Kuidas on südame isheemiatõve sümptomid meestel - Müokardiit December\nKoronaarhaiguse tunnused meestel on sageli peidetud: inimene ei pruugi kahtlustada, et ta arendab patoloogiat. Sa pead olema oma tervise suhtes tähelepanelik, pöörama tähelepanu keha signaalidele. Südame-veresoonkonna haigused on eluohtlikud. Koronaarne südamehaigus on meestel tavaline: nad kannatavad 2 korda sagedamini kui naised. CHD ilmneb erinevalt: mõnedel inimestel on ärevusttekitavad sümptomid, teised on kerged või olematud. Kui isheemiline haigus on asümptomaatiline, tähendab see, et see progresseerub ja tulevikus tekitab komplikatsioone. Viivitatud ravi võib lõppeda surmaga.\nPatoloogia sõltub sümptomitest mitmeks tüübiks. Isheemilist haigust tekitavad paljud tegurid. IHD jaguneb stabiilseks ja ebastabiilseks stenokardiaks, primaarseks ja korduvaks müokardiinfarktiks, samuti võib see ilmneda infarktijärgse kardioskleroosi ja südamepuudulikkuse vormis. Koronaarhaiguse sümptomid tulenevad asjaolust, et südamelihas (müokardia) on hapnikuga halvasti küllastunud. Südamelihase ateroskleroosil esineb müokardi hapnikunälga: sel juhul kitseneb veenide luumen. See on seotud arterite spasmiga, mida ateroskleroos ei mõjuta.\nSamuti esineb see haigus müokardi vereringe halvenemise tõttu. Müokardi hapniku nälga teine põhjus on vere hüübimise rikkumine. Ateroskleroosil on undulating muidugi, seoses sellega, koronaarhaiguse sümptomid on ebastabiilsed: nad võivad kasvada ja langeda. Nagu juba öeldud, võib isheemiline südamehaigus olla asümptomaatiline, kuid füüsilise ja psühho-emotsionaalse stressi ajal võivad tekkida häirivad signaalid.\nKoronaararterite haiguse sümptomid on meestel tavalisemad, seega on sooline aspekt eelsooduv tegur. Naisekehas on erilised hormoonid: nad blokeerivad ateroskleroosi. IHD ja ateroskleroos tekivad sageli üle 45-aastastel inimestel. Isheemia arengus mängib pärilikkuse rolli. Väärib märkimist, et kui inimene suitsetab palju, häirib elundite toimimist. Halbade harjumuste tõttu võib südamelihas kannatada.\nIsheemia areneb meestel, kes suitsetavad 15 sigaretti päevas.\nJärgmine eelsoodumus on kõrge kolesteroolitase. Selle probleemi vältimiseks peaksite regulaarselt testima ja vajadusel alustama ravi. Kui organismil on kõrge kolesteroolitase, võivad tekkida tõsised haigused. Mõnedel meestel esineb isheemia ülekaalust. Ühtne eluviis soodustab ka haigust. Isheemia tegurid võivad olla eraldatud või kattuvad.\nMõelge haiguse tunnustele. Koronaararterite haiguse prognoos sõltub sümptomite staadiumist ja raskusastmest. Kui isheemia on asümptomaatiline, küsitakse isikult abi. Sellega seoses ei ole prognoos nii soodne kui võiks. Isheemia varjatud vorm tähendab veresoonte väljanägemist, kuid veresoonte luumenit vähendatakse järk-järgult.\nIsheemia vorm on stenokardia: sellise patoloogiaga on rindkeres surve, valu saab anda käele ja seda võib kiiritada seljale ja õlgadele.\nSelle patoloogiaga ilmneb õhupuudus eriti kiiresti.\nMõned mehed hüppavad survet.\nKui isheemia on peidetud, on suur tõenäosus, et veenides on plaakide proliferatsioon. Tulevikus suletakse venoosne luumen pooleks. Kui isheemiline haigus avaldub sümptomites, tunneb inimene südames valu, häirib elundi toimimist. Järk-järgult muutub südamelihas õhemaks. Kui arvame, et arterite ahenemine toimub järsult, on veresoonte luumen täielikult suletud.\nMüokardiinfarkti valu rinnal. Rõhk tõuseb, esineb kodade virvendus. Isheemia igal etapil võib tekkida südameatakk. Isegi kui sümptomid ei ilmu, areneb haigus endiselt ja sümptomid suurenevad.\nKui südame isheemia ilmneb krambihoogudest. Kui me ründame rünnakuid eraldi, siis väärib märkimist, et need avalduvad meestel sagedamini, kuna neil on suurenenud valu lävi. Isheemia areneb nendel, kes töötavad kõvasti, füüsiliselt pingul. Kardiovaskulaarsete patoloogiate, sealhulgas isheemia vältimiseks peate täielikult lõõgastuma, et piisavalt magada.\nIsheemia areng soodustab suitsetamist, alkoholi kuritarvitamist.\nIsheemia oluline märk: ebamugavustunne rinnus. Sellise patoloogiaga väsib mees kiiresti, reeglina ei saa ta rasket tööd teha. Isheemiat iseloomustab rõhu tõus, südamepekslemine, rindkere ja südame valu. Selle haigusega ilmneb õhupuudus, vererõhku hüppab (väärib märkimist, et rõhk võib järsult langeda). Kui inimesel on isheemia, on ta sageli pearinglus. Mõnel patsiendil on nägemishäired, kõrvetised, need on neelavad. Tema iiveldav, korrapärane soov oksendada. Kui patoloogia on asümptomaatiline, väsib inimene kiiresti. Oluline on pöörata tähelepanu õhupuudusele. Enamikul juhtudel ei saa mees seda seletada.\nIsheemia iseärasus on see, et see põhjustab seedehäireid iseloomustavaid sümptomeid. Võimalik ebamugavustunne treeningu ajal. Pärast seiskumist kustuvad sümptomid. Haiguse progresseerumisel sümptomid muutuvad veelgi tugevamaks. Täheldatakse südame ummistust. Oluline on isheemia tuvastamine asümptomaatilises staadiumis, siis on võimalik ravi alustada õigeaegselt ja parandada prognoosi. Varjatud isheemia tuvastatakse arstliku läbivaatuse ajal. Kui diagnoosite patoloogiat õigeaegselt, võite vältida progresseerumist. Ravi kaugelearenenud staadiumis on raske. Sellisel juhul määrab arst palju ravimeid ja määrab vajaduse korral operatsiooni.\nProgressiivse isheemia sümptomid\nKõige tavalisem isheemia vorm meestel on stenokardia. Varem nimetati seda haigust "Thoracic kärnkonnaks". Stenokardia sümptomid tekivad sõltuvalt sellest, mis selle põhjustas. Kui inimesel on stabiilne stenokardia, häirib ta südame survet. Ebameeldivad tunded võivad anda käe, vasakule käsivarre.\nStenokardia põhjuseks võib olla hüpotermia. Haigus areneb intensiivse füüsilise pingutuse tulemusena. Ebamugavustunne angiinas annab tagasi, lapi. Inimestel võib tekkida õhupuudus, kus on õhu puudus. Valud paiknevad rinnaku vasakus servas. Progressiivse stenokardia korral on vaimne tervis halvenenud: inimene on sageli närviline, mitte. See haigus esineb inimestel, kes kuritarvitavad alkoholi ja veedavad palju aega raskete füüsiliste pingutuste tingimustes. Hüpertensioon on eelsoodumus. Kui räägite õhupuudusest, võib sellega kaasneda lämbumine.\nStenokardia taustal esineb sageli tahhükardiat. Ebastabiilne stenokardia on ohtlik, sest see võib olla asümptomaatiline. Sellisel juhul tunneb patsient väsimust, halbust. Väärib märkimist, et ebastabiilse stenokardia progresseerumine on ohtlik. Te peate õppima ära tundma isheemia ja südametakistuse sümptomeid. Oluline on mitte segi ajada südame-veresoonkonna haigusi seedetraktiga seotud patoloogiatega. Isheemia vormidest ja etappidest hoolimata peab inimene tundma, millises seisundis tema keha on.\nHaiguse stabiilsel vormil on samad sümptomid. Kui sümptomid kasvavad kiiresti, tekib ebastabiilne stenokardia - patoloogia eluohtlik. Ravi tuleb alustada võimalikult kiiresti. Patoloogiatest on ravimitega raske lõpetada. Kui haiguse sümptomid suurenevad lainetes ja viimased 1-2 tundi, hakkab vererõhk hüppama, südame löögisagedus muutub. Sel juhul on võimalik hinnata ebastabiilse stenokardia progresseerumist. Ohtlik seisund võib muutuda müokardiinfarktiks. Isheemilise protsessi akuutses vormis häiritakse vereringet veresoontes. Koe hüpoksia areneb järk-järgult.\nIsheemia sümptomid võivad kesta 10 minutit, teistel juhtudel kestavad nad rohkem kui tund. Selle haiguse korral võib tekkida südame veresoonte trombid. Hüpoksiline nälg viib asjaoluni, et elulised rakud surevad. Kui inimene tunneb rinnakorras tugevat valu, peate konsulteerima arstiga. Isheemia levinumad sümptomid on valu südames, pearinglus, iiveldus. Samuti võib esineda spastiline kõhuvalu. Mõnel patsiendil on hingamisteede funktsioonide kahjustamine, lämbumine.