Esimese maailmasõja radadel — Tuna\nEsimese maailmasõja radadel\nKõneleb Tõnu Tannberg. Foto: H. Tamman\n24. septembril korraldas Rahvusarhiiv ajaloopärastlõuna nime all avaliku kogunemise Eesti Rahvusraamatukogus. Enam kui kaheksakümnepealise publiku tõi kokku Esimese ilmasõja teema. Olgugi et kaasaja inimesele ajaliselt kauge, kõnetab sõja pärand — mälestused, päevaraamatud, fotod — tänastki teadmishimulist kodanikku. Seda enam, et pärandi avamisele ja täiendamisele saab igaüks kaasa aidata.\nIlmasõjast kõnelemise ja sündmuse akadeemilise uurimisseisu käsitlemise tõi kuulajani akadeemik Tõnu Tannberg. Tema hinnangul on vaatamata üldteada faktidele veel paljugi puudu ja täpsustamist vajavat. Ainuüksi fakt ca 100 000 eesti mehe osalusest ilmasõjas on hinnanguline, selle paremaks analüüsiks tuleb uurida nii Eesti alalt kui ka Venemaa kubermangudest väkke võetute andmeid. Eeldatavasti kahaneb nii sõjas osalenute kui ka langenute arv, viimast on praeguse teadmise järgi hinnatud 10 000 ringi. Lisaks mobiliseeritute, hukkunute ja teadmata kadunute arvule vajavad edasist uurimist vangilangenute hulk ja saatus, eestlaste teenistuskohad Vene armees, suhted nn. kodurindega ja sõjaaegsete ohvitseride ettevalmistamine. Kahtlemata on teemasid veelgi, ilmasõja uurimine ootab sisukat jätkamist.\nTartu Ülikooli teadur Ago Pajur andis ülevaate ilmasõda käsitlevatest trükistest ja sõja uurimisest kahe maailmasõja vahel. Kolonelleitnant Oskar Kurvits (1888–1940) tegi tänuväärset kogumistööd, jõudes avaldada rea artikleid ja trükiseid. Viimastest on kaalukamad 1930. aastal ilmunud „Eesti rahvusväeosade loomine 1917–1918“ ja 1937. aastal trükitud „Eesti Rahvusväeosade album II“. Kurvits oli ka aktiivne ajakirjade Vabadussõja Tähistel ja Sõdur kaastööline. Viimase veergudel ja mujalgi kirjutasid eestlastest ilmasõjas veel Jaan Riisenberg, Konrad Rotschild, Aleksander Tõnisson, Eduard Meos. Väliseesti kogukonna autoritest saab nimetada August Rei, August Hinnomi ja William Tomingase panust. 2008. aastal avaldas uurimuse Eesti rahvusväeosade formeerimisest ja struktuurist Vitali Lokk. Jätkuvat uurimisainest pakuvad rahvusväeosade seos Eesti iseseisvuse, Vene võimude ja Saksa okupatsiooniga.\nProfessor Aadu Must maalis seeria elavaid näiteid Eesti ala mõisnike ja aadelkonda kuulunud riigiteenistujate suhtumisest sõtta ning riigi suhtumisest baltisakslastesse. Viimane oli mõistagi vaenulik, poliitilises süsteemis oli juba saja aasta eest paljugi sellist, mida võiks pidada pigem hilisema aja nähtusteks. Vaenlaste otsimine ja salakaebuste esitamine olid sagedased, nagu ka tagakiusamine usutunnistuse ja rahvuse järgi, seda üpris aktiivselt ka Siberis elanud eestlaste ja lätlaste puhul. Riigil oli ka suuri plaane baltisakslaste mõju murdmiseks, õnneks need luhtusid. Näiteks jäi tänu Liivimaa rüütelkonna maamarssali Adolf Pilar von Pilchau tegevusele täitmata korraldus evakueerida kõik Pärnumaa kariloomad. Kokkuvõtvalt tasub süvitsi uurida seni uurimata arhiiviallikaid ja käsitleda kas või ühe avara näitena teemat, kuidas ilmasõda mõjutas siinsete alade pikaaegsete valitsejate baltisakslaste taandumist ajaloost saja aasta eest.\nKaitseväe Ühendatud Õppeasutuste muuseumi juhataja Andres Seene andis ülevaate 1914. aasta novembri algusest detsembri keskpaigani toimunud Łódźi operatsioonist. Vene ja Saksa vaenupoolel osales lahingutegevuses kokku kuni 600 000 meest, kerge ülekaal oli Vene poolel. Positsioonisõda lõppes mõlemale ränkade kaotustega, operatsiooni tulemusena taandusid Vene jõud soodsamatele kaitsepositsioonidele ja keskriigid parandasid oma strateegilist olukorda. Üks selle sõjatandri vahetu osaline oli eesti mees Kustas Viitmann. Tema mälestused jõudsid äsja tänu Rahvusarhiivi abile kaante vahele. Autor dokumenteerib detailselt 1914.–1915. aasta sündmusi, kirjeldades haarava täpsusega sõja argipäeva, kommunikatsiooni ja logistikat ning andes inimliku vaate ilmasõja ajaloole.\nArhivaar Maive Mürk tutvustas Esimese maailmasõja arhiiviallikate veebikasutust Rahvusarhiivi algatatud ühisloomes, kus vabatahtlikud on sisestanud väkkevõetute nimesid, teisisõnu, teinud tänuväärset ja aeganõudvat tööd, mida arhiiv oma jõududega kindlasti ei suudaks. Ühisloome tähendab kasutajaskonna usaldamist —allikate lugemiseks ja kirjete sisestamiseks ei pea olema arhiivitöötaja, ja teisipidi —vigu millegi väljalugemisel, tõlgendamisel ja sisestamisel võib teha igaüks.\nTeabepäeva toimumise ajaks, 2015. aasta septembri lõpuks oli ühisloome käigus tuvastatud ligi 60 000 sõduri nimed. Ühisloomes osalejaid oli selleks ajaks olnud enam kui 140. Huvilistel tasub silmas pidada veebilehte www. ra.ee/ilmasoda/.\nIvi Tomingas Eesti Filmiarhiivi esindajana tõi kuulajateni Eesti panuse Euroopa filmiportaali European Film Gateway 1914. Portaalis on kättesaadavad kaks tundi filme ja 2230 fotot ilmasõjast Eestis. Kui filmide maht on ülejäänud portaali kogust teades tagasihoidlik (kokku 650 tundi filme), siis fotode kogumahust —5500 —moodustab meie panus pea poole. Üks fotodest —tosinkond eestlasest sõdurit lahkumas 1917. aastal Saaremaale Elba-nimelise laeva taustal —ilmestab portaali avalehte. Huvilised on oodatud ilmasõja visuaalse pärandiga tutvuma veebis aadressil: http://project.efg1914.eu.\nIlmasõda käsitlenud ajaloopärastlõuna lõpetuseks tutvustas Tõnu Tannberg Rahvusarhiivi temaatilisi trükiseid 2014.–2015. aastast. Olgu kõik kõnealused publikatsioonid ka siinkohal uuesti nimetatud: „Esimene maailmasõda ja Eesti“ (koostanud T. Tannberg, Tartu, 2014), „Eesti rahvusväeosad 1917–1918“ (koostanud A. Pajur, T. Tannberg, Tartu, 2015), „Eestlased ilmasõjas. Sõdurite kirju, päevikuid ja mälestusi Esimesest maailmasõjast“ (koostanud T. Tannberg, Tartu, 2015), „Juhtumised suures Euroopa sõjas 1914.–1918. aastal. Läbi elatud juhtumised mälestuseks kirja pannud Kustas Viitmann“ (koostanud A. Seene, Tartu, 2015). Kuidas neid väärt trükiseid soetada? Lihtsaim viis on Rahvusarhiivi veebipood: www.ra.ee!\nKogenud ja uutele ilmasõja uurijaile õnnelikke avastusi, vabatahtlikele ühisloojaile sügav kummardus tehtud ja tehtava töö eest Eesti ajaloo olulise müüri mörtimisel!


Luksushotellid Rapallo | Hotels.comSee this page in EnglishEesti (Eesti)Broneerige veebis või helistage 800 004 4466 TASUTA lauatelefonist Kõnedele vastatakse inglise või vene keeles. Inglise k ööpäevaringselt 7 päeva nädalas. Vene k E-R 10.00-19.00AvalehtSooduspakkumisedRühmadKüpsiste kasutamise kordAbiVeebisaidi tagasisideSisselogimine ja kontoLogi sisseLoo kontoTeie broneeringudArvusta hotelliHotels.com™ RewardsTeie broneeringudHotellidItaalia hotellidLinna Rapallo hotellidluksusklassi hotellid linnas RapalloLuksushotellid RapalloOtsing luksushotellid RapalloLinn, orientiir, hotelli nimi, aadress või postiindeksSaabumineLahkumine Ma ei tea veel oma reisi kuupäeviTube123456789+Tuba 1:Täiskasv.1234567818 ja vanemadLapsi01230-17Vanus saabumisel:Laps 1:-?-<11234567891011121314151617Kuva pakkumisedAvastage "peidetud hinnad" valitud hotellides.Need hinnad ei ole saadaval kõikidele.Vaata kohePäevapakkumineHotel Astoria Rapalloalates74€Rapallo - kuva kõik 12 pakkumistPopulaarsed luksushotellid Rapalloluksusklassi hotellid RapalloKõige enam broneeritudExcelsior Palace HotelSuurepärane 4,6 / 5( 281 kontrollitud arvustust )Hotels.com™ RewardsIga 10 öö eest saate 1 tasuta* öö! 574 külastajat on vaadanud seda hotelli viimase tunni jooksulGrand Hotel Bristol Resort & SpaSuurepärane 4,2 / 5( 252 kontrollitud arvustust )Hotels.com™ RewardsIga 10 öö eest saate 1 tasuta* öö! 566 külastajat on vaadanud seda hotelli viimase tunni jooksulHotel Astoria RapalloÜlihea 4,7 / 5( 121 kontrollitud arvustust )Hotels.com™ RewardsIga 10 öö eest saate 1 tasuta* öö! 274 külastajat on vaadanud seda hotelli viimase tunni jooksulEuropa Hotel Design Spa 1877Suurepärane 4,0 / 5( 98 kontrollitud arvustust )Hotels.com™ RewardsIga 10 öö eest saate 1 tasuta* öö! 245 külastajat on vaadanud seda hotelli viimase tunni jooksulBest Western Tigullio Royal HotelPole veel arvustusiHotels.com™ RewardsIga 10 öö eest saate 1 tasuta* öö! 39 külastajat on vaadanud seda hotelli viimase tunni jooksulHotel CanaliHea 3,9 / 5( 84 kontrollitud arvustust )Hotels.com™ RewardsIga 10 öö eest saate 1 tasuta* öö! 18 külastajat on vaadanud seda hotelli viimase tunni jooksulHotel RosabiancaHea 3,6 / 5( 25 kontrollitud arvustust )Hotels.com™ RewardsIga 10 öö eest saate 1 tasuta* öö! 13 külastajat on vaadanud seda hotelli viimase tunni jooksulluksusklassi hotellid, mis on asukohast Rapallo kuni 5 kmHotel ContinentalSuurepärane 4,4 / 5( 106 kontrollitud arvustust )Hotels.com™ RewardsIga 10 öö eest saate 1 tasuta* öö! 259 külastajat on vaadanud seda hotelli viimase tunni jooksulHotel MetropoleSuurepärane 4,4 / 5( 117 kontrollitud arvustust )Hotels.com™ RewardsIga 10 öö eest saate 1 tasuta* öö! 140 külastajat on vaadanud seda hotelli viimase tunni jooksulImperiale Palace HotelSuurepärane 4,5 / 5( 94 kontrollitud arvustust )Hotels.com™ RewardsIga 10 öö eest saate 1 tasuta* öö! 17 külastajat on vaadanud seda hotelli viimase tunni jooksulJärgmised luksushotellid RapalloHiljuti broneeritudHotel Rosabianca4 tärnialates 69€Lido Palace Hotel4 tärnialates 110€Excelsior Palace Hotel5 tärnialates 87€Excelsior Palace Hotel5 tärnialates 87€Hotel Astoria Rapallo4 tärnialates 74€Enamiku tubade puhul võimalik maksta kohe või saabumiselEnamiku tubade puhul tühistamine tasutaParim hind garanteeritudVaata Rapallo luksushotelle kaardilOrientiiridLoss merel (Castello sul Mare)Montallegro Jumalaema pühamu (Santuario Nostra Signora di Montallegro)Circolo Golf e Tennis Rapallo (golfirada ja tenniseväljakud)St. Gervasiuse ja St. Protasiuse basiilikaPorta delle Saline (värav)Castello di Punta PaganaTransportRapallo jahisadamRapallo StationPiirkondRapalloHotellitüübidnelja tärni (6 hotelli)kolme tärni (11 hotelli)säästuklassi (9 hotelli)koduloomaga reisijate (20 hotelli)tasuta hommikusöögiga (18 hotelli)perega reisijatele (25 hotelli)Avastage RapalloLuksushotellid Rapallo\nKui teie otsingu teema oli Rapallo luksushotellid, siis meie saidil on neist suur valik ja broneerimine toimub vaid ühe klikiga. Kordumatult romantiline hotell või elegantne 5 tärni hotell – need kõik leiate Hotels.com saidilt. Meie otsingusüsteemi abiga on sobiv Rapallo luksushotell hõlpsasti leitav. See võimaldab leida ja broneerida just teie vajadustele vastava luksusliku majutuse,\nlugeda klientide kirjutatud hotelliarvustusi ja vaadata fotosid. Hetkel on meie saidil 861 arvustust teemal luksushotellid Rapallo. Kaardirakenduse abiga näete kõikide hotellide asukohta kaardil. Broneeringu andmed ja muu kasulik teave saadetakse teile e-postiga ja soovi korral SMS-iga.\nMeie soovitus oleks näiteks Hotel Astoria Rapallo. Kategoorias Rapallo luksushotellid on see meie klientide seas kõige populaarsem hotell.Järgmised luksushotellid RapalloKõik hotellide eripakkumised RapalloViimase hetke pakkumised Rapallo"Peidetud hindade" nägemiseks ja soodsamalt broneerimiseks valige üks alljärgnevatest võimalustest:E-postTellige ja tutvuge uusimate pakkumistegaHotels.com äppLaadige alla äpp ja broneerige käigu pealtHotels.com™ RewardsLiituge kohe ja teenige iga 10 öö eest 1 öö tasuta*Populaarsemad sihtkohadHotellid New YorgisHotellid RiiasHotellid Miami BeachisHotellid StockholmisHotellid HelsingisHotellid TallinnasHotellid LondonisHotellid VilniusesHotellid BerliinisHotellid San JuanHotellid RoomasHotellid NottinghamHotellid MilanosHotellid AmsterdamisHotellid ChicagoHotellid MoskvasHotellid TampereHotellid VantaasHotellid Las VegasesHotellid San FranciscosHotellid WashingtonHotellid OrlandosHotellid MünchenisHotellid ViinisKlienditeenindusTeie broneeringudKKKKirjuta meileVeebisaidi tagasisideArvusta hotelliTeenusepakkujatele, partneritele ja meedialeLisa hotellKoostöö meiegaOle nähtav meie kauduReisibüroodelePressiteatedKasutustingimused ja andmekaitse kordSiduvad tingimused AndmekaitseKüpsiste kasutamise kordMeistTöökohadReisiinfo50 populaarsemat linnaKõik riigidKõik hotellidSisukord© 2016, Hotels.com LP. Kõik õigused kaitstud. Hotels.com ja Hotels.com logo on kaubamärgid või registreeritud kaubamärgid, mille omanik USAs ja/või teistes riikides on Hotels.com L.P. Kõikide ülejäänud kaubamärkide õigused kuuluvad nende omanikettevõtetele.* Lisateave programmi Hotels.com™ Rewards kohtaABOUT SSL CERTIFICATES


