüavad olla rahul sellega, mis on. Aeg kulub. Rikkad õpivad viiulit mängima 5-aastaselt, kuna neil on raha. Vaesed õpivad 20-aastaselt, kui neil on piisavalt teadlikkust ja võitlushimu. Kui ei ole, siis tantsivad need anded elu lõpuni axé’d (populaarne tantsumuusika – toim) ning landivad tüdrukuid. Talendid, mis eales ei tärka. Seeme on maas, aga liiv sellel tallatakse nii kõvaks, et see ei jõua enam päikse kätte pürgida. Mõnikord seeme lepib selle kõva, kuiva ja päikseta urkaga ning kannatab... terve elu, tehes head nägu ja unustades, et see hea nägu on kõigest pealispind. Ja neist seemnetest, mis selle liiva ja kuivaga harjuvad, saavad viimaks lihtsalt osakesed sellest liivast, liivaterad nagu kõik teised. Siinses riiklikus koolisüsteemis ei saanud üsna hiljutise ajani paljud lapsed oma kohustusliku haridustee käigus mitte ühtegi muusikatundi, kunstitundi, võõrkeeletundi ega ka sporditundi. Kel vähegi võimalik, pani oma lapsed tasulisse kooli, muidu aga õppisid nad neli tundi päevas põhiaineid – matemaatikat, emakeelt ja kirjandust, ajalugu, geograafiat jms – ning see õpingutee on niivõrd vähe motiveeriv ja edasiviiv, et paljudest neist said selle teekonna lõpuks või koguni selle ajal ebaküpsed ebateadlikud lapsevanemad, snäkiputka abilised või puuviljasalati müüjad. Seda säravamad aga on need andekad, kes on suutnud vaesuse kiuste, hariduse puudulikkuse kiuste, perekonna puudumise kiuste tärgata ning kelle nimi on nii vaese kui rikka brasiillase huulil.\nRichard oli üks neid väheseid vaese keskkonna seemneid, mis oli suutnud nina liivasavist välja pista. Tal oli eneseusku, kodust kaasa antud väärtushinnangud ning soov, tohutu soov oma unistusi püüda.\nHea küll. Tänaseks oli sünnitus läbi. Sõnad olid paberil. Meloodia oli kitarril. Imelik küll, et sõnad muudavad kuidagi oma kõla, kui nad ükskord peast paberile jõuavad, aga noormees ei teadnud, kas see on hea või halb. Ta ei andnud kunagi asjadele hea-halva skaalal hinnanguid. Ta pigem avastas seda kui midagi tema jaoks uut.\nRichard pani kitarri kotti. Nüüd tuli tema teadvusesse neiu, kes üleval ootab, ja ka väike ärevus selle kohtumise ees. Ta ei teadnud, kas tahtis või ei tahtnud kohtuda, kuid kohtumine tuli nii või naa. Ta ei ohanud. See polnud talle omane. Ta jäi lihtsalt korraks liikumatult istuma ning vaatas mõtlikult ühte punkti sisehoovi sambal sellisel poolnaerataval ilmel. Seejärel heitis ta kitarri õlale ning läks trepist üles.\nNeiu juba ootas. Aga Richard oli piisavalt naiivne, et mitte aru saada, et teda oodati. Neiu kammis ju juukseid ja vaatas ööd. Ta lähenes enda arvates vaikselt ning tõmbas neiut mänglevalt juustest. Neiu naeratas. Nad vahetasid mõned sõnad ning noormees tõmbas neiut käest, et minna istuma maja taha varikatuse all olevale poolikule betoonseinale, mis oli justkui istumiseks loodud.\nNeiu istus otse tema kõrval. Neiu naljatles ja noormees naljatles vastu. Ta lootis, et sellest piisab. Ta ei osanud midagi sügavamat hetkel öelda. Tal ei olnudki sügavaid sõnu öelda. Kõik oluline temast oli voolanud paberile veetud laulu sõnadesse. Või siis oli kõik oluline neiuga kohtumise ajaks tema peas mingisse mõistetamatusse lukuga sahtlisse sulgunud. Ta mudis automaatselt neiu käsivart. Ta ei osanud tunnetest rääkida, polnud kunagi osanud. Ja see tekitas temas vastumeelsust. Nii mudis ta kätt ja tundis, kuidas neiu käsi tema juukseid sasis.\nImelik, ta ei tundudki midagi erilist, aga ometi pani see füüsiline lähedus teda soovima midagi enamat. See polnud enam tema neiu, kellega nad olid juba kaua-kaua (noormehe meelest) ametlikult paar olnud. See oli üks neiu, võõras neiu, kes tekitas temas soovi millekski enamaks. Neiu pea toetus Richardi õlale ja kui noormees pead pööras, siis olid neiu huuled talle nii ohtlikult lähedal.