\nIsheemia sümptomid arenevad erinevatel viisidel: nad võivad ilmuda üks kord ja ei tule ennast tulevikus meelde tuletada. Haigus põhjustab higistamist. EKG-s võib spetsialist diagnoosida infarktijärgseid muutusi: need on märk sellest, et südamel on kasvav arm. Angina vajab kohest ravi. Kui tuvastate õhupuudust ja spasmi, mis sarnaneb seedetrakti häiretega, peate konsulteerima arstiga. Väärib märkimist, et selliste sümptomite taustal võib esineda valu jäsemetes.\nIsheemia võib tekkida müokardi hapniku nälga tõttu. Haiguse põhjuseks on koronaarne puudulikkus: haigus areneb tingituna sellest, et koronaarlaevad läbivad deformatsiooni. Isheemia vältimiseks on suitsetamisest loobumine, alkohoolsete jookide joomine. Kõrge kolesterooliga seotud haiguste raviks on oluline kontrollida survet. Koronaarhaigus võib tekkida suhkurtõve taustal, mistõttu vajate selle haiguse pädevat ravi. Soovitatav on säilitada mobiilne elustiil.\nKoronaarhaigus - sümptomid, vormid, ravi\nSüdame südamehaigus - haigus, mis on seotud südame hapnikuvajadusega ja veresoonte suutlikkusega seda vajadust pakkuda. Südame artereid nimetatakse koronaarseks, nii et CHD-l on südame isheemiatõve definitsioon. See rõhutab haiguse seost veresoonte muutumisega, sest on haigusi, mis on sarnased IHD ilminguga ja ei ole seotud südame arterite patoloogiaga. Need on vigastused, aneemia, mürgistus, põletikulised protsessid, südameprobleemid jne.\nÜks kolmandik maailma elanikkonnast on KBS, kuna paljud kannatavad arteriaalse hüpertensiooni all, on ülekaalulised ja on suitsetajad. CHD probleemi tähtsus on produktiivsete eluaastate kaotuse suurendamine. CHD esinemissageduse suurenemine takistab riigi majanduslikku arengut, tabades kõige jõulisemat osa elanikkonnast, kvalifitseeritud töötajaid.\nSüda arterite spasmiga või tromboosiga on sümptomite ilmnemise märke (vt joonis 1), samuti veresoonte võime kaotada luumenit, reageerides füüsilisele, emotsionaalsele stressile. Vanematel meestel võib südame isheemiatõve ilmingud vallandada rikkaliku toidu söömisega. See südame veresoonte seisund on seotud ateroskleroosi arenguga, mille kohta me teame peaaegu kõike, välja arvatud põhjus. Selle sisuks on suurte arterite sisekihi omaduste muutmine, mittespetsiifiliste põletikuliste protsesside areng koos veresoonte luumenite vähenemisega, nende elastsuse kadumine.\nJoonis fig. 1 - Koronaarhaiguse põhjused.\n90% südame isheemiatõve juhtudest on seotud koronaarse ateroskleroosi arenguga ja selle ebastabiilsusega (vt joonis 2). Palju harvem on see teistsuguse (eriti sageli reumaatiliste haiguste) arterite süsteemne kahjustus. Vähem levinud on koronaararterite haigus veresoonte funktsionaalsete spasmide kujul ilma nende seinu muutmata.\nJoonis fig. 2 - Ateroskleroosi faktor südame isheemiatõbi ja insult.\nMeeste suremuse struktuuris maailmas on KBS peaaegu 15%, naised on 2% taga (aga 2% rohkem surevad löögid). Nende arvude pidev kasv on seotud elanikkonna vananemise määraga, oodatava eluea pikenemisega, peaaegu mingisuguse seosega sissetuleku tasemega, geograafilise asukohaga. Teadlaste pikaajalised tähelepanekud on loonud selge seose ateroskleroosi raskete vormide ja riskitegurite vahel. See on:\nMehed sagedamini kui naised kannatavad KBS-i keskeas (45-60 aastat). See on seotud östrogeeni (naissuguhormoonide) "kaitsva" toimega. Linnade elanikel on KBS sagedamini maaelu.\nKolesterooli taseme ja ateroskleroosi tekkimise riski vahel on põhjuslik seos olnud vaieldamatu juba pikka aega. Praegu on tõendeid nende riikide otsese seose puudumise kohta, samuti eeldatava eluea kohta kolesteroolitasemega (J. Medvedevi artiklid, 2008). Üha enam fakte ateroskleroosi ja KBS arengu geneetilisest põhjusest, keskkonnategurite mõju selle patoloogia ilmingutele.\nKoronaararterite haiguse tüübid ja nende ilmingud\nIHD klassifitseeritakse vastavalt isheemiaprotsessi raskusele ja pöörduvusele. Akuutsed vormid arenevad mõne minuti jooksul, krooniliselt - juba aastaid. Südame isheemia (angina) pöörduva vormiga taastatakse müokardi verevarustus, pöördumatu (müokardiinfarkt) - südamelihase nekroosi keskused (koe surm).\nAngina pectoris Koronaararteri haigus ilmneb meestel sagedamini kui naistel, neid iseloomustavad klassikalised sümptomite raskusastmed, mille peamiseks põhjuseks on valu (südame nutmine, et aidata hapniku puudumisel isheemilise episoodi ajal).\ntoimub treeningu ajal;\nkestab kuni pool tundi;\nomab kiiritamist (valu levikut) õlarihmas (harvem on valu paikneb mao piirkonnas);\nmöödub rahust, isegi kiiremini - pärast nitroglütseriini võtmist.\nJoonis fig. 3 - Valu kiiritamine CHD-s (värvi intensiivsus näitab valu sagedust selles piirkonnas).\nDiabeedi juuresolekul ei pruugi olla valu, selle asemel on nn “südamelihase väsimuse ekvivalendid” raske nõrkuse, higistamise, lämbumisega.\nKoronaarne surm See südame isheemiatõve vorm, nagu akuutne koronaarne surm, esineb meestel sagedamini kui naised. See on surm, mis tekkis 1-6 tunni jooksul. Selle põhjuseks on südamerütmi eluohtlikud häired. Antud juhul ei ole müokardi nekroosil aega areneda.\nMüokardi infarkt. Meeste südameinfarkt (MI), erinevalt naistest, võib olla noorel, kuid selle areng kuni 40 aastani 75% juhtudest on seotud alkoholismi esinemisega. Mida varem on infarkti vanus, seda tõsisem on elu prognoos. Oluline on nekroosi lokaliseerimine - eesmise seina ulatuslikud kahjustused põhjustavad füüsilise aktiivsuse taastumist, töövõimet. Müokardiinfarkti ilmingud on sarnased stenokardiaga, vajavad alati arstlikku läbivaatust.\nPostinfarkti kardioskleroos. Infarktijärgne kardioskleroos on südame isheemiatõve krooniline vorm, see ei pruugi ilmneda meestel ega meenutada ennast angina episoodidest, piirates füüsilist ja seksuaalset aktiivsust.\nPärgarteritõve diagnoosimisel on peamised lõigud:\nvalu sündroomi kirjeldus (valu ja sellega seotud kaebused peaks hindama arst);\nEKG nekroosi või isheemia tunnuste suhtes;\nvere ensüümide muutuste registreerimine;\nmuud viisid nekroosi või isheemia visualiseerimiseks.\nNagu juba mainitud, on meestel klassikaline valu mis tahes südame isheemiatõve vormis, kui see sunnib füüsilist pingutust peatama. See valu on selle olemuse suhtes peaaegu kahtlemata. Valu tekkimise sagedus, nende ilmnemise tingimused määratakse funktsionaalsete klasside järgi.\nStenokardia rünnaku ajal EKG registreerib muutused oma lõplikus kompleksis, mis kaob valu lõppedes. Selliste EKG muutuste provokatsiooniks diagnostika eesmärgil viiakse läbi füüsilise aktiivsusega testid (HEM, Jooksuraja test), ehhokardiograafia on selle seisundi visualiseerimise meetod.\nÄgeda müokardiinfarkti korral on EKG muutused püsivad, mis on seotud hüübimise protsessiga nekroosi kohas. EKG muutused vastavad protsessi etapile. Pärast müokardiinfarkti omandab EKG teatud inimesele omased omadused. Seetõttu on korduvate koronaarsündmuste diagnoosimiseks vaja võrrelda kõiki EKG-sid.\nMüokardi nekroosi korral sisenevad südame surnud kudede rakusisesed ensüümid, nende arv määratakse laboris. See on üks südamelihase infarkti markeritest, mis ületavad standardseid näitajaid, võttes arvesse valu hindamist. Kõige paljastavam on ensüümide nimetus, mida nimetatakse südame troponiinideks.\nMI-i sümptomeid (ägedaid või edasilükatud) võib täheldada ehhokardiograafia, südamelihase stsintigraafia, CT ja südame MRI korral. Müokardiinfarkti nimetatakse kaks kuud pärast selle teket infarktijärgseks kardioskleroosiks. Sageli on põhjuseks südamepuudulikkus, südame rütmihäired meestel, kes ei järgi arsti soovitusi.\n“Kullastandard”, st kõige täpsem koronaararterite haiguse diagnoosimise meetod, on koronaar-angiograafia (CAG). Kontrastainet süstitakse südame arteritesse, rida röntgenkiirte kujutab veresoonte läbilaskvust oma luumenite mõõtmisega. Koronaararterite haiguse diagnoosimise kindlustunne on arteri vähenemine 75% või rohkem. Tavaliselt kõrvaldatakse sellised muutused kohe CAG-protsessi käigus, kui see mõjutab väikest arvu suuri anumaid (toimub stentimine).