Elurikkuse kuu roheline nädal jätkub parkide päevaga > Tallinn\nElurikkuse kuu rohel...\nHomme, 25. mail jätkub Tallinna roheline nädal parkide päevaga. Huvilised on oodatud giidide juhendatud jalutuskäikudele kolmes pargis ning e-seminarile „Pargid – järgmine generatsioon“.\nAbilinnapea Kalle Klandorfi sõnul on teemapäeva eesmärgiks juhtida tähelepanu pealinna rohketele rohealadele ja kutsuda inimesi veetma oma vaba aega linnalooduses. „Võime olla rõõmsad, et enam kui kolmandiku meie kodulinna territooriumist katavad rohealad ning parke leidub igas linnaosas. Nii on rohelus meile kõigile lihtsasti kättesaadav ning teemanädalal tõstame seda väärtust taas esile,“ rääkis Klandorf. „Küllap paljude jaoks on pargid eelkõige pühapäevane teema: sinna minnakse, kui on aega ja ilus ilm. Ent ka tavalisel argipäeval pakub park linnamelule vaheldust – silm puhkab lilleilul, õhk on puhtam kui tänaval ja vähemalt hetkeks saab aja maha võtta.“\n25. mail on soovijail võimalus osaleda giidiga jalutuskäikudel Hirvepargis, Kalamaja kalmistupargis ning Kadrioru pargis. Retked toimuvad nii eesti- kui ka vene keeles. Retkedele saab registreeruda aadressil www.tallinn.ee/est/keskkond/Oppematkad-looduses.\nKõikide Tallinna parkide kujunemislugu ning käekäik on kogutud raamatusse „Tallinna pargid ja haljasalad“, mis sai valmis linna sünnipäevaks, 15. maiks. Teemast inspireerituna korraldatakse parkide päeval e-seminar „Pargid – järgmine generatsioon“, kuhu on oodatud kõik, kellele lähevad korda roheline ümbrus ja rohealad. Registreeruda saab Tallinna elurikkuse veebilehel www.tallinn.ee/elurikkus/Parkide-paeva-e-seminar.\nSeminaril räägitakse Tallinna parkide eilsest, tänasest ja homsest päevast. Alustatakse sellest, kuidas linna pargid on aastasadade jookusul kujunenud (Tiina Tallinn, endine linnaaednik) ning peatutakse konkreetsemalt Kadrioru pargi alumise aia (Kersti Lootus, maastikuarhitekt) ja Tallinna kalmistute (Tiina Tuulik, maastikuarhitekt) juures. Seejärel pööratakse pilk tulevikku – räägitakse linnaelanike kaasamisest rohealade kavandamisse (Aado Altmets, Tallinna Strateegiakeskus) ning „Putukaväilast“ kui tavaparkidest selgelt erinevast Tallinna uuest rohealast (Anna Semjonova, Tallinna Strateegiakeskus). Seminari lõpetab ettekanne Tallinna 3D-kaksiku rohelisest poolest – digitaalse roheluse võimalustest (Kristiina Kupper, Tallinna linna maastikuarhitekt). Seminari juhib Tallinna Botaanikaaia direktor Urve Sinijärv.\nElurikkuse kuu rohelisel nädalal tähistati lisaks parkide päevale veel kahte rahvusvahelist teemapäeva: mesilaste päeva ja elurikkuse päeva. Kogu elurikkuse kuu kava leiab aadressilt www.tallinn.ee/elurikkus/Elurikkuse-kuu-2


Linnahallist saab miljardiprojekt\nTallinna linnavalitsus teeb enda parima, et linnahallist saaks lähima viie aasta jooksul Euroopa tähtsusega keskkonnateaduskeskus Forum Tallinn. Rootsi mõjukate ärimeeste rajatud Österledi ja Tallinna linna koostatud äriplaani järgi kulutatakse objekti valmimiseks seitsme aasta jooksul ligikaudu miljard Eesti krooni.\nRootsi riik finantseerib seniste kokkulepete põhjal uuringuid ning abilinnapea Liisa Pakosta sõnul soovitakse sõlmida Österlediga lähiajal leping projekti elluviimiseks.\nSuveks 2001 peab olema teada, kas Forum Tallinn sünnib või mitte. Euroopa Liidu tugi sõltub oluliselt liitumisläbirääkimiste edukusest, see aga omakorda sel nädalavahetusel Nice?is toimuvast Euroopa Liidu tippkohtumisest.\nKui aga Euroopa Liit ei eralda raha keskuse rajamiseks, ei hakka Tallinn ka maksumaksja raha raiskama betoongigandi ülalpidamiseks ning müüb ehitise koos maaga äriprojektiks.\n?Tallinna linnahall on seni veel muinsuskaitse all olev ehitis,? ütles Tallinna abilinnapea Liisa Pakosta linnahalli tulevikuväljavaateid kommenteerides. ?Kuna aga tegemist on rajatisega, mis loodi masside ideoloogiliseks puhastamiseks, siis pole linnavalitsus põhjendamatult jäik selle kasutusele andmisel äriprojektina, kui praegu plaanis olev projekt peaks ebaõnnestuma.?\nKinnisvaraettevõtjatega on linnavõim teemat arutanud, kuid ASi Pro Kapital tegevdirektori Andrus Lauritsa sõnul ei ole Pro Kapital huvitatud linnahallist kui objektist, küll aga sellealusest maast. ?Kui ehitis kuuluks meie bilanssi, kaaluskime selle lammutamist,? ütles Laurits.\nMeelelahutusärimehe Lauri Laubre hinnangul on suured meelelahutuskompleksid, kus on koos kino, mängusaalid, seltskonnasport ja diskosaalid, küll tulevik, kuid ta arvas, et ainuke, mida linnahallis palju on, on betoon. Piirkond nõuab sadu miljoneid kroone investeeringuid.\nEhitise praegust olukorda hindab päästeteenistus veel piisavalt heaks, et inimesi sisse lubada, kuid Pakosta sõnul on olukord silmaga nähtav. Pikka tulevikku sellel ehitisel ei ole.\nMiinustes ASi Linnahall on asutud saneerima, vallandatud on liigset tööjõudu, korrastatud raamatupidamist. Linnavalitsus on otsustanud Pakosta sõnul 100% linnale kuuluvat ettevõtet enam mitte doteerida.


Relvastatud ja valmis – Katia\nRelvastatud ja valmis\nMis motiveerib teid lõpuni, et teise rea käe kordust? Paljud meist, see on saavutada täiuslikult lõigatud biitseps või tunne kindel varrukateta top. Aga hoone käe tugevust ei ole oluline ainult otsin suur, veovahendid toidukaubad või isegi majapidamistöid tegema. Toonides jäsemed — koos konditsioneeritud, tugev keha — on oluline osa meie üldist tervist.\nSamuti aitavad meil jääda õhuke. Võttes rohkem lihaseid parandab ainevahetust glükoosi ja rasva ning aitab stabiliseerida oma kehakaalu.\nKaks suurt lihased on kaasatud käe tugevust – biitseps ja triitseps. Jalalihaseid saada lahtise toime päevasel ajal, kuid meie biitseps ja triitseps hoia lähedal teine koht. Kui saate aru, need lihased ja kuidas nad toimivad, siis saad ühe sammu lähemale muutes need tugevamaks.\nBiceps on lihaseid esiosa õlg ja on tegelikult kaks lihased ühel — pikk ja lühike. Biitseps esmane ülesanne on painutada küünarnuki, mis võimaldab meil tõsta või tõmmata midagi. Kuna punnitamise lühendab ja lepingud, küünarnuki paindub. Biceps osalevad tõmmates ja veavad. Alati küünarnukist painutatud või Teie käes laps, tõmmates sahtel lahti, tõstes kass — te kasutate oma biitseps.\nTriitseps koosneb tagasi oma käe – kõike taga oma biitseps. Nende hulka kuuluvad kolm lihased: kaks lühikesed taga luu ja pikem, et läbib õlaliigese. Triceps sirutada või laiendada oma küünarnuki liituda ja osaleda liikumised nagu surudes avatud ukse, visates palli või tõukamiseks muruniiduk.\nKui soovite ehitada tugevus — samuti sümmeetriline, suurepärase ilmega relvade — kindel olla treeningu suunatud nii triitseps ja biitseps. Sul on relvastatud iga ülesande!\nEt alustada oma punnitamise ja tricep treeningu, valida käsitsi kaalu saab lifti 12 kuni 15 korda heas vormis. Siin on kaks harjutusi võite alustada\nBicep Curl: Hoidke kaks hantlid igale poole, kus peopesad ja käed sirgelt. Et alustada punnitamise Curl tuua ühe küünarnuki kõrvale, tõsta puupea, ning pöörata küünarvarre kuni see on vertikaalne ja palm seisab õla. Alumine algasendisse ja korrata kätt. Jätka vaheldumisi külge.\nTricep Tagasilöögid: Need harjutused tasakaalu viia treeningut. Põlvitada üle pink või diivan koos ühe käe toetavad keha. Teisest käest, kellel on puupea, on paralleelne põrandaga küünarliigese painutatud. Laiendada käe allapoole, kuni see on sirge. Tagasi algasendisse ja korrata. Switch to kätt.\nAlgajad saavad alustada tehes ühe komplekti, kolm korda nädalas, ülepäeviti. Hiljem jätkata hoone tugevuse, võite suurendada kaalu oma hantlid. Saate Sporditarvetepoed vähe sõõrikukujuline magnetid kleepida kas lõpuks oma hantlid. See on lihtne viis lisada kaalu. Pea meeles, kui lisate kaalu, teha vähem komplekti.\nPrevious Previous post: Astma teismelistele ja täiskasvanutele-Millal kutsuda arst\nNext Next post: Midagi Fishy üle Geneetiliselt muundatud lõhe?


KESKPÄEVATUND ⟩ Hõbemägi: kurb, et president vaatab mujale - kuula.postimees.ee - Arvamus\nKeskpäevatund ⟩ Hõbemägi: kurb, et president vaatab mujale\nTartu. Eesti.05JUN20- President Kersti Kaljulaid otsustas 5. juunil ehk maailma keskkonnapäeval liituda Peipsile sõitvate tragijatega, kes sel nädalal alustasid seal oma iga-aastaste koristustalgutega, et otsida järvest üles vanu triivima jäänud nakkevõrke, mis tapavad kalu ja on ohuks veeliiklusele. FOTO: Kristjan Teedema\n22. august 2020, 15:58\nEesti president Kersti Kaljulaid võib kandideerida 2021. aasta suvel vabanevale Majandusliku Koostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) ehk niinimetatud maailma rikaste riikide klubi peasekretäri ametikohale, kirjutas ERRi uudisteportaal. See on väga kurb, et Kaljulaidi pilk pöördub nüüd mujale ning Eesti Vabariik ei ole talle enam kõige tähtsam, ütles ajakirjanik Priit Hõbemägi Kuku raadio saates «Keskpäevatund».\nOECD peasekretäri koht ei ole kuidagi nähtav ega rahvusvaheliselt oluline, kritiseeris Hõbemägi, üritades tulutult meelde tuletada praeguse peasekretäri nime. Ta põhjendas oma hinnangut, et tegu on konsensusliku organisatsiooniga ning otsuseid teevad riigid, peasekretäri ülesandeks on ainult koosolekut juhtida. Hõbemäe sõnul on küsimus hoopis selles, et kui president otsustab keset ametiaega hakata teisele postile kandideerima, siis näiteks ettevõtte juhi puhul tähendaks see kohe, et inimese pilk on mujal ning tema sõna kaotab oma kaalu.\nEhk peakski siis presidendi ametiaeg olema piiratud ühega ning kestma seitse aastat, pakkus Jaagant välja. Hõbemägi täiendas, et see peaks olema ka ilma riikliku ülalpidamiskohustuseta, mis on tema hinnangul täiesti mõttetu. «Kui noored presidendid lähevad välismaale tööle, miks peab Eesti Vabariik neile veel elu lõpuni maksma toitjakaotuspensioni?» küsis Hõbemägi.