\nSee hirmutas teda. Tahtmine millekski enamaks kadus. Ühtäkki tundis ta aga kohustust. Kohustust väljendada seda, et nad on paar. Ta tundis, et neiu on natuke üksi. Ja ta isegi tahtmatult tegelikult ka tahtis. Ta vajas. Peaaegu tahtmatult asetas noormees oma huuled korraks neiu huultele. See oli üks „peaaegu suudlus”.\nMidagi hakkas noormehel kurgus pitsitama. See oli küll vaid üks peaaegu suudlus, aga tal oli tunne justkui oleks ta andnud neiule sellega lubaduse, justkui oleks ta end neiuga veel enam sidunud. See peaaegu suudlus tegi kõik kuidagi veel ametlikumaks. Ärevus.\n„Naeratava kuu inimesed“ – ühe unistuse täitumise lugu\n„Naeratava kuu inimeste“ avaldamisega täitus aga üks minu enda suuri unistusi, tänu paljudele hooandjatele (minu sõpradele Eestist ja mujalt, reisijaile, talgutel ja tantsuklubis kohatud inimestele, neile, kellega hüpnomaailmas kohtutud).\nMind leiab siit - https://www.facebook.com/ena.mets\n„Kas tead, et minu maal ei ole kuu nagu naeratus,“ ütles võõras Richardile naeratades. „Seal on kuu nagu c-täht.“\n„Nagu c-täht!? Vixi!“ pikajuukseline noormees kallutas pead vasakule, et näha, kuidas võõras tavaliselt võõrsil olles kuud näeb. Ja korraga, vaadates teise maa kuud, tundis ta end nagu teisel maal. Sellest hetkest peale kallutas ta alati pead hetkedel kui ta tahtis rännata mujale, teisele poole paradiisi müüre.\n„Naeratava kuu inimesed” viib lugeja läbi seitsme peategelase meeldejäävate – reaalsete, unenäoliste või ette kujutatud – eluhetkede inimese olemuseni. Maskide kandmisest väsinud pereisa, armastusetuse hirmus pereema, poolpime adopteeritud perepoeg, kes mäletab lapsepõlvest vaid lauset „See pole minu poeg“, päikesenaeratusega üliandekas noormees, keda hoiab unistusi täitmast ebakindlusehirm...\nSee on raamat, kus kuust saab põgenemistee, tolmurullid tähistavad lapsepõlvehirmusid, värviliste klaasikildude abil saab maailma paremaks muuta, põrgu ja paradiis avalduvad ikka ja jälle iga inimese enda sees. Seitse peategelast liiguvad materiaalses maailmas, mis on Brasiiliale omase loomulikkusega läbi põimunud vaimude, meediumide, uskumuste, libahundilugude, selgeltnägemise ja musta maagia ilmaga. Iga tegelane otsib omal inimlikul moel teed armastuse ja aktsepteerimiseni ning põgeneb oma suurima hirmu – üksinduse, hüljatuse – eest. „Naeratava kuu inimesed” on lugu ilust ja valust. See on proosasse pandud luule inimese olemusest.\nEna Mets on õppinud psühholoogiat, klassikalist ja prantsuse filoloogiat, teatriteadust, hüpnoteraapiat. Mõistmaks natuke enam inimeste olemust ja maailma loogikat, seadis ta end mõneks ajaks sisse Prantsusmaal, Brasiilias, Mongoolias ja Kolumbias. Kui õpetaja-, koolitaja-, giidi- ja terapeuditööd on tema jaoks võimalus inimesteni jõuda, siis kirjutamine on tema lapsepõlveunistus. Hoiad käes Ena esikromaani, mis sündis tema elu olulisel pöördehetkel – hetkel, millal surmast sai midagi enamat kui lihtsalt lilleväetis.\nFotod: Kerttu Seema ja Allar Mehik\nPostitaja: Vabaajaleht kell 23:11


USA dollar läbis väikese korrektsiooni - Admirals\nUSA dollar läbis väikese korrektsiooni\nJuuli 06, 2020 11:33\nPärast eelmisel nädalal nähtud optimismi taastumist turgudel läbis USA dollar korrektsiooni. Üldiselt on investorid suurendanud oma riskivalmidust, mis on viinud kapitali lahkumiseni turvalisematest varadest, sealhulgas ülemaailmsest reservvaluutast.\nUSA majandusandmed olid enamasti positiivsed. ISM tootmise indeks tõusis 52,6 punkti võrra ja jäi positiivsele tasemele. See viitab majanduse paranemisele. Huvitaval kombel näitab kinnisvaraturg viirusele vaatamata tõusutendentsi ja selle tegevus on taastumas. Kodudega seotud pooleliolevate müügitehingute arv kasvas mais võrreldes aprilliga 44%. Tarbija usaldusindeks tõusis 85,9 punktilt 98,1 punktini, mis näitab tarbijate tarbimisvalmiduse taastumist. Tööturul on loodud 4,8 miljonit uut töökohta, mis toob kaasa tööpuuduse vähenemise 11,1%-ni. Turul valitseb nende näitajate osas endiselt suur ebakindlus, sest uued töötutaotlused on endiselt positiivsed ja töötuhüvitisi taotleb igal nädalal üha rohkem inimesi.