\nKoronaarse südamehaiguse ravi\nCHD ravis kasutatakse mittemeditsiinilisi, meditsiinilisi ja kirurgilisi meetodeid. Nende eesmärk on isheemia, CHD riskitegurite kõrvaldamine ja haiguse progresseerumise peatamine.\nMitte-ravimeetodid hõlmavad töötamisviisi normaliseerimist, puhkust, head toitumist koos kehakaalu kontrollimisega, piisavat füüsilist aktiivsust. Tavaliselt palutakse meestel kõrvaldada anaeroobse treeninguga seotud raske füüsiline töö (raske füüsiline töö, raskuste tõstmine). Piiramatu tööpäev emotsionaalsete ülekoormustega, öösel vahetustega on ebasoovitav.\nSoovitatav on Vahemere piirkonna koostise ligikaudne koostis (vt „Toitumine pärast müokardiinfarkti”). Kehakaal võib olla patsiendi enda kontrolli all, mille vööümbermõõt ei ületa 90 cm, aeroobne treening võib parandada haiguse kulgu (südame lihased, millel on skeletilihaste omadused, on koolitatud parandama verevoolu).\nKoronaararterite haiguse ravimine täidab mitmeid ülesandeid: leevendab vaskulaarset spasmi valuliku rünnaku ajal, takistab veresoonte spasmi, nende tromboosi teket ägeda müokardiinfarkti põhjusena.\nTabel 1 - Koronaarse südamehaiguse raviks kasutatavad ravimid.\nPeamised südame isheemiatõve tunnused meestel\nSüdame südamehaiguse all mõistetakse haiguste rühma, mida iseloomustab peamiselt verevarustuse vähenemine südame arterites, mis annavad südame verele.\nIHD on tänapäeva maailmas südame väga levinud patoloogia, mis moodustab umbes 30% südame patoloogiatega seotud surmadest.\nMehed on teatud füsioloogiliste omaduste tõttu tõenäolisemalt südame isheemiatõve tekkeks.\nSüdame südamehaiguse sümptomid on meestel leitud pooltel juhtudest, kui arstile läheb südamevalu, samal ajal kui naiste hulgas on see haigus vähem levinud: IHD on leitud ainult igas kolmandas naises.\nPatoloogia levimuse esinemissagedus naiste hulgas on võrdne meessoost ainult siis, kui naine siseneb menopausi perioodi. See juhtub tänu asjaolule, et östrogeeni kontsentratsioon veres langeb ja suudab kaitsta veresoonte seinte ateroskleroosi eest.\nKoronaarse südamehaiguse teket mõjutavad mitmed tegurid:\nKolesterool on peamine rakuline aine, mida kasutatakse uute rakkude ja organellide ehitamisel.\nVeres on mitmeid kolesterooli tüüpe.\nSuure tihedusega lipoproteiinide olemasolu peetakse heaks märgiks, samas kui madala tihedusega lipoproteiinid näitavad selle aine kogunemisega seotud patoloogilisi protsesse.\nEdendab madala tihedusega lipoproteiinide kogunemist veres.\nSama mõju põhjustab rasvaste toitude pidevat tarbimist.\nDiabeedi peamine traumaatiline toime on süsteemse haiguse all suunatud konkreetselt veresoonte seintele ja südamele.\nJust seetõttu, et diabeetikutel on patoloogiline mõju veresoonetele, tekivad nad sageli komplikatsioone, nagu näiteks diabeetiline suu ja pimedus.\nInimestel, kes kalduvad suurenenud vere hüübimisele, on sageli tromboos.\nLisaks südameinfarkti riskile soodustab tromboosi kalduvus veresoonte kolesterooliplaatide moodustumist.\nKuidas on koronaararterite haiguse diagnoos ja millised näitajad eksperdid juhinduvad, loe edasi.\nKoronaarhaiguse sümptomid meestel esinevad tingitud asjaolust, et südame lihaste verevool on katkenud. Tavaliselt on haigusel kaks arengusuunda:\nPatoloogiline protsess tuleneb seedimisprobleemidest, mille tagajärjel tekivad lipiidide ainevahetuses kõrvalekalded.\nSel juhul nimetatakse seda haigust "külmaks".\nSõltumata sellest, milline on haiguse lõpptulemus, on toime sama: aterosklerootilised naastud moodustuvad veresoone seinal. Selle tulemusena tekib arterite luumenite patoloogiline vähenemine ja veri ei saa enam täielikult ringleda, mistõttu südamelihas kannatab vereringe puudumise tõttu.\nMeeste südame isheemiatõve tekkeks on järgmised põhjused:\nPärgarterite südamehaigus on kõigepealt ohtlik, sest see on pöördumatu. Kui protsess on juba alanud, ei ole võimalik endist riiki südamesse tagasi tuua, kuid haiguse arengut on võimalik veidi aeglustada.\nKui inimene tunneb haiguse peamisi sümptomeid, siis aitab see isheemilist haigust haiguse algstaadiumis ja kontrollib selle arengut, järgides dieeti, võttes arsti poolt määratud ravimeid ja loobudes halbadest harjumustest.\nSüdamepuudulikkusega seotud sümptomid on järgmised:\nõhupuudus vastuseks füüsilisele pingutusele;\niiveldused, oksendamine on võimalik ilma leevendustundeta;\ntahhükardia, mida saab järsult asendada aeglase pulsisagedusega;\nlendab silmade ees, pimedus silmade ees;\nKui haigus on tõsiselt tähelepanuta jäetud ja ravi ei ole kunagi läbi viidud, võivad aja jooksul olla seotud järgmised sümptomid:\nõhupuuduse ilmumine isegi puhkeasendis, eriti kaldeasendis;\nNitrogütseriini tarbimine aitab eristada südame isheemiatõve rünnakut teistest patoloogilistest seisunditest. Kui valu alguses tekib keele alla pill, siis isheemia ajal, läheb valu 10-15 minuti pärast "ei", sest koronaararterid laienevad ja veri voolab aktiivsemalt südamesse.\nIsheemiline südamehaigus on jagatud mitmeks alamliigiks. Eraldamine sõltub haiguse sümptomitest ja ilmingutest:\nIsheemia äge rünnak, mis viis lõpuks surmaga.\nTingimus on surm mitte rohkem kui tund pärast isheemia rünnakut, tunnistajate kohalolekut.\nKõige tavalisem südame isheemiatõve variant, mis avaldub peamiselt valu rinnus.\nSamuti kaasneb stenokardiaga tunne, et midagi surub rinnale, sageli on patsientidel hingamine sageli keeruline.\nMõnel juhul kiirgab valu küünalde või vasaku käe.\nSamuti esineb atüüpiline stenokardia: valu on lokaliseerunud kõhu piirkonnas, millisel juhul diagnoos on sageli keeruline.\nStabiilne - sel juhul tekib valu vastuseks rangelt kindlaksmääratud koormusdoosile, näiteks kui ronida kolmel trepilendil.\nEbastabiilne - moodustunud müokardiinfarkti tagajärjel.\nSeda nimetatakse ka Prinzmetal stenokardiaks.\nSel juhul võib valu tekkida nii täieliku puhkuse kui ka füüsilise pingutuse tõttu - rünnaku arengut ei ole võimalik ennustada.\nSamal ajal on rünnaku kestus sageli üle 20 minuti ning valu suurenemise ja vähenemise vahelised ajavahemikud on ligikaudu võrdsed.\nHaiguse vorm on ohtlik, sest see voolab täielikult asümptomaatiliseks ja laeva kitsenemine on väga oluline.\nPatsient ei kaeba tavaliselt valu või muude haiguse ilmingute üle, sellist isheemiat avastatakse kõige sagedamini juhuslikult teiste kaebuste diagnostiliste uuringute tulemusel.\nSidekoe moodustumine surnud lihases.\nVõib mõjutada südame klappe või olla nii ulatuslik, et see häirib oluliselt südant.\nSee juhtub, kui patoloogiliselt isheemia protsess mõjutab ka südame juhtimissüsteemi.\nSelle tulemusena tekivad erinevad arütmiad, südame löögisagedus muutub ebanormaalseks, võib tahtlikult aeglustada ja kiirendada.\nKroonilise südamehaiguse surma põhjuse kohta ütleme siin.\nSpetsialistid jagavad teavet arütmilise isheemilise südamehaiguse ravi kohta teises väljaandes.\nSüdamepuudulikkuse sümptomid meestel ja naistel\nKoronaarne südamehaigus on ohtlik haigus, mis mõjutab südame struktuure ja viib selle efektiivsuse vähenemiseni. Sageli on see surmaga lõppenud. Praegu leidub seda patoloogiat paljudel patsientidel üsna noores eas. Käesolevas artiklis räägime sellest haigusest, sellest, kuidas see sõltub soost. Arvestage ka selle kliinilisi ilminguid, võttes arvesse arengu vormi ja arengut.\nMis on südame isheemiatõbi? See on üsna tavaline südamehaigus. Seda iseloomustab südame lihaste verevarustuse vähenemine - müokardia. See patoloogiline seisund esineb koronaarsete veresoonte kahjustuste taustal. Kui see juhtub, tekib müokardi spasm selle ebapiisava toitumise ja hapniku tõttu.\nKõige sagedamini areneb isheemia ateroskleroosi tagajärjel (üle 95% juhtudest), patoloogiast, mis tuleneb rasvade sadestumisest koronaarsete veresoonte seintele. Samal ajal täheldatakse nende luumenite vähenemist, osalist või täielikku ummistumist. Ateroskleroosi taustal esineb trombembooliat, mis kutsub esile kardiospasmi.