19/01/2012 – Külauudised\nPäev: 19. jaanuar 2012\nTuhanded lapsed on oodatud metsa\nRiigimetsa Majandamise Keskus (RMK) korraldab kuni 2. märtsini lasteaia- ja koolilastele looduskeskustes üle Eesti tasuta loodusõppeprogramme talvisesse metsa. Lastel on võimalik valida 18 RMK looduskeskuses toimuva enam kui 50 erineva loodusõppeprogrammi vahel.\nPõhirõhk talvekampaanial on talvise looduse tutvustamisel. “Klassi- või lasteaiakaaslastega metsa minna ning oma silmaga lindude-loomade toitumis- ja tegutsemisjälgi näha pakub lastele alati rohkem avastamisrõõmu kui pelgalt klassiruumis õpitu või raamatust nähtu,” märkis RMK loodushariduse peaspetsialisti Helen Luks ning lisas, et maha sadanud lumi loob selleks head võimalused. Kindlasti tuleb metsaretkele selga panna ilmastikukindlad riided ja jalanõud.\nMullu tegid RMK looduskeskused 1500 programmi, millel osales ligi 30 000 osavõtjat.\nPostitatud 19/01/2012 19/01/2012 Autor Kadri ValnerRubriigid EestiSildid keskkond,mets,RMK


Millal Sa viimati saiavormi sõid?\n01.03.2016 | Kaare Sova\nKas mäletad veel, kuidas maitseb ahjusoe, pealt mõnusalt krõbedaks küpsenud saiavorm külma piimaga? See maitseb nostalgiliselt, koduselt ja üllatavalt hästi! Eesti magustoitude klassika hulka kuuluv lihtne ja odav argiõhtu maiusroog on tänases saiasöömise hirmus ehk liialt unustusse vajunud. Nami-Nami retseptikogus on aga koguni 17 erinevat magusat ja soolast saiavormi retsepti, mis kõik on väärt järeleproovimist. Alljärgnevalt mõned mõtted ja ideed saiavormi valmistamiseks.\nMillist saia kasutada?\nSaiavorm annab hea võimaluse kappi seismajäänud saiajääkide ärakasutamiseks. Olgu see tavaline sai, rosina- või röstsai, magus palmik, baquette või croissant, vormi passivad kõik ühtmoodi hästi. Ka sepik, isegi leib! Võta aluseks näiteks see maitsva saiavormi retsept ja saad lisaks vanale saiale ära kasutada ka purgipõhja seismajäänud moosi- või kompotilõpud.\nHea magustoidu valmistamiseks ei pea aga ilmtingimata ootama, millal sai kõvaks läheb. Võid osta ka värsket saia, kuid siis mõtle läbi, kas soovid teha mõnusalt krõbedat või pigem suussulavat vormi.\nKrõbe või suussulav saiavorm?\nKrõbeda vormi saladus peitub tihkes saias (nt röstsai, baquette), väheses muna-piimasegus ja laias ahjuvormis, kus saiakiht jääb õhuke ja küpseb hästi läbi. Krõbedust ja head maitset lisab see, kui saiaviilud enne vormi ladumist võiga määrida või ahjus (rösteris) kergelt röstida. Proovi näiteks saiavormi banaaniga või briti saiavormi marjadega, mis valmib muna-piimaseguta. Klassikalise “munapiimata” valmib ka põnev sidrunivõide ja vanillipudingiga saiavorm. Pealt krõbedaks küpseb maitsev vorm Nutella ja banaaniga.\nSuussulava vormi jaoks kasuta õhulisemat saia ning lõika ära ka kõvad ääred. Õhulisust lisab see, kui munavalged eraldi vahustada ning ettevaatlikult teiste komponentidega segada, näiteks nii nagu selles kirsitäidisega saiavormis või magusas kõrvitsavormis. Ka kookoshelvestega saiavorm jääb hõrk, sest muna-piimasegu on just nii palju, et kõik saiaviilud sellest korralikult läbi imbuvad. Pohla-kohupiimavorm ja saiavorm kohupiimaga jäävad pärast küpsemist samuti pehmed. Värskete marjade olemasolul tasub kindlasti proovida suvist marjapudingit, kus saia kasutatakse hoopis erilisel moel - vormi vooderdamiseks.\nÜkskõik, kas valmistad krõbedamat või suussulavat saiavormi, lase sellel enne küpsemist nii kaua seista kuni kogu muna-piimasegu on saiatükkidesse imbunud. Olenevalt retseptist võib selleks kuluda 15-45 minutit. Kui see toiming vahele jätta, küpseb “munapiim” vormi põhjas magusaks omletiks.\nSoovi korral võid saiavormi juba õhtul valmis panna, fooliumiga katta ning üleöö jahedas tõmmata lasta. Hommikul küpsetades peaks tulemus eriti maitsev olema. Proovi näiteks selle briti saiavormiga.\nMillises vormis küpsetada?\nSaiavormi küpsetamiseks sobib igasugune ahjunõu, mis on eelnevalt korralikult võiga määritud. Miks mitte kasutada vahelduseks muffinipanni nagu selles veidi teistmoodi saiavormi retseptis? Või portsjonvorme? Näiteks soolaseid, juustu ja peekoni või juustu ja karamellistatud sibulaga saiavorme, saab edukalt küpsetada nii väikestes ramekin-vormides kui ka suurel malmpannil. Valge šokolaadi ja vaarikatega vormi võiks aga küpsetada hoopis vesivannil.\nServeeri saiavormi soojalt külma piimaga. Rohkelt hapukaid marju või moosi sisaldava saiavormi kõrvale paku magusat vanillijäätist või -kastet. Soolane saiavorm anna lauale näiteks külma hapukoorekastme ja värske salatiga.\nsaiavorm Eesti köök magustoit\npostitatud 01.03.2016 08:11 LISA KOMMENTAAR


Tallinna viie kooli õpilased tutvusid Brüsselis Euroopa Liidu ametkondade tööga > Ehte Humanitaargümnaasium > Tallinn\nTallinna viie kooli ...\nÕpilased ja õpetajad viiest Tallinna koolist külastasid 14.-18. oktoobrini 2019 Euroopa Parlamenti, Euroopa Komisjoni, Eesti Alalist Esindust Euroopa Liidu juures ja NATO peakorterit Brüsselis (Belgia). Kohtuti Eesti saadikutega ja saadi teadmisi Euroopa Liidu ametkondade tööst.\nKoos Ehte Humanitaargümnaasiumi, Tallinna Mustjõe Gümnaasiumi, Tallinna 53. Keskkooli, Tallinna Kesklinna Vene Gümnaasiumi ning Tallinna Juudi Kooliga osales reisil veel viis kooli peamiselt Ida-Virumaalt, kokku 40 õpilast ja õpetajat.\nEuroopa Parlamendis (EP) võttis Eesti esinduse vastu Jana Jalvi-Robertson kommunikatsiooni peadirektoraadi külastuste ja seminaride osakonnast, kes tutvustas parlamendi ülesehitust ja toimimismehhanisme. Seejärel kohtuti Eesti saadikute Andrus Ansipi, Marina Kaljuranna ning Yana Toomiga. Nemad andsid ülevaate oma peamistest ülesannetest ning töövõitudest Euroopa Liidu (EL) kõrgeimas seadusandlikus kogus. Räägiti EL-i ees seisvatest olulisematest probleemidest ning Eesti sisepoliitikast haridus- ja sotsiaalvaldkonnas. Kõik neli saadikut tõdesid, et õnneks on Euroopa parlamendi töö korraldatud nii, et suured riigid ei saa domineerida, vaid peavad tegema koostööd ja otsima toetajaid väiksemate riikide esindajate seast. Saadikud kiitsid Euroopa parlamendi konsensusele ja kompromissidele orienteeritud arutluskultuuri ja avaldasid lootust, et ühel päeval on see normiks ka Eestis.\nJärgmisena külastati EP kahte peamist õppekeskust: Parlamentarium’i ning Euroopa ajaloo maja, mis mõlemad kuuluvad Brüsseli vaatamisväärsuste esikümnesse. Parlamentarium on suurim parlamendi külastus- ja õppekeskus Euroopas ja esimene, mis toimib täielikult 24 keeles. Seal kasutatakse interaktiivseid multimeediavahendeid, et anda ülevaade Euroopa Parlamendist ja teistest EL-i institutsioonidest ning näidata, kuidas valmivad poliitilised otsused, mis mõjutavad meie kõigi igapäevaelu. Samuti saab seal korraldada rollimänge gümnaasiumiastme õpilastele Euroopa demokraatlikult valitud parlamendi töö kiirkursuse raames. Seni on taolisi õppekeskusi olnud vaid kolm: Brüsselis, Strasbourg’is ja Berliinis. On äärmiselt tore, et juba tuleva aasta hakul avab uksed Euroopa avastuskeskus ka Tallinnas.\nEuroopa ajaloo maja püsiväljapaneku põhirõhk on Euroopa 20. sajandi sündmustel ja Euroopa integratsiooni arengul, mida vaadeldakse laiemast ajaloolisest vaatenurgast, kõrvutades eurooplaste vastandlikke ajalookogemusi. Seal tutvuti Euroopa ajaloo pöördepunktide ning sõlmprobleemidega ning mõtiskleti nende tähenduse üle tänapäeval.\nÕppekülastus jätkus Berlaymont’i hoones, kus kohtuti Euroopa Komisjoni (EK) asepresidendi Andrus Ansipi endise kabinetiliikme Vivian Loonelaga, kes nüüd töötab volinik Valdis Dombrovskise meeskonnas. Räägiti uue EK prioriteetidest järgmiseks viieaastaseks perioodiks.\nÕppepäev päädis kohtumisega suursaadik Rein Tammsaarega Eesti Euroopa Liidu Esinduses. Üle tunni kestnud arutelu käigus rääkis ta põhjalikult enda 25 aasta pikkusest diplomaaditöö kogemusest eri riikides ning vastas rühmaliikmete küsimustele. Tallinna Kesklinna Vene Gümnaasiumi õpilastele ja õpetajatele oli see ühtlasi kohtumine oma kooli vilistlasega.\nKülaskäigul NATO peakorterisse tutvuti Eesti alalise esinduse tööga NATO juures. Esinesid esinduse juht suursaadik Kyllike Sillaste-Elling, tema asetäitja Siiri Königsberg ning sõjaline esindaja kommodoor Igor Schvede. Peagi liitus ka avaliku diplomaatia osakonna juhtivtöötaja Robert Pszczel, kellega arutati selliseid teemasid nagu NATO-Venemaa suhted, Ukraina konflikti rahvusvaheline mõju, hübriidsõda kui uus sõjaline strateegia, väikeriigid suures poliitilises mängus ning Balti riikide ja Põhjamaade julgeolek.\nTagasiteel Tallinna külastati veel Maastrichti ja Aachenit – Euroopa ajalooga tihedalt seotud linnu.\nEdaspidi kavatsetakse oma koolides rohkem Euroopast rääkida, seda mitte üksnes selle mõiste ajaloolises või geograafilises dimensioonis, vaid eeskätt väärtuste paradigmast lähtudes.\nÕppereis toimus Euroopa Parlamendi kutsel ja raha toel ning selle korraldas Tallinna Kesklinna Vene Gümnaasiumi ja Tallinna Juudi Kooli õpetaja Dmitri Rõbakov. Külaskäigu programmi seadis kokku EL Eesti esinduse pressiametnik Mirjam Sutrop.\nDmitri Rõbakov, Tallinna Kesklinna Vene Gümnaasiumi ja Tallinna Juudi Kooli õpetaja\n19.12.19 Ehte Humanitaargümnaasiumi õpilaste kingitus\nKoolimaja töö koolivaheajal.\nEhte Humanitaargümnaasium osaleb Erasmus+ keskkonnaprojektis\nEhte Humanitaargümnaasiumis asusid gümnasistid võitlema koolikiusamisega\nNelja kooli intellektuaalmäng „Kõik raamatutest“ Ehte Humanitaargümnaasiumis


Kvaliteetsed itaalia vaibad Calligariselt annavad ruumile värvika ja isikupärase aktsendi - Sisustusweb.ee\nKvaliteetsed itaalia vaibad Calligariselt annavad ruumile värvika ja isikupärase aktsendi\nItaalia disaini eksperdina on Calligaris tootnud stiilset ja praktilist mööblit juba aastast 1923. Laias tootevalikus on olulisteks sisustuselementideks ka vaibad.\nCalligarise pehmest vaibavalikust leiab nii geomeetrilisi mustreid, idamaiseid motiive kui ka harmoonilisi ja erksaid värvikombinatsioone.\nUudisena on lisandunud Jaapani origamist inpireerituna vaip APOTEMA, kus sulanduvad ideaalseks tervikuks ookerkollase, oranzi, halli ja pruuni tooni kombinatsioon.\nCalligarise vaibad- Itaalia disainerite looming laotatud Sinu jalge ette!\nArtskill Calligaris vaibad vaip vaipkatted põrandakatted


Keldeside isolatsioon - meetodid, kasutatud materjalid. - Monoliitne July\nViimastel aastatel kaasaegses madala tõusu ehituses pööratakse üha enam tähelepanu energiatõhususele. Ja sellel on üsna veenv põhjus pidevalt kasvavatele energiahindadele. Tõepoolest, aritmeetika siin on üsna lihtne - seda rohkem raha, mida kulutate isolatsioonile maja ehitamisel, seda vähem kulutate oma töö ajal küttele.\nHoone energiatõhususe üks peamisi viise on kelder isolatsioon, sest soojuse kadu läbi selle, sõltuvalt kasutatavatest materjalidest ja disainilahendustest, moodustab 10-30% kogu maja soojuskaodest. Lisaks kaitseb isolatsioonikiht tihti vundamenti hüdroisolatsiooni eest.\nKeldes isolatsiooni viise\nSihtasutuse soetamiseks on kolm moodust:\nsoe otse raudbetoon;\nsooja mulla ümber maja ümbermõõdu (soe pimeala);\nkombineeritud soojenemine toimub nii.\nMõelge nende teoste tootmiseks kasutatud materjalidele.\nI) Prahas vahtpolüstürool (EPS) on praegu kõige populaarsem keraamiliste materjalide materjal. Selle põhjuseks on parima hinna ja kvaliteedi suhe. Selle peamised eelised on:\nmadal soojusjuhtivuse koefitsient (näiteks Penoplexi alusplaadi jaoks on see 0,030-0,032 W / m · ºK), mis võimaldab saavutada soovitud soojaefekti Venemaa keskmises tsoonis isolatsiooni kihiga 5-10 cm (sihtasutus enam kui 10 cm isoleerib peaaegu mitte kunagi teha);\npeaaegu nullist vee imendumist, st materjal ei karda mingil moel mullas sisalduvat niiskust;\nkõrge tugevus, mis tagab isolatsiooni kihi terviklikkuse järgneva töö ajal (näiteks tagant täitmisel);\nvastupidavus - tootja deklareeritud kasutusiga on üle 50 aasta;\nmõistlik hind - selle artikli kirjutamise ajal (2016. aasta jaanuaris) 50 mm paksuse isolatsiooni maksumus 1 m² on umbes 250 rubla\npaigaldamise lihtsus - tee isoleerimine oma kätega peaaegu kõike jõul.\nEPS-i reguleerimisala on näidatud järgmisel joonisel:\n1) alusplaadi soojendamine.\nEPPS paigaldas pärast kogu monoliitplaadi pinna välja pärast hüdroisolatsiooni kihi paigaldamist (tavaliselt rulli). Selleks, et vältida üksikute tahvlite lõikamist järgneva armeerimistoimingu käigus, võib vahtpolüstüreeni liimida alusega väikese koguse vahuga. Võimalikud on ka vahtmoodulid, et takistada betooni valamisel tsemendimängu sisenemist. Mõned ehitajate liimid liimivad lihtsa lindi abil.\n2) Keldris (keld seinad) külgpinna isolatsioon.\nTöötamine isolatsiooniga algab pärast vundamendi hüdroisolatsiooni ehitamist. Kui kasutatakse veekindlat või pihustatavat veekindlust, peab sellel olema tootja poolt märgitud kuivamise aeg.\nParem on kleepida EPS-lehed vundamendile, selle asemel et neid kinnitada kiududega need rikuvad veekindluse terviklikkust. Kinnitusmaterjalide usaldusväärsemaks paigaldamiseks aluspinnast kõrgemal kasutatakse pukseerimisi (vihma- ja pähkleid). Kui me soojendame sihtasutuse maa-alaosa, tuleb EPS-i veel korralikult kinnitada, et mulda tagasi täita, mis lõpuks vajutab seda seinte suunas. Samas kasutage kas spetsiaalset bituumenmastikut või kipsliimi või komplekti vahtliimi.