\nKoroonaviiruse andmed püsisid kooskõlas eelmise nädala suundumustega. Turuosalised keskendusid olukorrale Ameerika Ühendriikides, kus uute juhtumite arv tõusis ja igapäevaselt registreeriti 57 000 uut nakatunut. Riigi peamistes osariikides karmistatakse viiruse leviku tõkestamiseks taas sotsiaalse tegevuse nõudeid. Brasiilias ei ole uute juhtumite arv muutunud ja on püsinud 40 000 tasemel. Indias kasvab iga päev viiruse levik ning uute juhtumite arv ning on jõudnud peaaegu 25 000 inimeseni päevas. Venemaal on surve aeglaselt vähenemas ning juhtumite arv on langenud 6,5 tuhanedele haigestunule päevas.\nEUR/USD muutus eelmisel nädalal vähe ja kõikus tasemel 1,125. Majandusandmete hulgas oli tootmise indeks, mis tõusis 39,4 punktilt 47,4 punktini, samas kui teenindussektori indeks tõusis 30,5 punktilt 48,3 punktini. See näitab, et Euroopa majandus paraneb viirusest kiiresti. Esialgne inflatsioon Euroopas oli juunis 0,3% ja ületas turuosaliste ootusi. Töötus kasvas veidi nii Euroopas kui ka Saksamaal veidi ning ulatus vastavalt 7,4% ja 6,4%ni. EUR/USD tõusis nädala lõpuks 0,2% võrra.\nUSD/JPY näitas positiivset suundumust. Majandusnäitajate hulgas oli tootmissektori indeks, mis oli 40,1 punkti ja jäi negatiivsesse tsooni, kuid teenindussektor taastus kiiresti ja tõusis 26,5 punktilt 45,0 punktini. Jaemüük langes mais võrreldes eelmise aastaga -12,3%. Töötuse määr tõusis 2,6%-lt 2,9%-le. USD/JPY tõusis eelmisel nädalal 0,3% võrra.\nBriti nael tõusis USA dollari vastu. Suurbritannias avaldusid esimese kvartali majandustulemused, mis näitasid võrreldes eelmise aastaga -1,7% langust. Tootmise indeks oli 50,1 punkti, kuid teenindussektor paranes veelgi kiiremini ja indeks tõusis 47,1 punktini. GBP/USD lõpetas nädala tõustes 1,2%.\nSee nädal algab Euroopa jaemüügi andmetega. Saksamaa tööstussektori mahtusid jälgitakse teisipäeval. Kolmapäeval olulisi andmeteatisi ei avaldata ja neljapäeval on oodata Saksamaa ekspordinäitajaid. Reedeks ei ole plaanitud ühtegi olulist teadet.\nAdmiral Marketsi turuarvamuse andmete kohaselt on 41% investoritest võtnud pikad positsioonid EUR/USD paaris (langus -10 protsendipunkti võrreldes eelmise nädala andmetega). USD/JPY paaris on 48% investoritest võtnud pikad positsioonid (langus -12 protsendipunkti). GBP/USD paaris ootab 34% osalejatest tõusu (vähenemine -24 protsendipunkti). Selliseid turuandmeid tõlgendatakse vastupidiste näitajana, seega eeldadatakse EUR/USD ja GPB/USD tõusu ning USD/JPY paari suhteliselt neutraalsena püsimist. Positsioneerimisandmete analüüs tuleb ühendada põhiprognooside ja tehnilise analüüsiga.


Multifunktsionaalne värvi-tindiprinter Brother MFC-J5730DW, MFCJ5730DWZW1\nSuurepärase kvaliteediga MFC-J5730DW multifunktsionaalset värviprinterit on lihtne kasutada ja see on töökindel ning vastupidav seade, mis aitab alati püsida produktiivsena. Printerit on võimalik ühendada nii juhtmega kui ka juhtmevabalt, seda varustatakse uute pigmendi baasil tintidega, et saavutada tõeliselt kvaliteetne tulemus, ning lisaks on võimalik printida ka A3-formaadis. 500-leheline paberisöötur ja 100-leheline mitmeotstarbelise sööturi maht teevad sellest täiusliku töövahendi igasse kontorisse. Muljetavaldav kiirus ja esimese lehe väljumine juba kõigest 6 sekundiga ei jäta Sind ega Su kolleege kunagi ootama!\n• A4 ja A3 printimine\n• Kuni 22 lehte minutis ühevärviliste ja 20 lehte minutis värviliste dokumentide printimiskiirus\n• Automaatne kahepoolne printimine, koopiate tegemine ning skaneerimine\n• Juhtmega- ja juhtmevaba ühendus, ühildub ka mobiilseadmete ja pilveteenustega\n• 3,7-tolline puutetundlik LCD-ekraan\nMac OS 10.x, Windows 2003 Server, Windows 2008 Server, Windows 7, Windows 8, Windows 10\nEi suuda A3 lehte võtta.