\nCHD arengut mõjutavad mitmed tegurid:\nhüperlipideemia (kahjulike rasvade kõrge tase veres);\nhüpertensioon (püsiv vererõhu tõus põhjustab tromboosi);\nLisaks on ohus mehed, samuti kõik eakad inimesed, kellel on laevadel negatiivsed muutused (nende hõrenemine, elastsuse kaotus).\nIHD võib avalduda teravalt - äkilise südame seiskumise, müokardiinfarkti kujul. Samuti kulgeb see sageli kroonilises seisundis. Siis on tavaks rääkida stenokardiast, infarktijärgsest kardioskleroosist või südamepuudulikkusest.\nPatoloogia areng erinevate sooliste esindajate seas\nKoronaarne isheemia võib tekkida igas vanuses. Kuid enamasti on see tüüpiline eakatele inimestele. Samuti on sellel haigusel eri sooliste esindajate arengu iseärasused.\nKõige sagedamini esineb südame isheemiatõbi meestel. Neil on selle suhtes eelsoodumus, eriti 30-50-aastaselt. Mis on põhjus? Reeglina kannatavad enamik täiskasvanud mehi südamehaigustest sobimatu elustiili tõttu. Nende hulgas on paljud ülekaalulisus, alkoholi ja nikotiini sõltuvus. Seetõttu on nad ohus.\nNoorte naiste diagnoosimisel on südamehaigusi palju vähem. See on tingitud nende loodusliku barjääri - hormooni östrogeeni - olemasolust, mis kaitseb nende südame-veresoonkonna süsteemi. Menopausi järel väheneb selle tootmine oluliselt. Seetõttu muutuvad nad haavatavaks südame patoloogiate tekkimise suhtes. Koronaararterite haiguse kujunemisel naistel on mitmeid omadusi:\nsüdamelihase infarkti eelsoodumus;\nstenokardia esinemine, mis on ebastabiilne;\nvalu ilmumine mitte ainult päeva jooksul, vaid une ajal;\nSageli ei ole CHD käigul mingeid märke. Seetõttu ei lähe naised õigeaegselt meditsiiniasutusse. Nad lähevad haiglasse, kui südameatakk on juba toimunud. Sel juhul võib kõik lõppeda kohutavate tagajärgedega.\nErinevate vormide ja etappide stenokardia kliinilised ilmingud\nIsheemiale iseloomulik isheemiline kursus: vaiksed perioodid asendatakse patoloogia ägenemisega. Paljude aastate jooksul ei pruugi inimene olla selle olemusest teadlik. Selle aja jooksul võtab haigus erinevaid vorme.\nÜks pärgarteritõve vorm on stenokardia. Selline ilming toob kaasa pöördumatud tagajärjed - südamerakkude nekroos ja surm. Angiinaga on kaasas sellised märgid:\nValu tunne. See on esimene asi, mida vaadata. Angiinaga seotud valu omadused:\nannab õlale või kaelale;\nkui inimene rahuneb, võib ta ise maha kukkuda.\nVõimalik hägusus või teadvuse kadumine.\nStenokardia on looduses paroksüsmaalne. Rünnaku kestus - umbes 5-7 minutit. Selle leevendamiseks piisab nitroglütseriini võtmisest.\nStenokardia on mitu etappi. Nende hulgas on:\nAngina rõhk. See areneb füüsilise pingutuse või emotsionaalse murrangu ajal. Kuid see võib olla:\nstabiilne (funktsionaalse klassi määratlus);\nebastabiilne (esimene, progresseeruv, postoperatiivne, infarkt).\nSpontaanne. Esineb nähtavate provotseerivate tegurite puudumisel, mis suurendavad südamelihase vajadust hapniku suhtes. Samal ajal rünnaku ajal on valul sama lokaliseerimine, iseloom, seda saab eemaldada nitroglütseriiniga.\nKõige ohtlikum vorm on ebastabiilne stenokardia, eriti kui see kipub progresseeruma. See patoloogia areneb isegi väikeste koormustega südamele ja põhjustab sageli negatiivseid tagajärgi (näiteks südameatakk).\nSüdamepuudulikkus on südame funktsionaalne häire. Siiski ei suuda see pumbata vajalikku vere kogust, et tagada ainevahetusprotsessid organismis. Millised kaebused tulenevad sellest patoloogiast? Enamasti on see:\nHingamishäire. Alguses avaldub see füüsilise pingutuse ajal. Aga kui patoloogia areneb, on rahulikus seisundis täheldatud õhupuudust.\nKöha ja astma rünnakud öösel. Sel ajal on patsient horisontaalasendis, mis aitab kaasa verevoolu kopsudesse. Samuti võib öösel tekkida veenide purunemise tõttu hemoptüüs.\nUriiniprobleemid. On täheldatud öise diureesi suurenemist ja uriini eritumise vähenemist päevasel ajal.\nAskiit (vedeliku kogunemine kõhukelmesse).\nPerifeerne turse (eriti alumiste jäsemete puhul).\nSegadus aju halva verevarustuse tõttu.\nSüdamepuudulikkus avaldub sõltuvalt patoloogia raskusest. Tavaliselt jaguneb see klassidesse - kerge kuni tõsine, kui inimese füüsiline aktiivsus on piiratud.\nMüokardi infarkt on isheemilise haiguse ägenemine. Alguses võib tal olla stenokardia sümptomid. Kuidas seda patoloogilist seisundit ära tunda? Selle omadused on järgmised:\nTerav pressimine või kummardamine. See asub rinnaku taga, kuid võib levida kaela, õlgade, õla, kõhu ja isegi lõualuu. See ei sõltu keha asendist, kestab mitu minutit kuni mitu tundi. Seda ei saa eemaldada nitroglütseriini abil.\nÕhu puudumine, hingamisraskused, õhupuudus.\nMõnel juhul võivad need sümptomid puududa või mitte esineda. Sageli on seda täheldatud eakatel või diabeediga patsientidel. See tähendab, et inimene ei pruugi isegi südameataki märgata, kui see juhtub esimest korda. Järgmisel rünnakul on juba teine sümptom.\nKardioskleroos on isheemilise haiguse vorm, kui kahjustatud rakud asendatakse sidekudega. See põhjustab südamelihase armistumist. Samal ajal suureneb südame suurus, selle rütm on häiritud, selle funktsionaalsed võimed halvenevad.\nKardioskleroos põhjustab müokardi pöördumatuid muutusi. Sel juhul võivad sümptomid täielikult puududa. Reeglina on see sekundaarne haigus, see tähendab, et see esineb teiste kardiovaskulaarsete patoloogiate taustal.\nPatoloogia sümptomid sõltuvad selle esinemise põhjusest. Nende hulgas on:\nValu sündroom Täheldatakse südame verevarustuse rikkumist. Näiteks pärast südameinfarkti või koronaararterite haiguse taustal ateroskleroosi.\nSüdame laienemine. Täheldati fookuskauguse või hajusprotsessi ajal, kui südamerakud on asendatud armkoega.\nTahhükardia. Seda sümptomit täheldatakse minimaalse füüsilise koormusega.\nRütmihäirete ja südameploki sümptomid. Neid täheldatakse fokaalse skleroosi korral. Sellisel juhul tunneb patsient südame rütmi katkemist, vererõhu langust ja minestamist.\nHingamishäire, turse, üldine nõrkus. Sellised sümptomid on tingitud südamepuudulikkusest.\nKardioskleroosi ilmingud võivad olla erinevad. Kõik sõltub patoloogiast, mis oli selle seisundi algpõhjus.\nSüdame seiskumise karjäärid\nSüdamelihase kahjustuse viimane etapp on südame seiskumine. See on tema tegevuse täielik lõpetamine. Südame seiskumise sündroom hõlmab:\nVatsakeste fibrillatsioon. Samal ajal on täheldatud müokardi üksikute osade mitmekordseid kontraktsioone. Surm esineb 90% juhtudest.\nAsystole. See on südame osakondade elektrilise aktiivsuse lõpetamine.\nParoksüsmaalne tahhükardia. See on äkiline rünnak, kui südame löögisagedus on umbes 160-180 lööki minutis. Sellisel juhul puudub suurte arterite sondimisel impulss.\nElektromehaaniline dissotsiatsioon. Samas ei ole südamelihase mehaanilist aktiivsust elektrienergia juuresolekul.\nTunnistage südame seiskumine konkreetsete tunnustega. Patsiendil on:\nimpulsi puudumine suurte laevade sondimisel;\nhingamine muutub mürarikkaks ja haruldaseks (agoonia seisund);\ntervikmoodulid muutuvad kiiresti kahvatuks ja isegi sinakaseks;\nkrambid tekivad pärast patsiendi teadvuse kaotamist;\n2 minutit pärast rünnakut laienevad inimese õpilased, puudub vastus valguse stiimulile.\nIsheemiline südamehaigus on üldine kardioloogiline haigus. Sellel on palju arenguvorme ja -etappe. Patoloogia tunnustamine ei ole alati lihtne. See võib olla asümptomaatiline, eriti varases staadiumis. Siiski on väga oluline pöörata sellele tähelepanu just sel ajal, siis on raviprognoosid kõige soodsamad.\nKoronaararterite haiguse eristavad sümptomid meestel\nSüdame patoloogia on üks kõige sagedasemaid surmajuhtumeid kogu maailmas, ületades vähktõve ja AIDSi protsenti.\nNende hulgas tuleks kõigepealt eristada isheemilist südamehaigust (CHD), mis põhjustab 30% kõigist surmadest. Samal ajal kannatavad mehed isheemiliste haiguste all kaks korda sagedamini kui naised. Arengu negatiivsete mõjude vältimiseks on vaja teada südame isheemiatõve sümptomeid meestel ja selle põhjuseid.