\n3) pimeala isolatsioon\nSoojust pimedat pinda tehakse, kui on vaja vältida pinnase tugevat külmumist ja külma paisumist vundamendi ümber. Kõige sagedamini kasutatakse seda madala lindi ja plaadifundi ehitamisel. On selge, et see on tingitud nende madalast sügavusest.\nIdeaalis peaks isolatsiooniba laius maja ümbermõõdetest olema vähemalt sama, mis mullas külmumise sügavus piirkonnas. Kuid tavaliselt määrab see kindlaks arendaja rahalised võimalused.\nMärkus: EPPS-i asemel ei tohi kasutada tavapärast vahtu. See ei ole ette nähtud töötama maapinnaga kokku puutudes, lisaks on see palju väiksem vastupidavus.\nII) Vundamendi soojendamine polüuretaanvahuga (PUF) viiakse läbi spetsiaalse paigaldusega pihustamise teel. Kuidas see juhtub, näidatakse järgmises videos:\nSellel meetodil on kahtlemata eelised, näiteks:\nmadalaim, võrreldes teiste keldri soojustusmaterjalidega sobivate materjalidega, soojusjuhtivuse koefitsient 0,020-0,024 W / m · ºK (sõltuvalt vahtude tihedusest);\nniiskuskindlus, vastupidavus biolagunemisele, katte kestvus ja tugevus;\nhea adhesioon betoonile ja võime tõmmata õmbluseta isolatsioonikihti;\nkõrgeim võrreldes teiste meetoditega, töö kiirus\nKuid kahjuks kõik need eelised kattuvad ühe suure puudusega - see on kõrge hind. Nii et 5- kuni 6-millimeetrise kihiga põrandava polüuretaanvahuga põrandakütuse hind on umbes 800-1000 rubla, mis on peaaegu 3 korda suurem kui ülaltoodud EPPSi puhul (isegi võttes arvesse liimi maksumust).\nIII) Vundamendi soojendamine vahtklaasiga, nagu ka eelmine meetod, ei levinud tavaliste arendajatena laialt levinud, hoolimata sellest, et see on täiesti sobivate füüsikaliste ja operatiivsete omadustega. Ja jällegi on selle põhjuseks selle kõrge hind.\nNäiteks, vundamendi seinad, mille paksus on 100 mm (mis vastab ligikaudu 40 mm EPSile soojusjuhtivuse mõttes), maksab ligi 2500 rubla ruutmeetri kohta, st 10 korda kallim kui EPPS või 2,5 korda kallim kui pihustamine polüuretaanvahuga. Loomulikult on selle materjali kasutamine maapealsete konstruktsioonide isolatsiooni jaoks sobivam, nii et me ei keskendu sellele kohe.\nIV) Vundamendi soojendamine kivimaterjaliga - meetod, mida eelmisel sajandil laialdasemalt kasutas ja nüüd kaasaegsete materjalide ilmumisega, hakkab see järk-järgult unustama.\nKivimasinad on kõige odavamad isolatsioonid eespool kirjeldatud, kuid neil on ka suurim soojusjuhtivus - kuni 0,18 W / m · K, st näiteks 50 mm ekstrudeeritud vahtpolüstüroolist vastab 300 mm laialihist. Ja see tähendab, et kui materjalid viiakse samale energiatõhususele, siis on kivimaterjal kallimaks. Nii et selle kiht 300 mm maksab umbes 650 rubla 1 m² kohta.\nKivimasina keldri isoleerimiseks on vaja seda geotekstiilist eraldada mullast, et vältida järkjärgulist soojendamist. Lisaks on vaja varustada usaldusväärne pimeala, kuna rohkem vihmavee tungib savisse, seda halvemaks muutuvad selle soojuse säilivad omadused.\nKOKKUVÕTE: Olles kaalunud keraamiliste isolatsioonide jaoks sobivaid alusmaterjale, võib öelda kindlalt, et tänapäeval ekstrudeeritud vahtpolüstüreen on kõige sobivam maapinnal töötamiseks. Selle põhjuseks on selle omadused ja selle hind ning selle kättesaadavus tavalise arendaja jaoks.\nMeil on hea meel teie arvamust sellel teemal märkustes näha.\nBetooni isolatsioon valamise ajal\nBetooni valamine on ehitusplatsil üks peamisi tegevusetappe. Ja loomulikult on iga enesehinnatav ehitaja lihtsalt kohustatud teadma, milline peaks optimaalne temperatuur olema hea töökindluse saavutamiseks. Lõppude lõpuks sõltub ehitatud hoone usaldusväärsus sellest täielikult. Sellisel juhul tuleb lihtsalt vigade vältimiseks võtta arvesse mitmeid tegureid, eriti madalatel temperatuuridel.\nMiks ei soovitata valada betooni temperatuuril, mis on madalamal temperatuuril?\nLoomulikult ei ole kõigile saladus, et sooja hooaja jooksul on parem töötada betooni valamisel. Pole vaja meeleheidet ja neid, kes soovivad jätkata remonti positiivse temperatuuri puudumisel. Sellel otsusel on nii positiivne kui ka negatiivne külg.\nTuleb alati meeles pidada, et tõsise külma korral ei pruugi vedeliku komponendid normaalselt polümeriseeruda. Tihtipeale kõveneb betoon oma soojuse tagastamise tõttu, samal ajal kui mikrokihudes sisalduv vesi külmub ja võib hakata suurenema, mis omakorda põhjustab pragude tekkimist. Ka minus betoon hakkab külmutama, neil pole aega vajaliku tugevuse saavutamiseks, mille tulemusena väheneb terve struktuuri eluiga järsult.\nIlma erilise ja põhjaliku ettevalmistuseta ei saa te tööd alustada, sest mitte iga töötaja ei saa kõike kvaliteetset teha. Vaja on iga paari tunni järel kontrollida madala ja kõrge temperatuuri muutumist. Praeguseks on mitmesugused tehnoloogiad, mis on paigaldatud külmale hooajale ja mis aitavad betooni kõveda minus.\nAntifriisi lisamine betoonile\nSee on üks populaarsemaid meetodeid. Sest see ei nõua suuri rahalisi kulusid ja on taskukohane. Võite kasutada ka spetsiaalset betooni, mis on juba valmis, poest ostetud, sest selles on kõik lisaained. Tavaliselt sisaldavad need mitmesuguseid keemilisi lisandeid nagu monokarboksüülhapete soolad, nitritid, naatriumformiaat ja paljud teised, millega saab kiirendada kõvenemise protsessi.\nAntifriisi lisandid suurendavad oluliselt tugevust ja mis kõige tähtsam, nad ei lase betoonil olevat vett külmuda, mis aitab vältida soovimatuid pragusid.\nSelle tööriista puuduseks on see, et selle kasutamine on piiratud temperatuuriga umbes -5 °. Kindlasti arvestage, et mõned lisaainete komponendid võivad ebasoodsalt mõjutada metallist tugevdust, mida ehitusettevõtjad sageli kasutavad.\nBetooni elektriküte seestpoolt ja väljastpoolt\nSeda tehnoloogiat kasutatakse tihti mitmel viisil. Esimene on elektroodide abil voolu läbimine betoonist ja teine on voolu läbimine juba asetatud juhi kaudu vundamendi enda keskel.\nKui otsustate rakendada esimest meetodit, saate raha säästa, sest armatuur toimib elektroodidena. Kuid on vaja järgida kõiki reegleid, näiteks selleks, et omada täiendavaid erivahendeid. Ärge unustage, et armee juuresolekul soojendab betoon praegust kuni sada kahekümne seitsme voldi, kuid kui seda pole, suurendatakse pinget kolmsada kaheksakümmend volti.\nTeine kannab küttekaabli maksumust, see on tavaliselt paigaldatud tugevduskorgile, mis ühendab pinge spetsiaalsete alajaamade kaudu. See meetod on efektiivsem kui esimene. Peamiseks puuduseks on lisakulud, mida oleks võinud vältida. Samuti jälgige kindlasti betooni kuumutamise temperatuuri, sest see võib kuivada, mis ei mõjuta tuleviku disaini väga hästi.\nMaja ehitamise alustamiseks on vajalik pöörata tähelepanu ilmastikule eelnevalt.\nVundamendi paigaldamisel kasutatakse tihti ka tavapäraseid isolatsioonimaterjale. Sageli soojendatakse kõik nähtavad osad betoonist, raketist. Samal ajal kasutatakse kõige erinevaid materjale, alates saepurust, viimistluspolüstüroolvahuga.\nEhitajad soovitavad soojendada betoonkonstruktsioone väikese telkiga, mis on spetsiaalselt ehituses rajatud. Siin saab ka kütteseadmeid paigaldada, mis annab täpse garantii, et miinused tänaval ei ole teie sihtasutusele kohutavad. Selle meetodi peamine puudus on see, et väga tugevate külmadega tavaline isolatsioon ei ole piisavalt efektiivne.\nSuure eelisena betooni paigaldamisel talvehooajal on see, et tavaliselt ei ole ehitusettevõtetel palju tellimusi, nii et tööde maksumus on palju väiksem kui kevadel ja suvel. Madalatel temperatuuridel on ehitus lõpuleviimise aeg märkimisväärselt vähenenud. Samuti ärge unustage, et kui see soojeneb, saab kõik seina ehitamiseks, katusel ehitamiseks, mitmesuguste viimistlusrobotite valmistamiseks valmis ja sügisel valmis teie maja.\nNegatiivse temperatuuri korral soovitavad eksperdid enne töö alustamist paigaldada raketist, eemaldada lind ja praht alalt, mis asetatakse betooni vundamendi paigaldamisel, ja muidugi toob toitekaabli objektile. Ka see koht tuleks maa pealmise kihist välja tõmmata ja märgistada vastavalt.\nVeel üks raskusi võib olla vundamendi kaevide kaevamine. Lõppude lõpuks peate enne kaevamist ära märkima siseraiad. Nende sügavus sõltub maastiku tüübist, maa külmumisest ja ehitise omadustest.\nVeetõve põhjas asetatakse ise spetsiaalne hüdroisolatsioon ja tugevdav padi. Siis täidetakse seda liivaga umbes kümme kuni viieteistkümne sentimeetrit ja tihendatakse. Top - kruus. Seejärel võite raketise paigaldamise jätkata, võtame selle vastu lauad või puidust kilbid ja isoleerime need plastkorgiga. Seejärel paigaldatakse tugevdussüsteem ja saate paigaldamist jätkata.\nPeate meeles pidama, et betooni valamiseks madalal temperatuuril ei kasutata üht meetodit, kuid peate eelnevalt mõtlema tervele tegevusele. Samuti, kui tänav on miinus, on kütte temperatuuri raske hoida.\nBetooni valamine halb ilm\nSageli inimesed, kes on hakanud ehitama või remontida, ei ole piisavalt praktilisi oskusi ja selle tulemusel meelitatakse spetsialiste tööle.\nKuid tihti selle või selle protseduuri läbiviimiseks piisab, kui lihtsalt pühendada tehnoloogiale õppimiseks veidi aega. Muide, mida sa ei tule, ehitus- ja remonditööstuses on tõenäoliselt kindel betooni valamine. Selles artiklis räägime sellest teemast.\nBetooni omadused erinevatel ilmastikutingimustel\nMoodsate ehitusmaterjalide omadused on see, et tehnilise progressi tõttu on ilmnenud arvukalt lisaaineid, mis võimaldavad teostada ehitustöid kõikides ilmastikutingimustes.\nKuid samal ajal mõningad konkreetse iseloomuga omadused määravad selle töötamisega seotud reeglid, mida on täiesti võimatu rikkuda.\nLahenduse kvaliteet erinevatel temperatuuridel\nMadal temperatuur erinevates ilmastikutingimustes võib põhjustada pöördumatuid muutusi lahuses ning seetõttu tuleks arvesse võtta ka mõningaid nüansse:\nNäiteks on soojusenergiale tehtud lahendus hea kangus ja kõrge tugevus. Muide, sooja ilmaga üldiselt iseloomustavad üsna soodsad tingimused sellise töö teostamiseks.\nKui teil on vaja külmumistemperatuure töötada, peaksite mõistma, et vesi sisaldav lahus ei saa sellistes tingimustes sellistes tingimustes mugavalt tunda. Betooni kvaliteet langeb järsult, võib hiljem tekkida pragusid ja vigu, mis oluliselt mõjutab kvaliteeti.\nKõige mõistlikum aeg täita\nLoomulikult küsimus, millal täpselt on vaja teha tööd muretsemiseks kõigile, kes seda protsessi võtab, eriti esimest korda.\nNagu näitab praktika, on betooni valamiseks kõige mugavamad järgmised tingimused:\nSeda toimingut on vaja läbi viia suvel, kui järskude tilkade korral on püsiv soe ilm eriti külma ilmaga suunas.\nOptimaalne temperatuur on intervall 5-15 ° C. Samal ajal peaks õhuniiskus olema nii kõrge kui võimalik.\nLisaks sellele tuleb märkida, et sellistes tingimustes tuleks lahendus muuta vedelamaks, hoolimata asjaolust, et see kuivab kauem, mõjutab see oluliselt tugevust.\nTäitke vihmasadu või külma\nLoomulikult on tähtajad üldjuhul pingutatud ja mõnikord on betooni kasutamine külma ja vihma tingimustes vajalik meede.\nTundub, et olukord on lootusetu, kuid ikkagi on võimalik töötada ekstreemsetes tingimustes, loomulikult, arvestades, et sellel, kes valab, on teatud kasulikke teadmisi.\nNäiteks külmetes peate arvestama järgmisega:\nEsiteks ei saa te mingil juhul päästa betoonist ja selle kättetoimetamisest, on materjalil sel juhul väga oluline roll.\nTeiseks on vaja hoolitseda külmakindluse tagavate spetsiaalsete lisaainete lisamise eest.\nKolmandaks on vaja paigaldada isolatsiooniga raketis, on olemas võimalus, kui betooniplatsid pakuvad täiendavat kütmist. Kuid see meetod on üsna kallis ja ei ole kõigile vastuvõetav.\nVihmasajus kaaluge järgmisi funktsioone:\nÜldiselt leiavad mõned ehitajad sageli, et vihmane ilm on mugavam, isegi arvatakse, et betoon määratakse ühtlaselt, lisaks on õhuniiskus kõrge ja see on teada ka kõige paremini.\nKui vihm on piisavalt tugev ja tekib hirm, et lahendus on lihtsalt hägune, on täiesti vastuvõetav katta üleujutatud ala polüetüleeniga, mis katab struktuuri niiskusest.\nKuid tasub kaaluda, et pikaajaliste saasteainete korral ei tohiks tööd teha, sest liigse kokkupuute eest kaitseelementidest lihtsalt ei eksisteeri.\nSoovitused, kui töötate nullist madalamal temperatuuril\nVeelkord, on oluline mõelda, kuidas tööd külma ajal teha sageli põhjustab see keerukust. Mõelgem üksikasjalikult mõningaid väga kasulikke näpunäiteid, mille abil saate lahuse edukalt täita minus temperatuuril.\nNäpunäiteid külma ilmaga töötamiseks\nMitte mingil juhul ei saa betoonisegu külmuda, sest see toob kaasa materjali täieliku läbikukkumise ja tuleb tarne ümber korraldada.\nMaterjali tuleks lahjendada ainult sooja veega ja seda tuleks teha tööstusliku või nende lähedal asuvate tingimustega. Samuti on võimalik lisada spetsiaalseid komponente, mis aitavad suurendada materjali külmakindlust. Väärib märkimist, et sellistes arvutustes on vaja kogenud tehnoloogi, kes suudab "segu" segu ilmastikutingimustele kohandada.