muuseum – escapepuzzlesupport\nPagana pihta, sa jäid kinni ja ei pääse enam edasi? Siit leiad sa mõned nõuanded, mis sind kindlasti õigele jäljele viivad ja sul pääsetee (ESCAPE) leida aitavad! Pildi sisse on peidetud kokku kuus mõistatust, millest tulenevad kuus arvu.\nMõistatus 1 – kolm akent\nPane tähele pusles üleval paremal oleva kolme suure akna värve.\nIga värv esineb iga rea ja iga veeru kohta vaid üks kord.\nIgal aknal on üks värviruut purunenud. Kas sa leiad arvu, mis vastab puuduvale värvile?\nAknaruudud koosnevad viiest erinevast värvist. Iga värv tohib esineda iga veeru ja iga rea kohta vaid üks kord. Purunenud värviruudud ongi otsitud väljad. Esimesel aknal puudub punast värvi ruut, teisel aknal puudub kollast värvi ruut ja kolmandal aknal puudub helesinist värvi ruut. Iga seinal olev värviline valgusti näitab oma varjus üht arvu. Punane tähendab 5, kollane tähendab 3 ja helesinine tähendab 2. Lahendus tuleneb vasakult paremalt 5, 3, 2. Lahendusarv: 532\nMõistatus 2 – banner\nMida on kujutatud trepi kohal väravakaarel oleval banneril?\nMilliste loomade juurde sobivad piltidel kujutatud kehaosad?\nLeia arv, mis kuulub iga vastava looma juurde.\nBanner näitab sauruse koljut, hai hammast ja hirve sarvi. Kehaosad kuuluvad seega sauruse, hai ja hirve juurde. Loomad on nummerdatud, sobivad numbrid leiab eksponaatide juures olevatelt väikestelt siltidelt. Sauruse juurde kuulub number 9, hai juurde number 4 ja hirve juurde number 6. Lahendusarvu järjekord tuleneb piltide paigutusest banneril, ülevalt alla 9, 4, 6. Lahendusarv: 946\nMõistatus 3 – artefaktidega klaasvitriin\nVaata korra lähemalt puslel ees keskel olevat klaasvitriini.\nKas sa suudad välja selgitada, millisest ajastust need eksponaadid pärinevad?\nLeia taustal kujutatud stseenide eksponaadid uuesti üles!\nEksponaatideks on keskaegne rüütlikiiver, egiptuse sarkofaag ja kiviaegne oda. Need esemed võib üles leida kivivõlvide all olevatelt ajaloolistelt stseenidelt. Stseenid on nummerdatud. Keskaeg koos rüütlitega on number 5, egiptuse sarkofaagid on number 3 ja kiviaja stseen on number 9. Lahendus tuleneb vasakult paremale 5, 3, 9. Lahendusarv: 539\nMõistatus 4 – fossiilidega vitriin\nVaata korra lähemalt muuseumi galerii vitriinis olevaid fossiile.\nIgas reas erineb üks fossiil teistest.\nMilline on nende asukoht vitriinis?\nÜlemises reas (ammoniidid) erineb kolmas fossiil mõlemast ülejäänust. Teises reas olevate luude puhul erineb keskmine luu mõlemast ülejäänust. Alumises reas (trilobiidid) erineb samuti keskmine eksponaat mõlemast ülejäänust. Vitriinis olevad kohad on nummerdatud, asukohast vitriinis tuleneb lahendus 3, 5, 8. Lahendusarv: 358\nMõistatus 5 – suured seinajoonistused\nVaata korra lähemalt seinajoonistusi.\nMillisest ajastust pärinevad kirjamärgid?\nRühmita neli joonistust kivivõlvide all olevate stseenide juurde!\nNeli seinajoonistust pärinevad neljast erinevast ajastust. Vasakult esimene kujutab koopamaalinguid, seega pärineb kiviajast. Vasakult teine kujutab hieroglüüfe ja pärineb seega egiptuse ajastust. Vasakult kolmas kujutab tüüpilist keskaja teksti ja neljas tehnilist ehitusplaani, mille saab rühmitada industrialiseerimise ajastu juurde. Stseenide numbritest tuleneb vasakult paremale lahendus 9, 3, 5, 0. Lahendusarv: 9350\nMõistatus 6 – loomadega vitriin\nVaata korra lähemalt vitriinis olevaid loomi.\nKas loomade värvidel võib olla mingi tähendus? Kas see seal kasti keskel on tehtemärk?\nHaruta värvid värviliste valgustite abil lahti ja arvuta need kokku!\nVitriini keskel seisab pluss kui tehtemärk. Vitriinis oleva nelja looma värvideks on punane, roheline, helesinine ja sinine. See vastab arvudele 5, 8, 2 ja 0 (saab maha lugeda seinal olevatelt värvilistelt valgustitelt). Lahendus 5+8+2+0 = 15. Lahendusarv: 15