\nKoronaararterite haiguse ohud meestel\nSee haigus tuleneb südamelihase kahjustumisest kroonilise pärgarterite puudulikkuse tõttu - müokardi halb verevarustus. Hapniku ja selle tegeliku tarbimise vahelise tasakaalu tõttu tekib patoloogiline seisund, mis põhjustab puude ja surma.\nKardioloogias on mõiste "äkiline koronaarne surm" - südame lõpetamine ilma hoiatavate sümptomiteta, millel on kaks stsenaariumi: edukas elustamine ja surm.\nMeeste südame isheemia sümptomid\nSüdame südamehaigus on keeruline haigus, millel on mitmeid kliinilisi vorme, millel on erinevad sümptomid. Isheemilise südamehaiguse kõige tüüpilisemad sümptomid meestel on südamepiirkonna (angina) paroksüsmaalne valu, mis esineb treeningu või stressi ajal, harvem pärast söömist, madalate temperatuuride mõjul, vererõhu tõus ja muud tegurid. Valu antakse tavaliselt vasaku õlavarre alla. Pärast provotseeriva teguri eemaldamist või nitroglütseriini kasutamisel kaovad südame isheemia sümptomid.\nPange tähele stenokardia valu peamisi omadusi ja dünaamikat meestel:\nselles patoloogias esineb valu valu laadi;\nrünnak kestab tavaliselt maksimaalselt 15 minutit (sagedamini 2 kuni 5 minutit);\nsuurim valu tugevus on täheldatud 10-30 sekundi jooksul pärast rünnaku algust;\nemotsionaalse tausta normaliseerimisega või füüsilise aktiivsuse lõpetamisega mööduvad koronaarhaiguse sümptomid kiiresti;\nfüüsilisest pingutusest tingitud rünnak on tavaliselt psühho-emotsionaalse stressi tõttu kiirem kui stenokardia;\nangiootiline rünnak (st südamevalu rünnak), mis kestab üle 15 minuti, näitab südamelihase osa võimalikku nekroosi (südameatakk).\nMõnikord võib haiguse algstaadiumis angioosi sümptomeid segi ajada teiste patoloogiatega, eriti maohaavandite, kopsupõletiku, osteokondroosi ja teiste haigustega. Peamised isheemilise südamehaiguse sümptomite kindlakstegemise tunnusjooned on nende kestus ja raskusaste.\nValuliste sümptomite intensiivsust määrab koronaarsete veresoonte ateroskleroosi aste, inimese elu juures faktorid, millel on laevadele täiendav spastiline toime (peamiselt suitsetamine). Aja ja aja möödudes suurenevad stenokardia sümptomid.\nNii näiteks avalduvad stenokardia sümptomid CHD alguses:\nharvaesinevad rünnakud, mis tekivad ainult intensiivse, järsu või pikaajalise koormusega;\nnormaalsetes tingimustes - kõndides, treppidel ronimisel ja muu füüsilise aktiivsuse korral - valu ei esine.\nKuna aterosklerootiline protsess areneb, suurenevad stenokardia sümptomid, mille tulemusel väheneb treeningtolerants:\nmeestel on valu rinnus, kui nad käivad keskmise kiirusega üle 200 m, trepist üles või mägisel territooriumil;\non rünnakud madala emotsionaalse stressiga, põnevusega.\nNiinimetatud stenokardia nn kolmandat funktsionaalset klassi diagnoositakse siis, kui inimene ei suuda ilma rünnakuta normaalses tempos üle 100 meetri kõndida. Selles staadiumis võivad inimese seisundit mõjutada:\natmosfäärirõhu kõikumised ja "magnetvormide" olemasolu;\ntoidu tarbimine ja emotsionaalne taust, mis muutuvad rünnakut provotseerivateks teguriteks.\nLõpuks iseloomustab IHD pärast müokardiinfarkti täieliku talumatuse isegi väikseima koormuse suhtes.\nLisaks valu, muudele südame isheemiatõve tunnustele ja meestele kuuluvad:\nõhupuudus, hingamisraskused, köha;\nharvem - haiguse düspeptilised sümptomid (kõrvetised, iiveldus, kõhuvalu).\nFüüsiline läbivaatus täheldas kopsude alumistes osades niiskeid trale. Tavaliselt kinnitatakse diagnoosimisel pärast laborikatseid (kliinilised ja biokeemilised vereanalüüsid, müokardi kahjustuste biokeemiliste markerite, glükeemia ja teiste testide testid) diagnoosimise ajal meestel koronaararterite haiguse tunnused ja isheemilise patoloogia iseloomulikud sümptomid.\nSüdame pärgarterite haiguse sümptomite leidmine meestel peab mõistma, et südame isheemiatõbi ja teised südame-veresoonkonna haigused on omavahel seotud. Isheemilise haiguse ja ateroskleroosi vahel on lahutamatu seos - arterite luumenite ahenemine, mis varustab müokardile verd.\nEksperdid nimetavad omakorda haiguse teket provotseerivaid tegureid meestel:\nhalb toitumine (rasvaste ja kõrge süsivesikute toidu kuritarvitamine);\nSuitsetamine on üks peamisi südame isheemiatõve provotseerivaid tegureid meestel. Täna, paljud mehed suitsetavad, mis ei saa aga negatiivselt mõjutada südame-veresoonkonna süsteemi tööd. Suitsetamise ajal spasmivad veresooned pidevalt, põhjustades müokardi ebapiisavat verevarustust. Tubakasuitsus sisalduvad mürgid avaldavad veresoonte kahjustavat toimet, mis kiirendab ateroskleroosi protsessi.\nAndmed südame-veresoonkonna haiguste suremuse kohta Venemaal\nKoronaarse südamehaiguse ravi hõlmab mitmeid meetmeid, mis on suunatud nii sümptomite leevendamisele kui ka koronaarset puudulikkust põhjustavate negatiivsete tegurite kõrvaldamisele.\nSuhkru ja suhkrut sisaldavate toodete (maiustused, šokolaad, küpsetised) väljajätmine toitumisest.\nSuitsetamise järkjärguline lõpetamine.\nLoomsete rasvade (searasv, või, vorstid), transrasvade (margariin ja sellega koos olevad tooted) tarbimise vähendamine.\nLauasoola kasutamise keeldumine, sest see soodustab vee molekulide sidumist organismis ja suurendab südame koormust.\nErütrotsüütide ja trombotsüütide agregatsiooni takistavate ravimite (aspiriin, klopidogreel) ja aterosklerootiliste naastude moodustumine.\nNitraatide võtmine (nitroglütseriin, izosorbid), vähendades veresoonte üldist perifeerset resistentsust, vähendades südamele eelnevat koormust, mis aitab vähendada südame vajadust hapniku järele ja leevendada südame isheemiatõve sümptomeid meestel.\nArstid määravad ka antikoagulandid, diureetikumid ja muud ravimid, mis on mõeldud südame-veresoonkonna süsteemi normaliseerimiseks ja südamelihase koormuse vähendamiseks, sealhulgas vähendades kehas oleva vedeliku hulka.\nNaised kannatavad vähem südame isheemiatõve all kui mehed, sest nad kipuvad sageli oma tervist jälgima. Naiste suitsetamine ja alkoholi kuritarvitamine on vähem tõenäoline ja sagedamini jälgivad dieeti, piirates rasvade ja süsivesikute tarbimist, mis suurendab kolesterooli taset.\nNaissoost nagu iseenesest kuulumine vähendab teatud määral ka koronaarhaiguse tõenäosust hormonaalse seisundi tõttu. Estrogeen, peamise naissuguhormooni, on kaitse ateroskleroosi vastu. Kuid erinevate hormonaalsete häirete korral, menopausi ajal, kui östradiooli teke organismis väheneb oluliselt, suureneb ateroskleroosi ja IHD risk.\nLisateavet meeste südamehaiguste kohta leiate sellest videost:\nIsheemiline südamehaigus on seisund, mille põhjustab südame lihaste verevarustuse puudumine, mille tagajärjel puudub hapnik. See kõrvalekalle põhjustab orgaanilist müokardi kahjustust. Koronaararterite haiguse kõige levinum variant on stabiilne stenokardia, mis mõjutab umbes 5-7% naistest ja 10-14% üle 45-aastastest meestest.\nTänases artiklis räägin üksikasjalikult selle haiguse kliiniliste ilmingute omadustest.\nPatoloogia ilmnemist põhjustavad mitmed riskitegurid:\nVanem vanus (üle 59 aasta).\nKoormatud perekonna ajalugu (sugulaste juuresolekul kuni 55-aastased seotud kliinilised seisundid, sealhulgas insultid ja transistori isheemilised rünnakud, diabeetiline nefropaatia ja krooniline neerupuudulikkus, nägemisnärvi turse, silma võrkkesta verejooks).\nLipiidide spektri häired (suurenenud kolesterooli ja aterogeensete lipiidide sisaldus, suure tihedusega lipoproteiini vähenemine). On tõestatud, et kui sterooli tase on alla 5,0 mmol / l, on haiguse tekkimise risk 0,5%, suurenemine 7,8 mmol / l ja rohkem - 2,3%. Hüperkolesteroleemia on võtmetegur, mis põhjustab ateroskleroosi ilmnemist, mis põhjustab pärgarterite ummistumist ja südame alatoitumist. Naistel täheldatakse lipiidide metabolismi patoloogiat 2-3 korda vähem.\nRasvumine (kehamassi indeks üle 30).