\nErilist tähelepanu pööratakse kättetoimetamisele, tarnimise ja täitmise aja kontroll peab olema võimalikult täpne. Transpordi küsimus on eriti terav, kui ehitusplats asub linnas kaugel.\nEnne vundamendi täitmist on vaja tagada, et kraavi padi ei oleks külmutatud.\nMuide, tasub hoolitseda ehitustööde eest eraldi, mis suudab läbi viia ettevalmistustöid külmunud pinnasesse.\nEtte ette valmistada materjalid soojusisolatsiooniks, et lahus ei satuks külmaks.\nBetooni antifriisi lisandid\nTegelikult on sellised lisandid spetsiaalsed keemilised ained, seda toodetakse nii kuivsegu kui erilahendusena. Oma tegevuse olemus seisneb selles, et nad lihtsalt kiirendavad vee kristalliseerumist, enne kui see muutub jääks ja hävitab segu.\nTuleb meeles pidada, et vaatamata piisavalt kõrgele efektiivsusele, tõmbub betooni kogus vaid umbes kolmkümmend protsenti selle täisjõust, ülejäänud ilmneb sulatamise protsessis ja järelikult on vastupidine, kui talvel üleval valitsev betoon ületab liiga kõrgeid koormusi.\nSõltuvalt keemilisest alusest võib eristada järgmisi lisaaineid:\nAntifriis. Lisand, mis vähendab vee kristalliseerumistemperatuuri. Tegelikult selle omaduse tõttu saavutatakse soovitud efekt. Kuid see ei mõjuta betooni moodustamise üldist protsessi. Suurepärane kasutada mitte kõige raskemates tingimustes mõõdukalt madalatel temperatuuridel.\nSulfaadid. Selle ainega seotud toidulisandid on üsna populaarsed ja efektiivsed. Nende tegevuse aluseks on, et sulfaadid toodavad aktiivselt soojust. Reaktsioon käivitub kohe pärast lahuse lisamist.\nLisandite võimendajad. Sellisel juhul on aluseks tsemendi silikaatkomponentide lahustuvuse tase, mis hüdraatreaktsiooni tõttu vähendab lahuses külmumispunkti.\nRasketel tingimustel betooni valamine on sageli kõige äärmuslikum ja vajalikum meede, kui seda protsessi on võimalik vältida, siis on seda parem teha ühemõtteliselt. Kõige õigem lahendus oleks töö edasilükkamine, kuni soodsamad tingimused tekivad, eriti seoses struktuuridega, mille jaoks tulevikus on kavandatud suured koormused.\nSpetsiifilisus ja sageli ehitusprobleeme on hooajalisus - talvel pole võimalik toota mitut liiki tööd. Betoonimist peetakse kõige kriitilisemaks protsessiks madalatemperatuuril. Arvestades selliste tööde vastutust, eriti aluspindade valamisel, peaks arendaja teadma, kuidas betooni valada, kuidas madalad temperatuurid mõjutavad betoonisegu karastamisprotsessi ja millised probleemid võivad selles seoses tekkida. Me ütleme teile, millise temperatuuri juures on võimalik betooni valada, kuidas valada betooni külma korralikult, kas on võimalik betooni minus-temperatuuril valada ja mida on vaja sellistes tingimustes betooni normaalseks kõvendamiseks.\nKuidas temperatuur mõjub betooni karmistamist\nBetoonisegu komponentidest kõvendamise käigus moodustatakse betoonkivi, tsement ja vesi. Täitematerjalid (liiv, kruus, purustatud kivi) on ühendatud ühe kompleksiga, sest nende vahel on tsemendipiima karedus - vee ja tsemendi segu. Kristallisatsioon tekib siis, kui tsemendi osakesed hüdrateerivad veega. Vesemolekulid seonduvad tsemendiga, et moodustada kristalne mass, st veekaod tingitud järkjärguline kõvenemine.\nProtsessi suund on perifeerist kivi keskmesse ja protsess ise toimub teatavate piirangutega tingimustel. Protsessi mõned omadused erinevatel tingimustel:\nKui paigaldatud betooni kõvenemise temperatuur on +15... + 25 ° C, siis valatakse raketis valatud betoon maksimaalse disaini tugevuseni 28 päeva. Tavalistes tingimustes esimese nädala jooksul saavutab betooni segu kuni 70% disaini tugevusest. kõige olulisem tavaline betooni kõvenemine esimestel päevadel pärast valamist. Selleks ajaks normaalse vedeliku jaoks peate säilitama niiskuse. Selleks betoonpind on kaetud PVC-kilega või märgistatud kotid.\nKui sööde temperatuur langeb + 5 ° C-ni, kivide moodustumise protsess aeglustub poole võrra, st on umbes kahe kuu jooksul võimalik arvestada betooni standardse tugevusega.\nKõvenemine peatub täielikult 0 ° C juures - vee külmumispunkt. Madalamatel temperatuuridel betoonisegu vesi külmub. Kui praegusel hetkel on betooni kriitiline tugevus juba saavutatud, siis kõvenemine jätkub pärast sulatamist lõpuni. Betooni kriitiline tugevus iseloomustab hetkest, mil segu kõvenemine saavutatakse niivõrd ulatuslikult, et protsessi soodsa tulemuse tagamine on juba tagatud. Normaaltemperatuuril ilmneb kriitiline tugevus päev pärast betooni valamist. See künnis sõltub ka tsemendi brändist - segud kõrgekvaliteetsetes tsementides on kriitilise tugevusega, mis on vaid veerand kogu standardist.\nBetooni kõvenemise sõltuvus temperatuurist\nKui betooni tugevus enne külmumist on vähem kriitiline, siis monoliidi sees olev külmumisvesi laieneb ja rebib sidemeid, suurendades kivi poorsust. Selline monoliit kaotab tugevuse, läbib vett - selle kasutusiga väheneb ja betoonimist tuleb tihti teha uuesti.\nTalvise betoneerimise tehnoloogia rikkumise tõttu betooni valamud\nBetooni valamine talvel\nTalvel peetud betoneerimist vajavad tingimused on kirjeldatud ülalpool - peamine eesmärk on tagada segu piisav temperatuur kõvenemise ajal. Konkreetse meetodi valik sõltub konkreetse töö ja objekti olemusest. Näiteks, kui ei ole võimalik betooni kuumutada, ja vundament on väike, lindi tüüpi vundamendi asemel võite korraldada igav ühe.\nKõik meetmed, mis tagavad usaldusväärse betoneerimise talvel, võib jagada:\nSoojustatud betoonisegu enne paigaldamist.\nRaketis valatakse betooni segisti välimine hooldus.\nValatud betoonmassi temperatuuri tõstmine elektriküttega.\nModifitseerijate lisamine betoonisegule, kõvenduse kiirendamine või vee kristalliseerumistemperatuuri muutmine.\nTalvise betoneerimise meetodi lõplik valik sõltub paljudest teguritest. Näiteks, kui eelsegatud segu ei ole võimalik tarnida objektile tänu konkreetse tarne suurele kogusele, pole selle võimaluse kaalumisel mingit mõtet. Lisaks sageli ei ole saidi elektrifitseeritud või toide on piiratud. Suur tähtsus on usaldusväärne ilmateade kõvenemise perioodil. Kui võrrelda iga kavandatud meetodi maksumust, on viimane võimalus kõige paremini eelarves - spetsiaalsete lisaainete lisamine betoonisegule. Lühiülevaade kõigist meetoditest.\nSegu kuumutamisel valmistamise ajal\nMeetod seisneb segu komponentide eelkuumendamises (va tsement), nii et segu paigaldamise hetkel on temperatuur 35-40 o C. Liiva ja kruusa soojus kuni temperatuurini 60 o C, vesi - kuni 90 o C. Tsemendi eelsoojendamine kuumutatakse ruumis ja soojendatakse toatemperatuurini. Tsement on võimatu kuumutada - see kaotab kiiresti oma tegevuse ja muutub lihtsalt kasutuskõlbmatuks!\nSegamiseks võib kasutada kuumutusega või ilma. Suurtel ehitusobjektidel saab agregaate kuumeneda spetsiaalsetes kuivatuskappides. Eraarendaja võib kasutada kuumaõhku soojuspüssist või õhukanalisse kantavast ahjus kuumust. Trummelkuivati kruusa ja liiva jaoks\nBetooni talvel on partii tehnoloogilised omadused. Mikserisse valatakse vesi, sellele lisatakse purustatud kivi ja liiv ja alles siis tsementeeritakse. Segu segatakse väga ettevaatlikult, aeg on kolmandik tavalisest pikem.\nSoojendav raketis pärast valamist\nSee meetod on eriti oluline sooja säilitamiseks pärast kuumutatud segu paigaldamist. Kasutada võib erinevaid meetodeid:\nSuurtel ehitusobjektidel kasutatakse elektrikattematerjale, mis asetatakse valatud betoonile ja sisestatakse võrku. Tee on kallis - sellise matt maksab 2500 rubla ruutmeetri kohta.\nIndividuaalses konstruktsioonis olevatele negatiivsetele temperatuuridele libisev betoon võib kaasneda soojendamisega kõike, mis on käepärast: vanad riided, õlgkallid jne. Tihti rahul nn. "Kasvuhoone" - selline kasvuhoone üle valatud betooni, mida soojendatakse soojusest, küttekehast jne Betooni pind on tingimata niisutatud. Betooni pind võib ka kaetud fooliumiga, saepuru, turbaga ja isegi lumega.\nKlaasi betooni alam-nullist temperatuuri saab kuumutada infrapunakiirguse tekitajate abil betooni suuna kuumutamiseks. Voolu reguleeritakse alumiiniumijuhtidega. See meetod on kallis, kuna see on suur nõudlus lambid ja energiatarbimine.\nSoojusisolatsioon pärast termosega valamist\nKlaasist betooni elektriküte\nSelliseid meetodeid kasutatakse tavaliselt tööstuslikus ehituses. Nende kasutamiseks on meil vaja piisavalt elektrit ja professionaalse väljaõppega elektrikut. Elektriline küte võib olla:\nLäbi - siis, kui betooni mass soojeneb seest läbi voolu, mis voolavad raketise sisse piki varda või stringi elektroode. Elektroodide paigutus ja koormus tuleb täpselt arvutada. Sellisel juhul toimib betooni mass vastupanuallikana.\nPerifeerne - rajatise (terasriba või lehe) külge kinnitatud soojusallikast ülekandmiseks lindi elektroodidesse. Intensiivne kuumutamine on ligikaudu 0,2 m sügavusele, kuid sügavam soojus mõjutab tugevuskriteeriume.\nNeid meetodeid kasutatakse väikese armatuurpuuriga või ilma selleta. Paks tugevdusvõrk, selle lähedal asuvad voolud ja süsteem ei tööta või see ei tööta ühtlaselt. Pärast segu kõvenemist jäävad elektroodid monoliidi sees igavesti.\nUniversaalseks meetodiks võib pidada küttekaabli kasutamist. Sellist spetsiaalset traati saab kasutada mis tahes kujunduses, olenemata sarruse sagedusest.\nBetooni kaabli sisemine kuumus\nKõige majanduslikult tasuvam meetod. Sageli kasutatakse koos erinevate kütteviisidega, suurendades nende efektiivsust ja vähendades kulusid. Teatud tingimustel saab seda kasutada ilma soojendamata. Klaasist betooni lisandit temperatuuril, mis on madalamal temperatuuril, võib jagada:\nVee külmumistemperatuuri langetamine lahuses.\nEdendada kristalliseerumist madalatel temperatuuridel. Kasutatakse kaltsiumi, naatriumi või kaaliumisooli. Kõige tavalisem reagent on kaaliumkloriid.\nSelliste reaktiivide hulka kuuluvad kaaliumkloriid, kaltsiumisoolade segu koos karbamiidiga, kaltsiumnitrit jne.\nMadala temperatuuriga vedela betooni lisandid viiakse segusse 2-15 massiprotsenti tsementi. Niisiis, kui betooni konstruktsioonitemperatuur - 10 ° C kuni 15 ° C, vajab tsingis kaaluliselt 10% kaaliumkliima ja temperatuuril -21 ° C-25 ° C - 15% massist tsementi.\nPotülemine on populaarne talvise betoneerimise lisand.\nSageli on vajalik betooni paigaldamine ja hooldus madalatel temperatuuridel Vene tingimustele. Paljude piirkondade elanikud saavad loota ainult paar kuud aastas, kui saate betooni panna, ilma et oleks vaja luua ravivaid tingimusi. Ei ole mõistlik tööle lükkida 7-8 kuud, mistõttu on loomulik teada, kuidas valada betooni külma ja saavutada meie tingimustes standardne kuivatamine. Talvekeevitusel on selged eelised:\nTalvist külmutatud maad saab kasutada kõige vastupidavamaks raketisena, sest see on kõvasti, ei purune ega vaja tugevdamist.\nTalvel on ehitusmaterjalide maksumus tavaliselt järsult langenud, seega on võimalik ehituskulusid oluliselt vähendada.\nEnamik ehitusmeeskonna on hooaja ootamisel töölt eemal, nii et on võimalik kokku leppida töötingimustes sõidutingimustel.\nProtsessi madala kiirusega võib pidada negatiivseks teguriks, kuid siin ei saa midagi muuta - madalal temperatuuril betooni paigaldamise tehnoloogial on oma seadused: betooni vastuvõtt sihtasutusse (või põrandale) peab olema pidev, st "Külm õmblused" on välistatud. Vastasel juhul on oluline valida parim betoonistamisviis ja täpselt järgida segu hooldamise tehnoloogiat.\nVärsked betoonid negatiivsetel temperatuuridel värskendati: 13. detsember 2016 Artem\nKuidas vundamenti soojendada\nLindi alus ei ole mitte ainult struktuuri aluseks, vaid ka disaini toetus, kuid see võib täita üsna rakenduslikke funktsioone, mis on seestes asustatud kelder, kelder või pool-kelder ruumid. Selleks, et sellised ruumid oleksid sooja ja hubased, ei peaks sihtasutus olema lihtne betoonvalts, vaid see peab tagama sisemise ruumilise isolatsiooni. Selleks on isolatsioonile allutatud mitte ainult horisontaalsed, vaid betooni riba vundamendi vertikaalsed pinnad.\nBetoon iseenesest, vaatamata kõrgele tugevusele ja suurele vastupidavusele stressile, on üsna kehv soojusisolaator. Ta saab kergelt soojaks ja ka kergesti ära. Katmata betoonisein ei ole hea takistus talvise muldi külma ja elamiskõlbliku ruumi soojuse vahel.\nPange tähele, et vundamendi jahutusastme mõjutab ka selle esinemise sügavus. Kui riba vundament ei lange mulla külmumise tasemest allapoole, siis võib maja all olla moodustatud külmumispinnas, mis kahjustab teie maja kliimat.\nMillised on viisid, kuidas vundament soojendada?\nPõhialuste soojendamiseks on kaks peamist võimalust. Need erinevad sõltuvalt tööperioodist. Üks võimalus on vundamendi isoleerimine isegi selle valamise etapis ja teine on järgmine isolatsioon, mis on tehtud pärast konkreetse valamise küpsemist.\nKõige eelistatavam on vundamendi isolatsioon ehitusetapi ajal. See integreeritud lähenemine võimaldab teil saada häid tulemusi. Selleks, et saavutada sihtasutuse usaldusväärne soojusisolatsioon, võib ka külmade talvede kestel Venemaal tingimustes soojenemise protsess läbi viia kahelt küljelt.