Märgise „Siin on turvaline“ kasutamisega võtab teenusepakkuja avaliku vastutuse järgida kõiki Eesti Vabariigis COVID-19 leviku takistamiseks kehtivaid nõudeid, et tagada nii teenusepakkuja töötajate kui ka klientide turvalisus.\n1. Teenusepakkuja järgib valdkonnale kehtestatud Terviseameti juhiseid. Terviseameti juhised: https://www.terviseamet.ee/et/koroonaviirus/koroonaviiruse-haigus-covid-19-trukised-ja-juhendmaterjalid\n2. Teenusepakkuja juhtkond hoiab end kursis Terviseameti nõuetega ja suhtub nende järgimisse vastutustundlikult. Teenusepakkuja juhtkond jagab töötajaskonnale ajakohast infot ja korraldab vajadust mööda koolitusi ning vastutab selle eest, et töötajad järgivad Terviseameti nõudeid.\n3. Teenusepakkuja tagab, et siseruumide ventilatsioonisüsteem töötab nõuetekohaselt. Võimaluse korral õhutatakse siseruume regulaarselt, jälgides nii sise- kui ka välistemperatuuri.\n4. Desovahendeid on piisavalt, need on kõikidele nähtavates kohtades kättesaadavad, sh sissepääsude juures ja peamistel liikumisteedel.\n5. Sageli puudutatavaid pindu puhastatakse ja desinfitseeritakse regulaarselt.\n6. Teenusepakkuja töötajatel ja külastajatel palutakse vastavalt kehtivatele riiklikele regulatsioonidele kanda maski või alternatiivset isikukaitsevahendit. Võimalusel pakutakse külastajale isikukaitsevahendi soetamise võimalust kohapeal.\n7. Külastajatele on tagatud vajaliku distantsi hoidmise võimalus nii omavahel kui teenindajatega. Järgitakse riiklikult kehtestatud siseruumide ja välialade maksimaalse täituvuse nõudeid.\n8. Teenusepakkuja klientidele on kättesaadavad käitumisjuhised ja teave organisatsioonis kasutusele võetud COVID-19 leviku tõkestamise meetmete kohta. Teave on avaldatud teenusepakkuja veebilehel vähemalt eesti ja inglise keeles, sotsiaalmeediakanalites, teenuse osutamise kohas ning soovitatavalt teenuse osutamisega seotud dokumentides (nt tellimuse kinnituses ja/või osalemistingimustes).\n9. Haigustunnustega inimestel ei ole lubatud viibida avalikes ruumides ega teenindusalas. Haigustunnustega inimesel palub teenindaja lahkuda. Seejärel desinfitseeritakse pinnad, millega haigustunnustega inimene kokku puutus, ning võimalusel tuulutatakse ruumid.\n10. Haigustunnustega kliendi või töötajaga kokku puutunud inimesi teavitatakse kokkupuutest, avaldamata isikuandmeid.\n11. Teenusepakkuja osaleb Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse korraldatavatel COVID-19 leviku tõkestamist käsitleval veebiseminaril.\n12. Teenusepakkuja nimi\n13. Teenusepakkuja ärinimi\n16. Kontaktisik terviseturvalisuse alal (nimi, ametinimetus, telefon ja e-post).\n17. Teenusepakkuja veebileht (selle puudumise korral sotsiaalmeediakanal), kus on kirjas käitumisjuhised külastajale ja teave teenusepakkuja poolt kasutusele võetud COVID-19 leviku tõkestamise meetmete kohta\n18. Teenusepakkuja tooted või teenused, millele märgist taotletakse\nOlen teadlik, et kõikide hea tahte kokkuleppega liitunud teenusepakkujate tingimuste täitmist võib igal ajal kontrollida juhuvalimi alusel professionaalne testostude läbiviija.\nHea tahte kokkuleppe allkirjastamisega kinnitan, et meie teenusepakkujana täidame selles toodud tingimusi. Olen teadlik, et kui teenusepakkuja eksib kokkuleppe tingimuste rängalt või korduvalt, on märgise andjal õigus märgis teenusepakkujalt ära võtta ja eemaldada see visitestonia.com, puhakeestis.ee ja visittallinn.ee veebilehtedelt COVID-19 tõkestamisele pühendunud teenusepakkujate loetelust.