\nAlkoholi süstemaatiline kasutamine. Ohtlik on nõrga ja 40 g tugevama soo puhul 6 g puhta etanooli ööpäevane annus 6 kuud või kauem.\nSagedased neuro-emotsionaalsed ülekoormused (stress, väsimus). Naiste vaimne komponent on reeglina füsioloogilistest omadustest tingitud häirete suhtes kalduvus.\nAutosomaalse domineeriva tüübi poolt edastatava CDH13 geeni mutatsioon.\nNaised kannatavad tõenäolisemalt arteriaalse hüpertensiooni, suhkurtõve ja rasvumise all, kuid naiste tüüpi kiudude ladestumine põhjustab harva südame isheemiatõbe. Peamine riskitegur on suitsetamine.\nMeestel mängib olulist rolli südame varustavate arterite obstruktsioonis lipiidide profiili häire (kõrge aterogeensete lipiidide (LDL, TAG) ja üldkolesterooli tase).\nMida rohkem on riskitegureid, seda suurem on CHD esinemissagedus, samuti seda madalam vanus, mil haigus avaldub.\nHetkel on vastu võetud IHD süstemaatilise variandi variant, mis eeldab järgmisi vorme:\nÄkiline surm koronaarhaigustest (nt südame seiskumine).\nAngina pectoris Eraldada stabiilne (ilmingud ei muutu aja jooksul), esmakordselt ilmnesid (voolu kestus alla 2 kuu) ja ebastabiilne (kliiniliste sümptomite progresseerumine).\nMüokardi infarkt - südamelihase nekrootiline transformatsioon.\nKõik rütmihäired ja impulsijuhtivus.\nDiagnoosimise hõlbustamiseks ühendab müokardi nekroos ja ebastabiilne stenokardia üldmõiste - äge koronaarsündroom.\nIga stenokardia variandi peamised ilmingud on:\nValu rinnaku taga ja õhupuudus. Füüsiline või psühhoemioosne stress põhjustab või oluliselt suureneb.\nSüdamepekslemine või südame katkestused. Need on seotud arütmiatega, millega kaasneb nõrkus, pearinglus, minestus.\nSüdamepuudulikkuse tunnused. Süda vasaku poole düsfunktsiooni korral täheldatakse kopsuturset (õhupuudus, raskus rindkere alumistes osades). Parema vatsakese ja (või) aatriumi rikkumine aitab kaasa jalgade turse tekkimisele, põrna ja maksa suurusele.\nSümptomaatika on väljendanud soolisi erinevusi.\nMitmed uuringud on näidanud, et esimesed südamepuudulikkuse sümptomid naistel on:\nhingamisraskused, kui need puutuvad kokku psühho-emotsionaalsete teguritega.\nMeestel on alati esirinnas valu, mis on rinnaku taga füüsilise koormuse ja puhkuse ajal, õhupuuduse tunne. Sageli ei pööra nad piisavalt tähelepanu rindkere ebamugavusele ja ei pöördu õigeaegselt arsti juurde, ise ennast tervendavat pikka aega. Kiire ja piisava ravi puudumine on halva prognoosi võtmeks.\nSüdamepuudulikkuse sümptomid naistel, nagu valu ja õhupuudus, on sagedamini mittespetsiifilised. Valu sündroomi esindab kipitus või kramplik tunne rinnakorvi vasakul poolel (mitte rinnaku taga) ja põhjustab kahtlust patoloogia esinemise kohta hingamisteede (kopsud ja pleura) osas, mitte südame.\nOluline roll südame ja veresoonte aktiivsuse reguleerimises kuulub närvisüsteemi. Tugevas pooles väljendub sümpaatilise sektsiooni aktiivsus naistel - parasümpaatilisel. Selle tulemusena on meestel harvem (2-3 korda) arütmia ja trombemboolia tüsistused, mis viivad ägeda koronaarse sündroomi kliinikuni. Seetõttu soovitan tungivalt, et patsiendid kõigepealt normaliseeriksid psühho-emotsionaalse seisundi.\nNaised haigestuvad hilisemas eas. Patoloogia on alati raske ja tal on palju pöördumatuid muutusi kõigis keha veresoontes (hajutatud ateroskleroos, arteriaalne hüpertensioon, arteriaalse seina elastsuse vähenemine), põhjustab sageli surmade tagajärgede ja haigusseisundite pärast surmavaid hemodünaamilisi häireid.\nNaiste esindajatele menopausi ajal ja postmenopausis on iseloomulikud järgmised tunnused:\nisheemia (latentne) ilmumine öösel ja rahuldav tervislik seisund päeva jooksul;\nharva esinev patoloogiline ilming, kui südame lihaste verevarustus on äge;\nsagedane vaikne müokardi isheemia, mida saab diagnoosida ainult Holteri EKG jälgimisega.\nKoronaarse südamehaiguse õigeaegne avastamine on sageli väga raske kliinilise pildi polümorfismi tõttu.\nElu ja haiguse ajalugu on diagnoosi peamine staadium. On vaja hinnata sümptomite tekkimise tingimusi (stress, füüsiline koormus), valu vähendamiseks kasutatavate ravimite efektiivsuse analüüsi (eelkõige nitropreparatsioonide mõju). Näiteks antatsiidide poolt leevendav valu on iseloomulik söögitoru või mao kahjustustele ja spasmolüütilistele vahenditele närvirakkude puhul.\nUurimise käigus juhib arst tähelepanu sellistele muutustele nagu:\nMärgrellid ja krepitus kopsudes (verepiirkonna vereringe stagnatsioon).\nTurse sündroom. Naiste veepeetus on sageli ekslik menopausi põhjustatud metaboolsete vedelike ja elektrolüütide puhul.\nSuurenenud vererõhk vastavalt kolme mõõtme keskmisele.\nEbakorrapärase südame rütmi esinemine.\nElundite hüpoksia ilmingud ebapiisava hapnikusisalduse tõttu (pearinglus, nõrkus, minestus, naha nõrkus, akrüanoos).\nKõik kirjeldatud nähud viitavad kaudselt müokardi hüpoksiale.\nIHD kahtluse korral määratakse järgmine laboratoorse ja diagnostilise uuringu põhikompleks:\nBiokeemiline vereanalüüs (lipiidide profiil, glükoos, kreatiniin). Ateroskleroosi korral suureneb üldkolesterool, triglütseriidid, madala tihedusega lipoproteiinid ja suure erikaaluga rasvamolekulide kontsentratsioon väheneb oluliselt.\nEKG (funktsionaalsed testid on võrdselt olulised, tuvastatakse ST segmendi kõrgus ja T laine inversioon);\nEcho-KG (hüpokineesia nähtavad alad, cicatricial transformatsioon).\nKoronograafia - koronaararterite röntgenkiirte kontroll pärast kontrastaine (baariumsulfaadi) manustamist. Kõik kitsendused on selgelt nähtavad.\nTroponiini test. Viib läbi ägeda koronaarse sündroomi kliinikus. Troponiini taseme tõus pärast 4-6 tundi pärast rünnaku algust on usaldusväärne südamelihase nekroosi näitaja.\nSüda igapäevane jälgimine (EKG ja vererõhu mõõtmine). Holterit näidatakse kõigile patsientidele, kellel on kahtlustatud rütmihäired. Meetod tuvastab lühikesed intervallid, kui kokkutõmbed on ebaregulaarsed.\nNaistel on koronaararterite stenoos vähem levinud (koronograafia tulemuste põhjal täheldatakse selle vaskulaarse voodi oklusiooni meestel 3,4 korda sagedamini). Aterosklerootiliste naastude koostis on samuti oluliselt erinev. Nõrgema soo puhul on nad elastsemad ja vähem tõenäoliselt haavanduvad. Ateroskleroosi progresseerumine on vähem aktiivne, selle kahjustus on difuusne.\nMeeste esmase EKG andmetel on IHD tüüpiline vorm müokardiinfarkt, naistel - stabiilne stenokardia ST-segmendi tõusuga. Naispoolte stressitestid on vähem spetsiifilised ja ei aita kaasa haiguse õigeaegsele avastamisele 26% juhtudest.\nNaine, 36 aastat vana. Rasedus, 29 nädalat. Viimase kahe kuu jooksul kaebab vasakpoolse õlaliigese ja õla piirkonnas õhupuudus ja valu. Riik on seotud keha koormustega, mis on tingitud loote kandmisest. Arstidele ei kohaldatud. Rünnaku ajal kestsid sümptomid umbes 4 tundi. Valuvaigisteid ja rahustavaid ravimeid ei aktsepteeritud. Kutsuti kiirabi meeskond.\nVastavalt EKG-le ja troponiini testile tehti CHD diagnoos: müokardiinfarkt, mille ST kõrgus oli vasaku vatsakese tipus ja vaheseinas. CH 2a.\nRaseduse pikendamine selle tingimusega on otsene oht ema elule. Viidi läbi meditsiiniline abort.\nHaiguse põhjuseks oli loote sünnieelne areng, mille tagajärjel kasvas südame-veresoonkonna süsteemi koormus 25-35% ja koronaararterite võrgustik ei suutnud anda piisavat toitumist. Kliinilised ilmingud olid mittespetsiifilised ega võimaldanud kindlalt diagnoosida kindlalt täiendavate kontrollimeetodite puudumisel.\nSeega on meestel südame isheemiatõve märgid märgatavad erinevused patoloogia patoloogias naiste hulgas. Üksikasjalikum ja tähelepanelikum on vajalik, kui rindkere vasakul poolel tekib ebamugavustunne, halvenenud treeningtolerants ja stressitaluvus. Kuigi praegu ei ole IHD-l võimalik taastumist lõpule viia, aitab õigeaegne meditsiiniabi otsimine parandada prognoosi ja parandada elukvaliteeti, mis on eriti oluline kriteerium eakate ja vanurite jaoks.