\nKõige loogilisem lähenemine vundamendi soojendamiseks ehituses on fikseeritud raketis.\nVundamendi soojustamine püsiva raketisega\nAlaline raketis on ruumiline struktuur, mille sees valatakse betooni lahendus. Lahuse tahkumise etapis täidab see tavalise puitkarkassi rolli, see piirab betoonilahenduse levikut. Kuid vastupidiselt puidust raketisest pärast betooni küpsemist ei eemaldata püsivat raketist, vaid jääb betooni paksuseks isolatsioonikihina.\nsihtasutuse alaline raketis\nPüsirohust saab valmistada mitmesugustest materjalidest. Eriti populaarne on vahtpolüstüreenplaadist valmistatud alaline raketis. Need on vahtpolümeersest materjalist plaadid, milles on palju väikseid õhumulle.\nEsmapilgul on sellise raketise puuduseks selle kõrge hind. Ostu ja paigutuse maksumus on mitu korda kõrgemad klassikalise puidust raketise maksumusest. Kuid sellist sihtasutust ei tule hiljem soojendada, nii et lõplikud kulud oleksid üsna võrreldavad.\nKeldri isolatsioon pärast valamist\nParim on alustada tööd valatud aluse isolatsiooniga otseselt selle küpsemise protsessis. Kui te ei pööra sellele maja ehitamise etappile tähelepanu ja pöördute tagasi hiljem, siis ei saa te kvaliteetset isolatsioonitööd teha.\nKeraamika maja vundamendi soojendamine\nKlassikaline meetod vundamentide isoleerimiseks pärast selle ehitamist on keraamiliste põrandakatete paigaldamine, mis seejärel valatakse tasanduskihiga. Kivimasin on spetsiaalsetes ahjetes küpsetatud savi ja selle mass on suurepärane soojusisolaator. Samuti suurendab maapinna keldri ja elutubade soojusisolatsiooni tase maja esimesel korrusel soojusisolatsiooni.\nSoojame sihtasutust maa abiga\nSee keldri isolatsiooni variant on ühelt poolt väga ökonoomne, kuid teisest küljest on see väga töömahukas ja mahukas.\nSelle isolatsiooni olemus on väga lihtne - kõik vundamendi seinad esimese korruse tasemele on maapinnaga kaetud. Seega selgub, et maa kihis, seespool mingi küngas, ilmuvad kõik keldrid. Maa või liiv ise on hea soojusisolaatorid, kuid selleks, et see isolatsioon oleks piisavalt efektiivne ka Kesk-Venemaa jaoks, on vundamendi pritsimisel väga palju liiva. Niisiis, selleks, et täita vundamenti üsna tagasihoidlikuga 10-10 meetrit, tuleb kulutada ligi sada kuubrit meetrit liiva.\nVundamendi soojendamine liivaga\nSelle lähenemise märkimisväärne eelis on väljajätmine, mis mõjutab teie saidi kasvavate muldade rajamist. Mõnel juhul soovitatakse vundamentide välissuhtesid liivaga ka mitte soojusisolatsiooni eesmärgil, vaid selleks, et kõrvaldada pinnase liikumise mõju vundamendile.\nVundamendi täitmisel pinnase või liiva abil on vaja ette näha kanalid õhukanalitele, mis tagavad keldrite ventilatsiooni. Loomulikult peab selle isolatsioonimaterjali töö alustama kohe pärast puitkarkassi lammutamist, isegi enne oma tulevase kodu seina ehitamist.\nSoojendame vundamenti paekivist kihiga\nNagu juba mainitud - see on ka üks valla soojendamise klassikaline viise. Põhimõtteliselt võib soojustatud kasvuhoonet soojendada maa soojendusega.\nSkeem isolatsiooni kelder kivikihiga\nLisaks tavapärasele täitmisele saab betoonvalude jaoks täitematerjalina kasutada ka savi. Kivistis on väikesed savimullid, mis on kaltsineeritud spetsiaalselt pöörlevas ahjus. Igasse ühikuni on palju õhuõõnesid, mis määrab selle materjali suurepärase soojusisolatsiooni omadused. Seega saab kivimaterjali täitematerjalina kruusa asemel kasutada betoonilahust.\nSeega, keramzitovy täiteaine saab kasutada ehitamisel madala sügavkiviga lint alused. Samal ajal saab keraamikat lisada mitte ainult vundamendi seinte betooni lahenduseni, vaid ka põranda tasandusseadisega, mis tagab keldris ruumile täiesti suletud termilise isolatsiooniringi.\nSoojendame alust vahtpolüstürooliga\nKeemiatööstuse areng on viinud sünteetiliste isolatsioonimaterjalide laialdase levitamiseni. Üks neist materjalidest on vahtpolüstürool, mis on plaat. Seal on palju õhumulle.\nKeldrikorruse isolatsiooni vahtplaadi kava\nStyrofoam lehed saab liimida nii betoonist valatud ja tellistest seintega. Selliste plaatide paigaldamisel betoonplokkide alusele, st üksikute detailide konjugeerimise kohale - need peavad olema paigutatud nii, et plaatide liigendid ei asu betoonplokkide tihendite kohal. See tagab "külmade sildade" moodustumise vältimise.\nKlaasist isolatsioonist valmistatud polüstüreenplaadid\nStyrofoam plaadid saab liimida alumisest tasemest vundamendi aluse ja otse katusele - kogu seina välispinnale.\nTeatavaid kelderisolatsiooni saab saavutada ka veekindlate tööde käigus. Seega on soovitatav katta vundamendi vertikaalsed seinad, et vältida niiskuse tungimist pinnasesse bituumenmastiksiga. Lisaks kaitsele niiskuse eest - mitmed niisuguse mastiki kihid aitavad teil eraldada pragusid ja väikseid augusid, tugipadude liigesed, mille kaudu soojust lekib ruum.\nPärast mitut bituumenmastikskihi kandmist - vundamendi külgpindadele võib paigaldada ka valtsitud veekindla materjali kihi. Samuti mastiks - see on täiendav kiht soojusisolatsiooni.\nAluse soojendamine vahtpolüstüreeni abil\nMis tahes struktuuri vastupidavus on usaldusväärne alus, millel see põhineb. "Zero tsükkel", see tähendab sihtasutuse ehitust - üks olulisemaid ehitusetappe. Sellise töö käigus tehtud vead ja väljajätmised, tehnoloogiliste soovituste mittejärgimine või teatud toimingute põhjendamatu lihtsustamine võivad viia väga ebameeldivate ja mõnikord isegi katastroofiliste tagajärgedeni.\nÜks kõige levinumaid sihtasutusi on lint. See on üsna mitmekülgne, sobib enamiku elamute või taluhoonete jaoks, on väga usaldusväärne ja stabiilne isegi "rasketel" muldadel. Kuid ta näitab kõiki neid omadusi ainult siis, kui konkreetne lint on usaldusväärselt kaitstud negatiivsete välismõjude eest. Kahjuks ei ole kõik algajad ehitajad teavad, et maja sihtasutus vajab eriti hüdro- ja soojusisolatsiooni. Selle probleemi üheks lahenduseks on vundamendi soojendamine vahtpolüstüreeniga, mille tehnoloogia on kõigile üsna kättesaadav.\nMis on sihtasutus isoleeritud?\nEsmapilgul tundub isegi paradoksaalne - soojendada monoliitset betooni vöö, maa maha maetud ja mõnevõrra tõusma keldris maapinnast. Mis on, kui eluruume pole? Mis vahe on, kas "sihtasutus on soe" või jääb see avatuks?\nKahjuks pole selline amatöörnike vaade üldse haruldane, ja paljud üürileandjad esimest korda oma elus alustasid oma kodu iseseisvat ehitamist, ignoreerivad fondi soojusisolatsiooni küsimusi ja isegi ei näe nende tegevuste jaoks vastavaid kulusid. Alas, nii tehes panid nad oma eluruumi alla "ajapommi".\nLindi alusmaterjal on tavaliselt maapinnale mulla külmutamise all maetud. Selgub, et turvavöö talla või alaosa temperatuur on kogu aasta jooksul ligilähedane, kuid vundamendi ülemine osa, sõltuvalt hooajast, allutatakse kuumutamisele või jahutamisele. Selline ebaühtlus ühes betoonstruktuuris loob tugevaimad sisemised pinged - erinevate sektsioonide lineaarse laienemise tõttu. Need sisemised koormused põhjustavad betooni tugevusomaduste vähenemist, vananemist, deformatsiooni ja pragude tekkimist. Väljapääs on anda kogu lindi temperatuuri ligikaudne võrdsus, mille jaoks vajalik soojusisolatsioon.\nVõimalikud tagajärjed vundamentide isolatsiooni puudumisele\nMitteisolatsiooniga vundamenti teostab kõige võimsam külgvoolu sild väljastpoolt teise korruse seintele ja põrandatele. Isegi tundub, et põrandate ja fassaadide usaldusväärne soojusisolatsioon ei lahenda probleemi - soojuskaod on väga suured. Ja see omakorda ei ole elamupiirkonnas mitte ainult vähese mugavusega mikrokliima, vaid ka kütteenergia eest tasumiseks absoluutselt mittevajalikud kulud. Soojuskontrolli arvutused näitavad, et sihtasutuse kompaktsus on kuni 25-30% säästud.\nMuidugi on kõrgekvaliteedilistel betoonmörtidel oma vastupidavusega külmakindlus - see on arvutatud sügavkülmutamise ja sulatamise tsüklite arv ilma tugevusomaduste kaotamata. Kuid ikkagi on vaja seda "reservi" targalt kulutada ja paremini kaitsta sihtasutus negatiivsete temperatuuride mõju nii palju kui võimalik.\nKeldris soojendatud seinad niisutavad vähem, sest soojusisolatsioonikiht tõmbab "kastepunkti" välja. See on veel üks ilmastikukindluse pluss.\nLisaks välisseinte isolatsioonile paigaldatakse heausksete ehitajatega horisontaalne soojusisolatsioonikiht, mis takistab külma tungimist mulda alusmaterjali aluspinnale. Selle meetme eesmärk on vähendada lindi ümbritseva mulla külmumise tõenäosust, ohtlikku turset, tugevate sisemise pingete ilmnemist raudbetoonkonstruktsioonis ja selle deformatsiooni.\nLõpuks annab vundamentide seinale paigaldatud soojusisolatsioon ka hea täiendava kaitse mulla niiskuse eest ja lisaks muutub see takistuseks, mis kaitseb kohustuslikku veekindla kihti mehhaaniliste kahjustuste eest.\nKeraamilise isolatsiooni probleemi lahendamiseks pannakse selle välisseinale vastupidav soojusisolatsioon - alusest (taldest) aluse ülemisse serva. Vundamendi isolatsioonist ei saa tugineda seestpoolt - see ei välista väliseid mõjusid ja võib ainult kergelt parandada mikrokliima keldris.\nVajadus alustada veekindluse!\nEnne kui hakkate kasutama kelderi soojendamise tehnoloogiat, on võimatu mitte puutuda selle kõrgekvaliteedilise hüdroisolatsiooni probleemidega - ilma et kogu töö saaks teha mitte midagi. Vesi, liitumisel temperatuurimuutustega, muutub tõsiseks ohuks maja rajamisele:\nEsiteks, me kõik teame, et vee omadus laieneb, kui ta liigub agregeerituks - kui see külmub. Niiskuse tungimine betooni pooridesse madalatel temperatuuridel võib põhjustada struktuuri terviklikkuse, rebenemise, pragunemise jne See on eriti ohtlik keldris ja lindi madalas sügavuses.\nNiiskuse agressiivsete mõjude tulemused vundamentille\nPole vaja mõelda, et mulla niiskus on puhas vesi. See on lahustanud tohutul hulgal orgaanilisi ja anorgaanilisi ühendeid, mis maapõuete, tööstuslike heitmete, agrotehniliste kemikaalide, masinate, muude vedelike jne purustamisel maapinnale langevad. Paljud neist ainetest on äärmiselt agressiivsed betooni suhtes, põhjustades selle keemilist lagunemist, erosiooni, purustamist ja muid hävitavaid protsesse.\nVesi ise on tugev oksüdeerija, lisaks sellele sisaldab see ülalnimetatud ühendeid. Niiskuse tungimine betoonkihisse viib tingimata armeerimiskonstruktsiooni oksüdatsiooni - sellel on tänu disaini tugevuse vähenemisele ja õõneste moodustumisele lindi sees, mis seejärel muutuvad välimiste kihtide lõhenemiseks ja lõtvikuks.\nNiiskuse tungimine betooni põhjustab tugevdusvöö korrosiooni.\nJa lisaks kõigile ülaltoodud - vesi põhjustab ka betoonpinna järkjärgulist leostumist - moodustuvad kaevu, kestad ja muud vead.\nPuudub vajadus tugineda asjaolule, et ehitusplatsi põhjavesi on väga sügav ja ei kujuta sihtasutusele eriti ohtu. Oht on palju lähemal:\nVette, mis sademeteta või maapinnale kukub muul viisil (lekkimine, lume sulamine, gaasijuhtme õnnetus jne) moodustab nn filtreerimiskihi, mis on muide keemiliselt kõige agressiivsem. On juhus, et pinnase sügavusel on veekindel savi kiht madalal sügavusel, mis toob kaasa isegi üsna stabiilse pinnaveekiisti - veetoru.\nNiiskuse kontsentratsioon filtreerimikihis on muutuv muutuja sõltuvalt aastaajast ja stabiilse ilmaga. Kõige olulisem roll selle kihi negatiivse mõju vähendamisel sihtasutusele mängib nõuetekohaste tormitoonide korraldamist.\nTeine tase on suhteliselt konstantne kapillaari niiskus mullas. See on suhteliselt stabiilne väärtus sõltuvalt hooajast ja ilmast. Sellisel niiskusel ei ole väljapuhumisaktsiooni, kuid selle kapillaarne tungimine betooni on täiesti võimalik, kui alus ei ole veekindel.\nNäiteks, kui ala iseloomustab suur niiskus, asub see niiskel alal, siis ei ole veekindlus piiratud - peate sihtasutus ka kaitsma, luues drenaažisüsteemi.\nMaa-alused põhjaveekihid on vundamendi jaoks väga ohtlikud. Tõsi, nad on ka oma asukoha poolest üsna stabiilsed, kuid nende täitmine sõltub hooajast ja sademete hulgast.\nKui ehitusplatsil on kalduvus sulgeda selliste kihtide vooderdused, siis on vaja väga kvaliteetset veekindlust ja drenaaži kanalisatsiooni - siinkohal ei pruugi vesi mõjutada betooni läbitungimist, vaid see põhjustab ka tõsiseid hüdrodünaamilisi koormusi.\nJoonisel on kujutatud näiteid vundamendi veekindluse skeem:\nVundamendi hüdro- ja soojusisolatsiooni skeem\n1 - liiva- ja kruusaplaat, millel on vundamendriba (2). See padi mängib ka rolli hüdroisolatsiooni üldises skeemis, täites selliseid kanalisatsiooni funktsioone.\nJoonisel on kujutatud blokeerimislindi alust, seetõttu on lint-talla ja plokkide (4) paigaldamise vahel horisontaalse hüdroisolatsiooni kiht (3), mis välistab allpool oleva niiskuse kapillaarse läbitungimise. Kui sihtasutus on monoliitne, siis seda kihti pole.\n5 - hüdroisolatsioonikiht, mis on paigaldatud ülemisele rullikule (6). Kõige sagedamini kasutatakse eramajanduses tarretise mastiksit ja kangas polüesterstaapelist tänapäevaseid katusematerjalide tüüpe.\n7 - vundamendi soojusisolatsioonikiht, mis ülemises keldris on lisaks kaetud dekoratiivkihiga - krohv- või klaasplaadid (8).