Kuidas blokeerida programmi juurdepääs Internetile (sissetuleva / väljamineva liikluse blokeerimine)\nKüsimus ühelt kasutajalt ...\nPalun ütle. Installisin ühe mängu ja see vajab pidevalt värskendamist. Kas on võimalik keelata tema juurdepääs Internetile, et ta ei "iseendaks"? Minu operatsioonisüsteem on Windows 10, Internet on ühendatud WiFi-ruuteri kaudu.\nProovisin NOD-i viirusetõrjet installida, et selles Internet blokeerida: kuid seda tehes hakkas arvuti kohutavalt aeglustuma ja Interneti-ühendus blokeeriti kõigi programmide jaoks korraga. Kas on võimalik keelata juurdepääs Internetile ainult ühe konkreetse programmi jaoks?\nTõepoolest, paljudel juhtudel võib osutuda vajalikuks blokeerida ühe või teise rakenduse juurdepääs Internetile.\nNäiteks võib lisaks mängu kohta esitatavale küsimusele olla vajalik piirata juurdepääsu neile, kelle Interneti-liiklus on rangelt piiratud - see ei ole asja kulutamine tarbetutele mänguvärskendustele. ?\nSelles artiklis kaalun paari lihtsat ja kiiret viisi, kuidas keelata programmi juurdepääs Internetile (seda tehakse väga lihtsalt, nii et kasutaja saab igasuguse ettevalmistusega hakkama!).\nProgrammi Interneti-juurdepääsu blokeerimise viisid\n1. võimalus: spetsiaalse kasutamise. kommunaalteenused\nSelleks vajame NetLimiteri utiliiti (link ametlikule saidile).\nSee programm pakub mugavas vormis kogu loetelu rakendustest, mis on Internetiga ühenduses (see näitab ka teavet liikluse kohta: kes midagi alla laadib ja millise kiirusega, vaadake allpool olevat ekraanipilti). Ja muidugi võimaldab see blokeerida mis tahes tarkvara!\nSissetulevate ja väljaminevate pakettide blokeerimine\nBlokeerimine on väga lihtne: pange tähele, et veerus Reegli olek on iga rakenduse vastas mitu ruutu - need on võimalused sissetuleva ja väljamineva liikluse piiramiseks.\nNiisiis, klõpsates ükshaaval nendel "kontrollmärkidel" ja määrates olekuks "Keeldu" - määratud programm kaotab kogu Interneti-ühenduse (NetLimiter blokeerib lihtsalt kogu liikluse).\nFirefox on blokeeritud\nVõtsin teile näiteks Firefoxi - nagu näete allolevalt ekraanipildilt, ei saa rakendus Internetiga ühendust luua (samas kui teised brauserid avavad rahulikult veebilehti ...).\nÜhenduskatse nurjus / Firefox\nProbleem lahendatud ?! ☝\nMuide, kui on vaja kaotada Interneti-juurdepääsu keeld - kustutage NetLimiteri aknas lihtsalt blokeeritud režiimid (vt allpool olevat ekraanipilti).\nNetLimiter võimaldab teil mitte ainult juurdepääsu täielikult blokeerida, vaid ka piirata kiirust (mis on mõnel juhul palju vajalikum). Selle piirangu seadistamine - vaadake ühte minu eelmist märkust\n2. võimalus: sisseehitatud tulemüüri kasutamine\nSee meetod on veidi keerulisem, sest klassikalise tulemüüri menüü pole nii mugav. Kuid üldiselt saate selle välja mõelda ... ?\nKõigepealt peate avama selle tulemüüri seaded. Lihtsaim ja kiireim viis seda teha on avada menüü Käivita (nupud WIN + R ) ja sisestada käsk firewall.cpl , vajutada sisestusklahvi (näide alloleval ekraanipildil ?).\n? Pange tähele! Siin on täielik loetelu rakendustest ja sätetest, mida saate WIN + R kaudu teha\nKui tulemüüri seaded on avatud - siin on üks oluline punkt! Paljudel kasutajatel on tulemüür välja lülitatud, kuna viirusetõrjetarkvara on installitud (või on installitud) (märkus: paljudel viirusetõrjevahenditel on nüüd sisseehitatud tulemüürid).\nNiisiis, asi on selles, et viirusetõrje keelab installimisel Windowsi sisseehitatud tulemüüri .\nKui tulemüür on välja lülitatud , peate selle sisse lülitama (või kasutama viirusetõrjeprogrammi sisseehitatud tulemüüri).\nKaalun muidugi kõige tavalisemat varianti, kui teil on tulemüür sisse lülitatud (st sellel põlevad rohelised linnumärgid , nagu alloleval ekraanipildil - vaadake eravõrke, külaliste või avalikke võrke).