Pee-Wee suur pühadefilmi ülevaade - Filmi Rewievs\nvanus 11+ i) < p>'/> Zany seiklusel on seksuaalset vihjet.\nvanus 11+ Põhineb 13 arvustust Seda kohe saama\nX Y-stAmetlik treilerPee-Wee suur puhkus X Y-st X Y-st X Y-stEelmine Järgmine\nSoovita värskendustPee-Wee suur puhkus\nEdendab täiel rinnal elamist: 'elage vähe', reisige, astuge mugavustsoonist välja. Väärtuste hulka kuulub sõprus, julgus, erinevuste aktsepteerimine.\nPee-Wee on sõbralik, helde, suurepäraselt leidlik ja pädev. Fairville'i linna alati head inimesed tagastavad tema sõpruse, soojuse ja huumori. Selles seikluses on Pee-Wee valmis reegleid rikkuma ja südameid murdma; ta teeb seda, kuid kannab mõlema käitumise jaoks kergeid tagajärgi. Etniliselt mitmekesine. Naermise tekitamiseks kujutatakse ülekaalulisi naisi.\nMultifilmide tegevus: koomiline pangarööv ja automaatne tagaajamine naissoost vägivallatsejatega, kes vehkivad nugadega; ülerohke padjavõitlus; hirmutav hetk, oodates ussi välimust pimedas ruumis ussifarmis; öösel autosõit, hunt ulub; naised kukuvad puust välja; põllumees, kes näitab püssile püssi; hirmutavad helid metsas; Pee-Wee kukkumine kaevu. Keegi pole tõsiselt haiget saanud.\nKoomiks keskendub mõnele suure rinnaga naispangaröövlile; neil on meesstripparitega padjavõitlus. Naine puudutab oma rindu. Pee-Wee'ga flirdib üheksa meelemeelset (mõned ülekaalulist) naist.\nPaar kerget solvangut: 'wimp', 'orav'. Üks 'kurat'.\nKommide mainimine: Juurõlutünnid, Charlestoni närimiskumm, Skittles.\nVanemad peavad seda teadmaPee-Wee suur puhkuson teretulnud täiendus Pee-Wee Hermani köitvale filmihindade kogule. Peaaegu 30 aastat pärast viimast ekraaniletulekut on süütu, leidlik mees-laps tagasi seiklusega, mis püsib kergesti omaette. Ideaalis oleks tänane publik Pee-Wee ja tema erinevate 'mängumajadega' tuttav, kuid see pole vajalik. Kerge tegevus ja / või seksuaalne vihje - koomiline pangarööv suurte rindadega naistega, meesstripparid, politsei tagaajamine, lühike vastasseis maduga, kukkumine kaevu, inimrööv - on kõik koomilised, mitte kunagi tõsiselt hirmutav või sugestiivne ning sobib vanematele lastele.\nTäiskasvanud Kirjutas Kbaker412 25. märts 2016 vanus 13+\nPidime selle filmi oma 7–8-aastastega välja lülitama. Seal on stseen, kus Pee-Wee röövivad kolm suurt rinnaga naist ja 3 meessoost stripparit ... Teata sellest arvustusest Vanem Kirjutas dibenga 24. märts 2016 vanus 12+\nEi jõudnud liiga kaugele. Pee Wee on alati olnud natuke ebaviisakas tegelane, kuid ta nagu ei prooviks enam. Üle seksualiseeritud ja vägivaldne röövimine ... Teata sellest arvustusest\nTeismeline, 13-aastane Kirjutas Farmgirl1579 22. aprill 2016 vanus 14+\nTõesti, see saade on lapsemeelne, isegi kui see film mulle ei meeldi. See peab olema rohkem pg-14. Teata sellest arvustusest 9-aastane laps 22. märts 2016 vanus 7+\nHea 7+ inimesele\nKeel nagu [Badass, Hell, Crap, Shutup.] Teata sellest arvustusest\nPEE-WEE SUUREL PÜHAL on see „Pee-Wee” (vananev Paul Reubens) erinev. Erinevalt Pee-Wee Hermanist, mida me varem tundsime, pole see Pee-Wee kunagi oma sõbralikust, pildiga ideaalsest kodulinnast välja sõitnud. Ta on Fairville'is enam kui rahul, sest tema Rube Goldbergi leiutised muudavad tema kodu tõeliseks lõbu ja omapärasuse varakambriks ning tema töö lühitellimuskokana Dan's Dineris on peaaegu parim töö, mida Pee-Wee-sugune poissmees võiks saada . Veelgi enam, kõik armastavad teda. Kõik see muutub, kui uus kutt linna tuleb. Joe Manganiello (iseendana) ja Pee-Wee on kohe kiired sõbrad ning Joe soovib, et Pee-Wee tuleks New Yorki, et tulla suurejoonelisele sünnipäevapeole. Esialgu on Pee-Wee vastumeelne. Ta ei taha kuhugi minna, ei taha midagi uut proovida. Kuid Joe on väga veenev ja silmapilk on Pee-Wee oma elu teekonnal väljas. Kohtudes hämmastava valikuga Americana ja ekstsentrikutest - pungipangaröövlitest jahipüssist põllumehena kogu Amishi külani - õpib Pee-Wee tundma rõõmu reeglite ja südamete rikkumisest, luues samal ajal väärtuslikke uusi sõpru ja leides end keset põnevaid seiklusi. Kas Pee-Wee jõuab peoks Joe Manhattani katusekorterisse? Ja sama oluline, kas Fairville on valmis teda tagasi võtma, kui tema puhkus on läbi?\nTänaste laste ja nostalgiliste täiskasvanute laste jaoks on õnn, et superfänn Judd Apatow tuli kaasa, et julgustada Paul Reubensi Pee-Wee tagasi tooma. Tegelane on vananenud, süütu, avatud südamega ja omapärane nagu kunagi varem - kuid uue kaldega. Seda Pee-Wee pole kunagi kusagil olnud; ta pole kunagi kogenud elu väljaspool oma armastatud kodulinna. Mis suurepärase võimaluse see režissöör John Lee'le ja Reubensile andis. Nad lõid veetleva maanteefilmi, kus sel teel olevad tegelased ja sündmused meenutasid vidinaid, mis moodustasid kõik Pee-Wee mängumajast leitud Rube Goldbergi leiutised. Hoolimata mõnest loidast hetkest ja lootusest mõnele dateeritud vaatemängule (ülekaalulised naised, pungipanga röövlid), on rõõmuhüüded kõikidele mängijatele sobivad - eriti väga armastusväärse Pee-Wee enda jaoks.\nPered saavad rääkida filmiterminist „road movie”. Mis see on ja milline on vorming? Miks on see nii ahvatlev kontseptsioon? Kas teil on lemmik 'road movie'?\nMõelge selle filmi kostüümidele. Alustades Pee-Wee-st endast ja joostes läbi inimeste, keda ta seiklusel kohtab, siis kuidas räägivad kostüümid, mille filmitegijad valisid, teile kohe tegelastest (s.o Ussifarmi omanikest, juuksuritest, Grizzly Bear Danielsist)?\nMiks arvas Pee-Wee uus sõber Joe, et tema jaoks on oluline Fairville'ist 'puhkus' võtta? Kuidas rikastavad meid reisimine, millegi uue proovimine ja rutiinist välja astumine?\nDVD-l või voogesitusena: 18. märts 2016\nOsades: Paul Reubens, Joe Manganiello\nhalvad emad, miks see on hinnatud r\nfilmiarvustus free State of Jones


Safran on sügisel õitsev sibullill. Safrani peened niidid saadakse safrankrookuse emakasuudmetest. Vastpuhkenud õied korjatakse pärast hommikukaste kuivamist. Nendest eraldatakse emakasuudmed, mida kuivatakse 15 minutit erilises kuivatis või pool tundi toatemperatuuril. Valmis safran kujutab endast veidi õlist massi, mis koosneb omavahel põimunud tumepruunikaspunastest ning helekollastest habrastest niidikestest. Mida vähem on massis helekollaseid niidikesi (tolmukaid) seda kvaliteetsem on maitseaine. Safrankrookust kasvatatakse Hispaanias, Lõuna-Prantsusmaal, Itaalias, Türgis, Iraanis, Indias, Pakistanis, Hiinas, Aserbaidzaanis, Dagestaanis ja Krimmi lõunarannikul.\nSafran on maailma kalleim maitseaine, kuna safrankrookuse emakasuudmed korjatakse käsitsi. 125 g safrani saamiseks kulub üle 20 000 safrankrookuse. Kõrgemalt hinnatakse safraniniite, sest peenestatud safran ei pruugi olla ehtne.\nTeiste vürtsidega sobib safran halvasti, kuulub ainult mõnede vürtsisegude koostisesse. Sfranit, kui väga tugevamaitselist vüstsi lisatakse toidule väga vähe. Et liigne safranikogus ei rikuks toitu, võib seda lisada lahusena. Kõigepealt valmistatakse safrani-piirituslahus, mida vastavalt vajadusele lahjendatakse. Lisatakse toidule 4-5 minutit enne valmimist. Pagaritoodetele taigna segamise ajal 0,1 g 1-1,5 kg taigna kohta.\nveise- ja kanalihast toitudes, jõuluroogades, suppides, kastmetes, kala-, köögivilja ja riisiroogades (pilaffis), puuviljakreemides, kookides ja saias. Liha- ja kanasalatites, aedoa ja baklaþaanitoitudes. Annab toidule erilise maitse ja ereda kuldkollase värvuse.