\nAlustusest alustatakse hoone seinte (9) ehitamist. Pöörake tähelepanu vundamendi ja seina vahelisele kohustuslikule horisontaalsele piiriülesele veekindla kihile.\nVeekindlate teoste tegemiseks puutub vundamendi lint kõige allapoole - see on vajalik selle edasiseks isolatsiooniks.\nSelles artiklis pole võimatu rääkida kõigist hüdroisolatsioonitööde nüansidest - see on eraldi arutlusel olev teema. Kuid ikkagi on soovitav teha soovitusi veekindlate materjalide optimaalse kasutamise kohta - need on kokkuvõtlikult esitatud tabelis:\nTabelis on toodud 4 ehitiste klassi:\n1 - tehnilised hooned, ilma elektrivõrketa, seinapaksusega 150 mm. Siin on niisked plekid ja isegi väikesed lekked lubatavad.\n2 - ka tehnilised või kommunaalhoobad, kuid ventilatsioonisüsteemiga. Seina paksus - vähemalt 200 mm. Niiskuse laigud on juba vastuvõetamatud, on võimalik ainult väike märg aurustamine.\n3 - see on väga klass, mis huvitab erasektori arendajaid - see hõlmab elamud, sotsiaalhooneid jne Niiskusesisaldus on juba mingil moel vastuvõetamatu. Seina paksus - vähemalt 250 mm. Looduslik või sundventilatsioon on vajalik.\n4 - spetsiaalse mikrokliima objektid, kus on vaja rangelt kontrollitud niiskusastmeid. Erahoones, kus selline kohtumine pole vajalik.\nTabelist ei järeldu, et teha järeldus ühegi kihi piisavusest näitest Kõige paremini vundamendi jaoks, me kordame, on pinnakatte ja pinnakatete hüdroisolatsiooni kombinatsioon - see loob usaldusväärse barjääri niiskuse levikust.\nKui sihtasutus on saanud usaldusväärse veekindluse, võite jätkata selle isolatsiooni.\nVundamendi soojendajana laiendatud polüstüreen\nKõigist soojusisolatsioonimaterjalide mitmekesisusest on see vahtpolüstüreen, mis on optimaalne valik kasutamiseks vundamenditööde tingimustes - vältimatu kokkupuude niiskusega, mulla koormus jne. On ka teisi tehnoloogiaid, kuid kui vaadelda iseseisva töö kontekstis ilma kaptenite ja erivahendite kaasamiseta, siis ei ole tegelikult mingit mõistlikku alternatiivi.\nÜks ekstrudeeritud polüstüreeni klassi parimatest esindajatest - Penoplex\nSee peaks viivitamatult tegema reservatsiooni, et see ei oleks vahtpolüstüroolist, mida tihti nimetatakse vahuks (see on vähekasutuseks niisugusele kasutamisele), vaid vahtpolüstüreeni ekstrusioonitüübile. Kõige sagedamini sihtasutuse isolatsiooni jaoks vali "Penoplex" - teatud suuruse ja konfiguratsiooniga plaadid, millega see on väga mugav töötada.\nPenoplexi eelised on järgmised:\nSelle materjali tihedus jääb vahemikku 30-45 kg / m³. Ei ole raske paigaldada, kuid see ei tähenda sellise vahtpolüstüreeni vähest tugevust. Seega deformeerumise jõud ulatub ainult 10% -ni 20 kuni 50 t / m². Selline kütteseade ei ole mitte ainult hõlpsasti toime pinnase survega vundamentiibi seintele - see on isegi paigaldatud õmbluse all või mida kasutatakse soojusisolaatorina valamise ajal monoliitse plaadi sihtasutus.\nMaterjalil on suletud raku struktuur, mis muutub väga hea täiendava veekindluse barjääriks. Veeimavus "penopleks" ei ületa esimesel kuul 0,5% ja tulevikus ei muutu, sõltumata tegevuse kestusest.\nEkstruuditud vahtpolüstürool on üks madalaima soojusjuhtivusega - koefitsiendiga umbes 0,03 W / m² × ° C.\nPenoplex ei kaota oma suurepärast jõudlust väga laias temperatuurivahemikus - alates -50 kuni + 75 ° C.\nMaterjal ei lagune lagunemisel (välja arvatud kokkupuude orgaaniliste lahustitega, mis mullas on väga ebatõenäoline). See ei eralda inimestele ega keskkonnale kahjulikke aineid. Selle kasutusajaga sellistes tingimustes võib olla kuni 30 aastat.\n"Penoplex" võib olla mitu modifikatsiooni, mis on ette nähtud hoonete või muude elementide soojendamiseks. Näiteks liigi koostisele lisatakse leegiaeglusteid, mis suurendavad materjali tulekindlust. Sihtasutuse töö jaoks pole see vajalik. Isolatsiooni jaoks ostetakse tavaliselt "Penoplex" kaubamärki "35 C" või "45 C". Märgisel olevad numbrid näitavad materjali tihedust.\nVabastamisvorm - paneel, enamasti oranž. Selliste plaatide suurus, 1200 × 600 mm, muudab need paigaldamiseks väga mugavaks. Paneeli paksus - 20 kuni 60 mm sammuga 10 mm, samuti 80 või 100 mm.\nLukustuvate lamellide olemasolu lihtsustab plaatide paigaldamise protsessi\nSelle "Penoplexi" plaadid on varustatud lääneosa lamellidega. See on väga mugav, kui paigaldatakse üks isoleeriv pind - teineteise peale asetsevad lamellid kattuvad külmade sildade ümber liigestel.\nPenoplex - optimaalne lahendus keldri isolatsioonile!\nSee isolatsioon on valmistatud mitmest versioonist, millest igaüks on mõeldud hoone teatavate elementide soojusisolatsiooniks. Sealhulgas Penoplexi-Fond sellel koosseisul.\nLisainformatsioon Penoplexi tehniliste ja operatiivsete omaduste kohta - meie portaali spetsiaalses väljaandes.\nKuidas arvutada keldri vahtplaadi isolatsioon\nSelleks, et keldri isolatsioon oleks tõesti kvaliteetne, tuleb kõigepealt arvutada - konkreetse hoone ja selle piirkonna jaoks, kus seda ehitatakse.\nOn juba öeldud, et vundamendi täielik soojusisolatsioon peaks koosnema vähemalt kahest osast - vertikaalsest ja horisontaalsest.\nVertikaalne osa on vahtpolüstüreenplaadid, mis on kinnitatud otse vundamendipiirkonna välimiste seinte külge - alt keldriosa ülemisest otsast.\nHorisontaalne sektsioon peaks moodustama pideva rihma ümber hoone ümbermõõdu. Seda saab paigutada erineval viisil - põhja tasemel madalate paeltega või erineval tasemel maapinna külmumispunkti kohal. Kõige sagedamini asub see allpool maa-ala - see muutub mingiks aluseks konkreetse pimeala valamiseks.\nVundamentide isolatsioonisüsteemi elementide paigutus\n- Roheline punktiirjoon - maapind;\n- sinine punktiirjoon - mullase külmumise tase, mis on iseloomulik konkreetsele alale;\n1 - vundamentilindi all olev liiv ja kruusaplaat. Selle paksus (hp) on umbes 200 mm;\n2 - vundament lint. Sügavus (hz) võib olla 1000-15000 mm;\n3 - hoone keldris asetsev liiv. Seejärel muutub see isoleeritud põranda paigaldamise aluseks;\n4 - vundamendi vertikaalse hüdroisolatsiooni kiht;\n5 - soojusisolatsioonikiht - "Penoplex" plaadid;\n6 - keldrikorruse horisontaalne osa;\n7 - ehitise perimeetri ümber asuv betoonkate;\n8 - vundamentide keldris oleva osa viimistlus;\n9 - veekindla aluspinna vertikaalne "väljalõigatud kiht".\n10 - äravoolutoru asukoht (vajadusel).\nKuidas arvutada isolatsioonikihi paksus? Soojusparameetrite arvutamise meetod on üsna keeruline, kuid võite anda kaks lihtsat meetodit, mis tagab piisava täpsusega teile vajalikud väärtused.\nA. Vertikaalse osa jaoks võite kasutada valemit soojusülekande kogu vastupidavuse kohta.\nR = df / λб + dу / λп\ndf on vundamendriba seinte paksus;\ndу - vajalik isolatsiooni paksus;\nλb on betooni soojusjuhtivuse koefitsient (kui sihtasutus on valmistatud erinevast materjalist, siis võetakse selle väärtus);\nλn on soojusjuhtivuse koefitsient t;\nKuna λ on tabelarv, siis me teame ka sihtaseme df paksust, peame teadma R. väärtust. Ja see on ka tabeli parameeter, mis arvutatakse riigi erinevatel kliimatingimustel.\nSeadme ja toodete paigaldamine puumaja rajamisse\nPõrandakivide alus: disainifunktsioonid ja paigaldustehnoloogia\nKuidas sihtasutuse taganttäitmist korralikult täita\nKlaasist betoonist ploki maja sihtasutuste disainifunktsioonid\nTooted puumaja keldris\nMiks teha puitmaja ahi alus\nKuidas määrata vundamendi sügavus\nÕigeaegselt valmistatud raketise remont võimaldab mitte ainult pikendada oma kasutusiga, vaid ka kallite komponentide väljavahetamist. Ettevõtte Marketstroy spetsialistid suudavad kiiresti, tõhusalt ja odavalt läbi viia ebaõnnestunud struktuuri taastumise.\nPillow erinevatele sihtasutustele


Majaomanikud peavad puhastama katused jääpurikatest\n15. november 2002 kell 13:19\nVastavalt Tallinna heakorraeeskirjale tuleb majaomanikel koristada jääpurikad ja lumevallid katuseäärtelt, teatas Raepress.\nHeakorraeeskirjade järgi on ehitise omanikud kohustatud kõrvaldama ehitiselt lume, jääpurikad, varisemisohtlikud kivid, plaadid jms. ning tagama tööde ajal tänaval ohutu liikluse. Vastasel korral ootab majaomanikku puhastusnõuete eiramise eest trahv kuni 500 krooni.\n'Kui ikka kellelegi jääkamakas pähe kukub, siis vastutab omanik ju tagajärgede eest,' tõdeb Tallinna Kommunaalameti juhataja Ain Valdmann. 'See näitab, kas on hea või halb omanik.'\nKommunaalameti heakorraosakonna juhtaja Tõnu Tuppitsa sõnul võiksid omanikud kasvõi hoiatusmärgid üles panna, kui ei jõuta kohe jääpurikaid ära koristada. 'Näiteks Kristiines ja Kesklinna piirkonnas on palju selliseid ohtlikke jääpurikatega ääristatud maju,' nentis Tuppits.


Arengufondi blogi: Auto kui iPhone\nJärgmise 15 aasta jooksul muutub autoturg rohkem kui kunagi varem auto ajaloos – nii väidab konsultatsioonifirma Roland Berger märtsi alguses ilmunud uuringus.\nRahvastiku vananemine, linnastumine, Aasia riikide ostujõud, muutused tarbijate väärtushinnangutes ja uued tehnoloogiad kujundavad ümber kogu autonduse alates allhankijatest kuni müügini. 10 aasta pärast sõidab keskmine sohver tõenäoliselt pisikese keskkonnasõbraliku internetti ühendatud nutika elektriautoga, mis pole tema omagi, vaid renditud näiteks ühiskasutusskeemi kaudu (car sharing).\nSuhtumine autosse muutub praktilisemaks\nMuutused autoturul saavad alguse ikka kõige olulisemast – autojuhist ja tema väärtustest. Üks huvitavamaid trende, mis uuringus välja toodud on auto kui edevuskauba tähtsuse hääbumine - arenenud riikides on noorte huvi auto omamise või sõitmise vastu oluliselt langenud võrreldes muude tegevuste või tarbeesemetega. Seoses linnaruumi piirangutega muutub auto omamine vähem ahvatlevaks ka juba puht praktilistel põhjustel - mida rohkem on asja kesklinna, seda mugavam on üldse ilma autota läbi ajada. Uuringu järgi on Saksa noorte huvi juba praegu autode vastu oluliselt vähenenud võrreldes jalgratta või ühistranspordiga.\nBensiini-ja diiselmootorid jäävad endiselt autosid liigutama, kuid nende osakaal langeb oluliselt ning soodsa stsenaariumi korral on ligi pooled autodest Euroopas aastal 2025 kas elektri-või hübriidajamiga. Pudelikaelaks võib autotööstuses, eriti arenenud turgudel, osutuda tööjõu nappus. Uued tehnoloogiad tingivad autotehaste suurema vajaduse uute oskustega inseneride järgi, kuid vananev rahvastik ja tudengite püsivalt vähene huvi reaalalade vastu nõrgendavad autotööstuse positsiooni tööturul. Töötajate keskmine vanus tõuseb ning neile tuleb pakkuda paindlikke töötamisvõimalusi, samuti ägeneb talendijaht ning surve palkade tõusuks ilma, et tööstusharu tootlikkus tingimata paraneks. Näiteks Saksamaal on juba praegu autotööstuses vähem noori insenere (25-34) kui neid, kes peagi pensioniikka jõuavad (55-64).\nAuto nagu iPhone\nAutode arv ning autoturu maht tervikuna 10 aasta jooksul kasvab, kuid Aasia turu eelistused ning suhtumise muutus Euroopas suurendavad pigem väikeste ja ökonoomsemate autode osakaalu, mille pealt tootjad ka keskmisest vähem teenivad. Omaette võimalused tekivad aga seoses intelligentsete ja „võrgustatud“ autodega, mis võimaldavad pakkuda täiesti uusi lisa-ja meelelahutusteenuseid. Eeskujuks on siin Apple, kes iPhone’ või muude toodetega on loonud viljaka keskkonna lihtsatele ning pidevalt uuenevatele lisateenustele ja aplikatsioonidele. Autotööstuses tähendab selline mudel uute ärivõimaluste tekkimist väljaspool traditisioonilist autotööstust.\nTrendide põhjal on raportis välja sünteesitud kolm võimalikku stsenaariumi, mis autotööstuse tulevikku kirjeldavad.\n„High-tech“ stsenaariumi iseloomustab kõrge tehnoloogiline tase, võrgustumine, veebipõhised lisateenused, tugev konkurents sisu ja infrastruktuuri pakkujate vahel. Tootjatelt nõuab see suuremat innovatsioonivõimekust ja paindlikkust. Arendusse kaasatakse partnereid väljaspoolt traditsioonilist autotööstust.\nSäästustsenaariumi korral sööb tarbijate ostujõu lähikümnendil inflatsioon ja maksukoormus, eelistatakse lihtsaid ja odavaid autosid. Levinud on nn pay-per-use (kasutuspõhine maksustamine) skeemid. Tootjate jaoks on siin edu võtmeks arendus-ja toomiskulude allatoomine, tarbijate jaoks konkureerib auto muude tarbekaupadega.\nJätkusuutlik mudel kirjeldab maailma, kus nii regulatsioonid kui inimeste enda väärtushinnangud ja keskkonnateadlikkus seavad transpordile piiranguid. Tootjatele tagab eelise keskkonnasõbralikkus, elektriautode osakaal portfellis võrreldes teiste stsenaariumitega on suurem.\nArvestades trendide koosmõju, on tulevik punutis nimetatud stsenaariumidest ning tõenäoliselt sõltub ühe või teise arenguloo realiseerumine ka regioonist ja tarbijasegmentidest. Põhjalikumalt juba ülalpool lingitud esitusest või RB publikatsioonide alt. Kel huvi rohkem, sellele saadab Roland Berger küsimise peale ka kogu raporti.\nSildid : Euroopa, linnastumine, mobiilsus, tehnoloogia