\n? Avage tulemüüri seadetes link "Täpsemad valikud" (asub vasakul akna allosas).\nTäpsemad tulemüüri valikud\nJärgmisena klõpsake vasakul lingil "Väljuva ühenduse reeglid" ja seejärel paremal klõpsake linki "reegli loomine" (vaadake alloleval ekraanipildil nooli 1 ja 2).\nSeejärel pange kuvatavas aknas liugur asendisse "Programmi jaoks" ja klõpsake nuppu Järgmine.\nAllpool on suur ekraanipilt toimingute jadaga - kõik toimingud on seadistamisetapid, mis on teil järgmisel nupul klõpsates :\nkõigepealt peate valima konkreetse programmi, mille keelate juurdepääsu Internetile (leiate sirvimisnupu kaudu ). Vaadake noolt-1. Valisin testimiseks Firefoxi;\nseejärel seadke liugur asendisse "Blokeeri ühendus" ;\nsiis pane linnuke kõigi üksuste ette: domeen, privaatne, avalik ;\nja viimane asi : määrake nimi ja kirjeldus (võite kirjutada mida iganes soovite, kui ainult ise aru saate).\nTegelikult näete pärast seda oma blokeerimisreeglit (nool-1 alloleval ekraanipildil). Seda saab keelata / lubada, kustutada, muuta jne.\nLoodud on Firefoxi blokeerimisreegel\nÜldiselt oodati pärast brauseri käivitamist ja mõnele lehele sisenemist viga "Ühenduskatse ebaõnnestus" . Kui loodud reegel on keelatud, töötab brauser tavapäraselt. ?\nÜhenduskatse nurjus ...\nSee on tegelikult kõik!\nNii saate mõne sammuga Windowsi kõigi rakenduste võrgule juurdepääsu keelata ja blokeerida. Muidugi pole Windowsi tulemüür kaugeltki parim - kuid see on varustatud kõigi miinimumfunktsioonidega! Neile, kellel pole piisavalt funktsioone, soovitan proovida Outposti tulemüüri ...\nSee on simsi jaoks praegu kõik. Kommentaaride täienduste jaoks - Merci ette!\nEsmane avaldamine: 20.12.2016


10 säästunippi reisimisel, mis päriselt töötavad - Reisijuht - parimad reisikirjeldused ja pakkumised\nKõigile meeldib vähema raha eest rohkem saada. Reisiajakiri Wanderlust pani kirja kümme säästmisalast käsku, mille abil reisiraha kõige paremini kasutada.\nAjasta oma reis hästi. Planeerige reis turismihooaja välisele või vahetult sellele eelnevale ajale, kui inimmassid pole veel kohal. Näiteks Aafrika safarid on vihmahooajal kuni 40% odavamad ja pakuvad võimalust näha rohkem äsjasündinud loomalapsi. Galápagose saarte külastamine on maikuus 20–30% soodsam (ühtlasi on soojem ja rahulikum ilm) kui detsembris/jaanuaris või suvisel kõrghooajal.\nÄra Ära broneeri esimest ettejuhtuvat reisi. Määrake kindlaks soovitud marsruut ja võrrelge erinevate reisikorraldajate hindu. Kasutage lennuhindade kontrollimiseks mõnd võrdlusvõimalust pakkuvat veebilehte, näiteks Skyscannerit, ja lugege kohapealsete hinnaklasside uurimiseks uuemaid reisijuhte.\nKülasta paiku, kus euro on tugev. Näiteks Inglise nael on praegu euro suhtes nõrk, nii et Suurbritannia on hetkel hea reisisihtkoht. Lisaks tasub külastada piirkondi, mis on seotud USA dollariga (USA, Kesk-Ameerika) või mille valuuta on praegu languses (Island, LAV, Bulgaaria).\nOle paindlik. Odavama lahenduse nimel tuleb olla valmis minema päev varasemale või kaks päeva hilisemale lennule või leppima vahepeatusega, millega alguses polnud arvestanud. Näiteks külastushooaja alguses, 10. detsembril Austraaliasse lendamine võib olla kuni 420 eurot kallim kui 9. detsembril.\nPea nõu teiste reisijatega. Rääkige inimestega, kes on samas sihtkohas varem käinud. Logige sisse mõnda reisifoorumisse, näiteks Trip.ee-sse ja uurige, missuguseid soovitusi ja nõu teised reisijad annavad.\nUuri kohalikke olusid. Paljudes sihtkohtades korraldatavad vabatahtlikud tasuta tutvustustuure – see on suurepärane võimalus raha säästa, kohalikega tutvuda ja kasulikke näpunäiteid saada. Tasuta tutvustustuurid on näiteks Pariisis ja New Yorgis.\nEsita küsimusi – kes ei päri, see ei tea. „Kas see on teie parim pakkumine?“, „Kas sularahaga saab hinnast alla?“, „Kas võiksite hinna sees hommikusööki / lennujaamast transporti / tegevusvõimalusi pakkuda?“ Pole ju raske, ega ...\nTee broneering varakult (või viimasel hetkel). Soodsamad lennupiletid tuleb kinni panna nii vara kui võimalik, aga samal ajal tasub silmad lahti hoida odavate viimase hetke paketireiside osas. Sellised veebilehed nagu Yapta ja Farecast aitavad saada ülevaadet lennuhindade muutumisest, et saada parimad pakkumised.\nReisi endistesse kriisikolletesse ja katastroofipiirkondadesse. Ärge seadke end ohtu, aga pidage meeles, et riigid, mis toibuvad poliitilistest pingetest või loodusõnnetustest, vajavad turiste ja langetavad nende meelitamiseks hindu. Praegusel ajal saab odavalt hakkama näiteks Balil ja Sri Lankal.\nSa pead teadma, mille pealt ei tasu kokku hoida. Mõnede asjadega, nagu näiteks reisikindlustus, ei tohiks koonerdada. Ja kas on ikka mõistlik lennu pealt 50 eurot kokku hoida, kui see tähendab, et tuleb arvestada tühermaal asuva lennujaama, napaka lennuaja ja eineta lennuga?


Kersti Sarapuu: riigieelarve keskendub kauaaegsetele ja lahendusi vajavatele valupunktidele - Kesknädal\nRiigikogus läheb täna esimesele lugemisele 2019. aasta riigieelarve. Kuigi opositsioonipoliitikud püüavad tõenäoliselt eelarvele kahe käega vastu olla, seisab koalitsioon ühiselt vajalike eesmärkide täitumise eest.\nRiigikogu Keskerakonna fraktsiooni esimees Kersti Sarapuu sõnas, et eelarve läbirääkimised tulevad Riigikogus tõenäoliselt tulised ning suurim opositsioonierakond võib püüda eelarvemenetlust takistada või nurjata. „Kindlasti seisab koalitsioon ühtselt aegade suurima riigieelarve vastu võtmise eest, sest selles kajastuvad väga paljud teemad, näiteks tervishoiu lisarahastus või päästjate-politseinike palgatõusud, mis on hädavajalikud,“ sõnas Sarapuu.\nSarapuu tõdes, et koalitsioonil ei ole Riigikogus kindlat enamust, kuid ta loodab, et riigieelarves kajastatud valdkondi ja lahendusi peavad oluliseks enamik Riigikogu liikmetest sõltumata erakondlikust kuuluvusest. „Oleme kahe aasta jooksul tegelenud mitmete probleemkohtadega, millest Reformierakond varasemalt kahetsusväärselt mööda vaatas ning loodan siiralt, et toetus inimnäolisemale poliitikale on Riigikogus olemas,“ ütles Keskerakonna fraktsiooni juht, kelle sõnul ollakse valmis ka öötundidel oma seisukohti kaitsma.\nSarapuu tõi välja, et 2019. aasta eelarve toob palgatõusu õpetajatele, päästjatele, politseinikele, kultuuritöötajatele ja paljude teiste valdkondade esindajatele. Samuti suurendatakse kohalike omavalitsuste võimekust, sest tulubaas kasvab 2,2 miljardi euroni. „Lisaks tõuseb esimese ja teise lapse toetus uuel aastal 60 euroni ning kolmelapselist perekonda toetab riik järgmisest aastast 520 euroga kuus,“ märkis Sarapuu, et positiivseid asju on riigieelarves palju. Ta nentis, et enne valimisi on opositsioonil soov ristida eelarve „jõuluvana eelarveks“, kuid tegelikult keskendub see lihtsalt kauaaegsetele ja paljudele valupunktidele, millega on vaja tegeleda.\naasta riigieelarve kogumaht on rekordilised 11 miljardit eurot. Eelarve on struktuurses tasakaalus ning nominaalselt ülejäägis. Sealjuures väheneb valitsussektori võlakoormus 7,4 protsendile SKP- st, jõudes prognooside järgi 2022. aastaks 5,4 protsendi tasemele.\nMore : Eelarve, Kersti Sarapuu\nJUHTKIRI: Noored poliitikud peavad pakkuma uut sisu ja olema avatud meelega\nNo on alles lõust…\nEelmine Maali Maalt on libaja kirjutatud. Olen tähele pannud, et sellel libajal on mingi eriline viha pr. Sarapuu suhtes. Alati, kui ilmub artikkel pr. Sarapuult, siis ma juba tean, et ilmub just see lause libajalt. Väga järjekindel inimene!