Ettevõtlus | Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia\n**Eesti keel välisüliõpilastele, Estonian for Foreign Students\n*Avalik esinemine, Public Speaking\n*Sissejuhatus eesti kultuuri, Introduction to Estonian Culture\nAkadeemiline lugemine ja kirjalik eneseväljendus inglise keeles\nBeatbox kui õppevahend\nBeatbox kui õppevahend II\nEesti maa-arhitektuur I\nEesti pärimusmuusika I\nEesti pärimusmuusika II\nEesti viipekeele algkursus\nHispaania keele suuline eneseväljendus II\nInglise keel kesktasemele\nKundalini- ja tantsujooga\nSaksa keele algkursus II\nVeebipõhine inglise keele grammatika põhikursus\nVeebipõhine inglise keele grammatika põhikursus II\nRakendusteatri konverents "Draama ühendab inimesi" 2019\nValge ÖÖ Keila-Joal\nProjekti Lights On! raames arendatakse ettevõtlikust, töötatakse välja teenuseid ja tooteid valitud piirkondades. Selle tarbeks korraldatakse koolituse ja kohtumisi ning arendatakse võrgustikku. Antud lehel on ülevaade toimunud sündmustest.\nSoome ettevõtjate visiit Eestisse 2016\nEesti ja Soome algatasid koostööprojekti ühise olulise ajalooväärtustega turismiobjektide võrgustiku loomiseks. Sinna kaasati Keila-Joa mõisapark, Neeruti linnamägi, Varbola ja Lõhavere muinaslinnused, mida põhjanaabrid nüüd väisama tulevad. 12.-13. septembril on oodata ringreisile ettevõtjate delegatsiooni ja seejärel, 15.-18. septembril saabuvad Soome tudengid laagrisse, et üheskoos TÜ Viljandi kultuuriakadeemia üliõpilastega välja mõelda innovatiivsed ideed nende ajalooliste rajatiste turundamiseks.\n„Alates selle aasta kevadest on toimunud kogukondi kaasavad kohtumised mõlemas riigis eraldi, nüüd on võimalik ideid jagada ja silmaringi avarada. Meie koolitustel osalenud ettevõtjad ja aktiivsed kohalikud on oodatud ka vastu külaskäigule Soome,“ ütles Piret Eit, „Lights On!” projekti koordinaator ja noorsootöö metoodika lektor kultuuriakadeemias.\n„Ettevõtjaid kaasates püüdleme uute turismitoodete ja -teenuste arendamise poole ühendades nii ajaloolised objektid, kultuurikorralduse ja loova ettevõtluse. Nendest sõltub piirkonna maine ja külastatavus, mis toob otsest majanduslikku kasu kohalikele elanikele,“ lisas Eit.\nLigi sadakond kultuuriakadeemias huvijuhtimist ning Soomes kultuurikorraldust ja noorsootööd õppivat tudengit kohtub Vanaõue puhkekeskuses Suur-Jaani vallas Lõhavere linnuse vahetus läheduses, et vahetada piiriülese projekti üle mõtteid, katsetada mängulisi ja seikluskasvatuslikke praktilisi tegevusi, mis sobivad ajaloo, looduse ja kultuuriloo õppimiseks väljaspool klassiruumi. Selline laagri stiilis välitegevus on seotud ülikooli õppekavaga ja annab tudengitele aimu elulistest vajadustest piirkonna arenguks.\nProjekti „Lights On!“ (2015-2018) eesmärk on luua ühine Eesti-Soome ajalooväärtusega turismiobjektide võrgustik. Projekt heidab uue valguse Läänemere kirdeosa ajaloole ning julgustab inimesi külastama tähelepanuväärseid, kuid vähetuntud objekte. Projekti raames täiendatakse külastajate elamuslikku kogemust, arendatakse turundusmeetodeid ja kavandatakse uusi turismitooteid- ja teenuseid.\nEestist on projekti kaasatud kaheksa objekti: Lõhavere, Neeruti ja Varbola muinaslinnused ning Keila-Joa mõisapark.\nTÜ Viljandi kltuuriakadeemia kutsub kõiki huvitundjaid kaasa rääkima ja plaane pidama 1.-2. juunil 2016 toimuvatel kogukonda kaasavatel seminaridel „Paneme tuled põlema!“\n1. juunil toimuvad seminarid Olustvere lossis Lõhavere linnuse piirkonna ja Pariisi puhkekülas Neeruti linnamäe piirkonna ettevõtlikele inimestele.\n2. juunil vastavalt Keila-Joa mõisas ja Ruunawere postimõisas Varbola linnuse piirkonna ettevõtlikele inimestele.\nSeminari toimumisaeg kõikide paikades on kell 10.00-17.00 (v.a Keila-Joal 9.30-15.30). Toimub projekti tegevuste ja ideede tutvustus, piirkonna objektide külastus ja ideede genereerimine. Täpsem ajakava saadetakse registreerunutele. Kuna päev on pikk ja arutada palju, pakume ka lõunat ja vajadusel organiseerime transpordi seminaripaika ja tagasi.\nRegistreeruda hiljemalt 27. maiks meili keiu.org [ät] ut.ee või telefoni 435 5236 teel.\nKirjutage oma nimi, osalemise kuupäeva ja koht. Samuti andke teada oma transpordi vajadusest registreerimisel!\nJuba eelmise aasta lõpust käib nende objektide ümber toimetamine. Üheks suureks eesmärgiks on objektide taristu uuendamine, mille eest vastutab RMK (Riigimetsa majandamise Majandamise Keskus). Lisaks on plaanis koostöös kohalike aktiivsete inimestega ja ettevõtjatega välja töötada sündmused, teenused ja tooted, mis muudaks piirkonna nii kogukonnale endale kui ka turistidele põnevamaks. Projekt ühendab kultuurikorralduse ja loova ettevõtluse, pakkudes paiga kultuurilise elavdamise kõrval ka ühise turundamise võimalusi kohalikele ettevõtetele ja seeläbi enam kasu piirkonnale üldisemalt.\nProjekt kestab aastani 2018 ning praeguses etapis käivad veel ettevalmistavad tegevused. Selleks, et plaanid õnnestuksid ning linnuste tuled läidetaks kogukonna soovidest, tavadest ja ootustest lähtuvalt, tutvuvad Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia tudengid kohalike oludega ja koguvad piirkonna kohta käivat pärimust. Infoseminarile tuleme teie soove kuulama ja vajadusi kaardistama ning projekti tegevusi valgustama.\nProjekti eesmärkide ja tegevuste lühitutvustus:\nEsmajärjekorras on Soome-Eesti koostööprojekti eesmärk külastaja elamusliku kogemuse täiustamine ning üsna vähetuntud ajalooliste objektide turismiatraktsioonideks arendamine. Selle eesmärgini jõudmiseks parandatakse projekti raames taristut ja jätkusuutlikkust. Parendatud taristu ja liikumisteed teevad heameelt külastajatele ning infopunktid ja – tahvlid sosistavad lugusid väest ja võimust. Infot ja tõlgendusi edastatakse ka modernse tehnoloogia abil – luuakse mobiili teel juhendamise ja liitreaalsuse (reaalse ja virtuaalse keskkonna kombinatsioon) võimalused.\nProjekti nimi „Lights On!“ ehk „Tuled põlema“ ei tähenda üksnes külastajate „valgustamist“ teadmistega – neljale projekti objektile rajatakse ka statsionaarne valgustus, mis pikendab külastushooaega ja parandab külastaja kogemust märkimisväärselt.\nTeiseks arendab piiriülene projekt innovatiivseid turundusmeetodeid. Projektis kasutatakse värskeid meetodeid nagu mängustamine (gamification) ning kutsume külastajaid objektidel toimuvatele valgusfestivalidele ja ajaloo taaskehastamise sündmustele. Rahvusvaheline ideekonkurss korraldatakse kahel objektil, Raaseporis ja Keila-Joal, toimuvate valgusfestivalide installatsioonide lahenduste leidmiseks. Eesmärk on suurendada objektide külastusnumbreid, meelitada uusi külastajate gruppe ja meelitada külastajaid ka teisi projekti objekte külastama.\nKolmandaks püüdleb projekt uute turismitoodete ja teenuste arendamise poole koostööd kohalike ettevõtjatega: projekti eesmärk on tuua kultuurikorraldus ja loov ettevõtlus kokku. See toob kasu kohalikele kogukondadele, kes võiksid objektidest saada rohkem majanduslikku kasu, kui nad seda praegu saavad. Turismikorraldajatele pakutakse võimalust osaleda õppeprogrammis. Projekti raames töötatakse ka välja ja rakendatakse jätkusuutliku turismi põhimõtted tagamaks objektide vastutustundlikku kasutust.\nTÜ Viljandi kultuuriakadeemial on hea meel taas kogukondi kaasavale koolitusele „Paneme tuled põlema!“ kutsuda. Eesti ja Soome alustasid koostööprojekti „Lights on!“ ühise olulise ajalooväärtustega turismiobjektide võrgustiku loomiseks ning selle raames toimus esimene samalaadne seminar juba sel kevadel.\nKoolitusel toimub projekti tegevuste tutvustus, millele järgnevad rühmatööd, et edasi arendada eelmisel kohtumisel genereeritud ideid. Samas ei ole eelneva kohtumise kogemus tingimata vajalik.\n„Teema on hariv ja vajalik laiemale ringile. Koolitus annab ülevaate teenuse olemuse ja loomise põhialustest, kliendisegmentidest ja nende vajaduste kaardistamisest,“ ütleb TÜ Viljandi kultuuriakadeemia organisatsiooniõpetuse ainete lektor Jana Karilaid.\nKõik koolitused toimuvad augustikuu viimase nädala jooksul Eesti erinevais paigus. Neeruti piirkonna koolitus leiab aset neljapäeval, 25. augustil Pariisi puhkekülas. Lõhavere kandi koolitus toimub Olustvere lossis reedel, 26. augustil. Järgmisel nädalal on koolitused Varbola ja Keila-Joa piirkonnas - esmaspäeval, 29. augustil Ruunawere postimõisas ja teisipäeval, 30. augustil Keila-Joa mõisas. Koolitus kestab 9.30-17.00.\nKoolitajateks on TÜ Viljandi kultuuriakadeemiast ettevõtluskonsultant ja ettevõtja Martin Bristol, keda abistavad noorsootöö metoodika lektor Piret Eit ja organisatsiooniõpetuse ainete lektor Jana Karilaid. Osalejatele väljastatakse Tartu Ülikooli tõend.\nProjekti toetatab Euroopa Regionaalarengu Fondi poolt rahastatav Kesk-Läänemere Interreg 2014-2020 programm. Projekt kestab 2015-2018. Lisainfo: http://www.kultuur.ut.ee/et/uudised/paneme-tuled-polema\nPiret Eit, “Lights On!” projekti koordinaator\npiret.eit [ät] ut.ee\nLagle Heinmaa, projektijuht\nlagle.heinmaa [ät] rmk.ee\nEttevõtjate koolitus Soomes\n"Lights On!" projekti ettevõtjate koolitusest võtsid osa ka ka TÜ Viljandi kultuuriakadeemia inimesed. Koolitusreisil osalesid Piret Eiti juhtimisel kultuurhariduse osakonnast Piret Aus, Agda Grahv, Allan Kährik, Marju Mäger, Anett Männiste, Priit-Kalev Parts, Ülle Roomets, Andres Rõigas, huvijuht-loovtegevuse õpetaja õppekava vilistlane Are Tints ja rahvusliku käsitöö osakonna õppejõud Priit-Kalev Parts.\nLisaks oli Eesti igast projektipiirkonnast tulnud kohale ka ettevõtjaid, kes leidsid naaberriigist endale välipartnereid ja lõid omavahel koostöösidemed Eesti-siseselt näiteks ühise mängu loomiseks. Üheskoos külastati ka Matkamessi 2017. Koolitusreisi eesmärgiks oli Soome ja Eesti ettevõtjate ning kõrgkoolide õppejõudude (Soome humanitaar-rakenduskõrgkool Humak, TÜ Viljandi kultuuriakadeemia) ühistööna ette valmistada tegevusmudelid, mida projekti raames edasi arendada, valmislahendusteni viia ning üliõpilasi õppekava praktikate raames kaasates käivitada. Kui üle oli vaadatud kümne kogukonna lemmikideed, moodustati ajurünnakuks valmivast tootest-teenusest lähtuvalt neli rühma, kes oma mõttelendu koolituse lõpuks esitlesid: tegevus, toode, sündmus ja mäng.\nEsimesi toote ja teenuse katsetusi on oodata juba sel kevad-suvel. Näiteks 23. mail saab mängida kahte erinevat mängu telefoni ja tahvelarvutiga Keila-Joal. Usinamad toodete ja teenuste loojad on oodatud oma ideid testima 26. augustil Soomes toimuva nelja valgussündmuste raames oma sealsete partnerite juurde.\nProjekti koordinaator Piret Eit julgustab ka tudengeid: "Veel ei ole hilja ka täiesti uue idee algatamiseks, sest Ideeturul 6.-7. aprillil pannakse uuesti lauale kümmekond ideed, mille seast on võimalik tudengitel valide endale sobivaim ning sõita boonusreisile koos ettevõtjatega. Lisaks pääsevad edukalt testitud tooted ja teenused Matkamessile 2018."\nIdeeturu vastu tundis huvi ka Soome humanitaar-rakenduskõrgkooli Humak ettevõtluse õppejõud Niila Tamminen, kes on tulemas Ideeturule vaatlejaks ja külalisesinejaks. Tema sõnul on neilgi käimas start-up projekt, milles osalevad viis ülikooli Soomest, ent sama asja tehakse veidi erineval moel.\n"Lights On!" projekt heidab uue valguse Läänemere kirdeosa jagatud ajaloole ning julgustab inimesi külastama tähelepanuväärseid, kuid vähetuntud kindlusi, maalinnu ja parke mõlemas riigis, samuti arendab projekt objektide külastuse kvaliteeti. Projekti on kaasatud kaheksa objekti: Kuusisto ja Raasepori lossivaremed, Rapola maalinn ja Vallisaari kindlus Soomes ning Neeruti, Varbola ja Lõhavere muinaslinnused ja Keila-Joa mõisapark Eestis.\nRohkem infot leiab projekti kohta siit, aga edasiste arengutega saab kursis olla ka Facebooki vahendusel.\nEttevõtjate koolitus Laulasmaal\n10.-11. jaanuarini kogunesid Lõhavere, Keila-Joa, Varbola ja Neeruti ettevõtjad "Lights On!" projekti ettevõtjate koolituse viimasele kohtumisele Laulasmaale.\n"See projekt on nelja piirkonna ettevõtjaid toonud kokku juba kaks aastat. Eelmistel kordadel keskendusime enam toodete ja teenuste arendamisele, kuid viimase koolituse pühendasime ettevõtja enda oskustele ning võrgustiku ehitamisele,” sõnas projektijuht Anett Männiste.\nKahepäevase koolituse käigus käis müügist rääkimas Kreeta Arusaar, Elmo Puidet aga andis ülevaate turundusest, Lii Araste rääkis kogukonnatööst ja lisaks kuulsime mitmeid edulugusid piirkonna ettevõtjatelt. Samuti andis enda tegevusest ülevaate EAS. Kokku osales koolitusel 30 ettevõtjat, lisaks TÜ Viljandi kultuuriakadeemia ning RMK esindajad. Kogu koolitust modereeris Margus-Tarmo Pihalakas.\n“Minu hinnangul leidsid seminari tulemusena ettevõtjad enda äriideele loovaid turundus- ja müügialaseid lahendusi, mis oleksid mõjusad, säästlikud, kestlikud ning innovatiivsed.” lisas Margus-Tarmo.\n2018. aasta kevadel ja suvel toimuvad igas projekti piirkonnas sündmused, mis kaasavad koolitusel osalenud ettevõtjaid ja kogukondade esindajaid. Sündmuste korralduse eest vastutavad TÜ Viljandi kultuuriakadeemia ja RMK.\n2015-2018 teostatava projekti „Lights On!“ eesmärk on luua ühine Eesti-Soome ajalooväärtusega turismiobjektide võrgustik. Projekt heidab uut valgust Läänemere kirdeosa jagatud ajaloole ning julgustab inimesi külastama tähelepanuväärseid, kuid vähetuntud objekte. Projekti raames täiendatakse külastajate elamuslikku kogemust, arendatakse turundusmeetodeid ja kavandatakse uusi turismitooteid- ja teenuseid.