Home And Away: Tšikk tšätt\nKüll on tore reedesel päeval kodus olla ja puhata. Muidugi uni läks enne kella 8 ära, aga siiski oli uni pikem kui tavaliselt enne kella 6 ärgates. Eile tuli veiniisu ja seekord läks terve pudel hästi sisse. Teen Eestisse minekuks trenni :P Kell 3 öösel ärkasin pohmakaga, jõin natukene vett, vähkresin voodis ringi ning ärkasin hiljem üsna värskelt. See öine episood oli küll piisavalt ebamugav, et Eestis rangelt piiri pidada.\nKui esmalt oli Eestisse minek natukene vastu, sest põhjus minekuks ei ole ju kõige suurepärasem, siis nüüd hakkab mulle see reis aina rohkem meeldima. Ma nii ootan teistsugust ümbrust ja pere nägemist. Ning omaette olemist ja asjatamist, sest ma tulen üksinda. Seda omaette olemise tahtmist ja enese käikude üle otsustamise soovi on mul viimasel ajal aina rohkem ja rohkem, aga sellesse ma ei tahaks väga süveneda siin.\nIgatahes, varsti tuleb hakata triikima ja oma 10kg käsipagasit pakkima, mis tuleb hästi ära planeerida. Lisaks tuleb kindlasti piisavalt magada, sest lend läheb kell 6:35 esmaspäeva hommikul ning enne seda peab Stansteadi lennujaama sõitma. Õnneks üks hea sõber lubas sõidutada, seega ei pea ma bussiga sinna õhtu ennem minema. Eks näis kui palju ma peale seda RyanAiri kõval istmel und saan. Kui ei saa, siis vähemalt bussiga Tallinnast Võrru sõites ehk ikka suigatan, kui liialt elevil ei ole.\nTäna on aga mingi aeg plaanis Uxbridges käia ja poodides kolada. Vaja on kusagilt ka natukene Eurosid juurde osta, mis on hetkel küll valus, sest Euro ja Naela kurss on küll jumalast jama (Naelu Eurodeks vahetades). Meil peaks kusagil Euro münte ka alles olema... Tuleb otsida natukene. Lisaks peab passi jaoks uue pildi ka tegema. Ainus hea asi uue passiga ongi uus pilt, sest vana passi pilt on ilmselt üks hirmsamaid pilte must elusees - 10kg paksem ja hirmus lühikene ja nõme tukk.\nKaalust rääkides, see on mul rõõmsalt langenud ja ma ei ole ammu oma kehaga nii rahul olnud. Mingit suurt dieeti ma siin pidanud ei ole, lihtsalt jälgin, mida söön ja niimoodi olengi 57kg peale saanud. Vahepealsed paar stressikat olukorda röövisid ka mu söögiisu, seega need ilmselt aitasid ka kaasa, kuid nüüd tuleb vaid kaalu hoidmisele keskenduda. Vahepeal ikka teen kodus harjutusi ka, et lihastoonust juurde saada. Üldiselt on kerge olla, ma tunnen end kenana ja mu armastatud kitsad riided näevad mu seljas päris head välja, isegi kui ma seda ise ütlen :P\nAnonymous 29 March 2013 at 22:46\nEestis passi ja/või ID kaarti tehes tehakse pilt KMA-s kohapeal. Ma ei tea, kas nad mujal tehtud pile üldse aktsepteerivad? Minu meelest mitte. Igal juhul eraldi raha Inglismaal sellele küll ei maksa kulutada. KMA-s nad mu meelest lubavad paari eri versiooni vahel valida ka, ei pea kõige hirmsama ehmatanud näoga järgmiseks 5 aastaks pildi peale jääma :-)\nAlice 29 March 2013 at 23:26\nEesti passi pildil on jah eri suurused ja tingimused nii, et on palju taibukam see Eestis koha peal lasta teha. Samuti miks sa üldse mingeid eurosi vahetada tahad? Võta Eestis olles lihtsalt oma pangakaardiga teatud summa raha välja ja asi korras, või maksa lihtsalt kaardiga. See väike summa mis sa selle pealt maksad on väiksem kui eurosi vahetades kursi ja vahetusmaks kokku :)\nAnonymous 30 March 2013 at 00:18\nNad ei lase pilti ise valida, valivad sinu eest (kolme kaadri vahel, mis kabiinis teed) ja näiteks minul juhtus nii, et tegin pildid ära, aga ametnik saatis kabiini tagasi, kuna naeratasin pildil. No proovi siis kena pilti teha, kui naeratada ka ei tohi. Nüüd ongi mul passis-id-kaardil pilt, kus hoian suud kramplikult kriipsuna, sest pildi valis ju ametnik, mitte mina.\nAnonymous 30 March 2013 at 01:35\nMina sain juulis dokumente vahetades küll viia oma pildi, mis oli fotograafi juures tehtud. Esimene neile ei meeldinud, sest prilliserv varjas veidi silmalaugu. Teise tegin prillideta, läks hästi läbi. :) KMA-s on hea pildi saamine juhuse asi.\nAlice 30 March 2013 at 01:54\nMari, ma pidasin silmas, et tee foto Eestis fotograafi juures mitte seal passi kohas. Meil siin Inglismaal pead sa Eesti passipildi tegemiseks minema fotograafi juurde kuna need fotomasinad kus ise pilti saad teha ei ole õigete mõõtmetega. Eestis fotograafi juures saad kohe õigete mõõtmetega ja maksab vähem :) Passi kohas sa ei saa ise oma fotot valida (nemad valivad mis nende nõudmiste järgi õige on aga ei pruugi sulle meeldida. Samuti ei saa endale sealt ühtegi fotot)\nAnonymous 30 March 2013 at 07:25\nSee pole enam ju KMA, see on PPA (ehk siis politsei põhimõtteliselt).\nAga see pildi teema on natuke veider, ma saan aru, et mul eelmises passis oli pilt, kus olin 15-aastane. Aga nüüd, kas veidi üle ei ole pingutatud see teema, et appi, milline ma välja näen pildil ja kabiinis hea pildi saamine on juhus :) Kes seda passi, peale ametnike, üldse edaspidi vaatab?\nKreete 30 March 2013 at 10:38\nSa seda tead, et kiirpassi saab kätte Tallinnas ainult? (vähemalt eelmise suve seisuga oli nii)\nMari 30 March 2013 at 20:45\nTean, see on uuritud. Helistasin isegi ükspäev sinna ja uurisin, mis ja kuidas :)\nMari 30 March 2013 at 20:48\nKiirpassi lähen tegema Põhja Prefektuuri Kodakondsus- ja Migratsioonibüroosse, sest ainult politsei saab Eestis kiirpassi välja anda.\nNende koduleht ütleb küll, et ise tuleb pilt kaasa võtta. Siin on mul üks pilt tehtud ja igaks juhuks võtan kaasa. Kui vaja seal uus teha, siis ei ole hullu. See pisiasi mind enam peatama küll ei hakka :)\nAnu 30 March 2013 at 21:33\nNeid büroosid on Tallinnas mitu, mitte ainult üks. Mine Narva mnt Foorumi keskuses olevasse KMA-sse. Sealt saab passi kõige kiiremini kätte ja asub kesklinnas ka. Tuttavad tegid Lasnamäel ja läks 3p, ma sain Foorumist päevaga. Lõuna ajal ja pärast 5-te võib seal ainult aega minna. Foto teed fotokabiinis ja 3 pildi vahel saad valida. Sinu eest valitakse ainult juhul, kui mingi pilt ei sobi mingil põhjusel (passipiltidel on üsna ranged reeglid). Tunduvalt normaalsem on mu meelest kabiinis teha, sest seal ikka näed ka milline pilt tuleb ja maksma ei pea :)\nMari 30 March 2013 at 22:31\nAitäh soovituse eest! Ma ei ole veel otsustanud, millisesse minna, aga mõtlesin Narva Mnt oma. Kuna ma muidu paar päeva Võrus ja alles neljapäeval sõidaks Tallinnasse tagasi passi järgi, seega päris päevaga ei ole vaja seda kätte saada.\nÄra häbene ja lahutus-uudist\nTahtsin teha postituse, et mainida, et kui te tahaks iial mulle midagi öelda või ühendust võtta, siis tehtke seda julgelt kas meilid...\nKaks reisi ühes kuus\nOlen elus ja lähen reisile\nSuveks vormi. Jälle.


Veskimetsa alune on ülastest valge. Teepervedel aga sirutuvad taeva poole lambanisad – põldosja kevadised võrsed. Nädala algusest saati silgutab metsatukas väike-lehelind, kohal on must-kärbsenäpp. Esimest kolme suitsupääsukest märgati paksunahaliste maja ümber vidistamas kesknädalal.\nHaneparved lendavad kaagatades üle loomaaia. Osa üle lendavatest suur-laukhanedest aga tunnevad end loomaaias turvaliselt ja laskuvad toituma nii miilude suurde aedikusse kui ka linnutiikide tühjadele niitudele.\nLoomaaia asukad on algust teinud talvekarvast vabanemisega ja näevad mõneti tokerjad välja.\nAmuuri leopardid vahetati aedikutes – ekspositsioonis on nüüd Alexei – ja mõlemale loomale anti muudele mänguasjadele lisaks uudistamiseks ka suur pappkast.\nEmaelevantidele ja karakalidele toodi aedikutesse uut liiva. Isaelevant Carl aga toimetas hoolega sinisaviaugus.\nSurikaatidele puhuti seebimulle. Neil võttis veidi aega, et aru saada, millega tegu. Kääbusjõehobu Pupale lasti kuulamiseks džässmuusikat, kuid see talle ei meeldinud ja ta kablutas uksest välja.\nPärast pühapäevast basseiniklaaside pesu polaariumis ujusid jääkarud nii hoolega, et nüüd on mõlemal mõnus pikalt pikutada.\nOhtlikuks muutunud kuused takiinide aedikute ääres võeti kesknädalal maha. Mõnusalt kuuselõhnased oksad ja pakud lähevad loomaaialoomadele söödaks ja elukeskkonna rikastamiseks.\nLaste loomaaia küülikutele, kilpkonnadele ja teistele pisiloomadele korjati maiustamiseks värsket võilille ja naati.\nLiigikaitseuuringute keskuses elavad lagritsad on talveunest virgunud ja esmaspäeval pandi kokku esimene paar.\nUhkeid karvaseid sarvi kandvad miilupullid aga eraldati miilulehmadest, et sigimist kontrolli alla saada.\nTalvekorterist lubati õueaedikusse hiina lasuurharakas. Teda näeb faasanite reas kuukabarra elupaiga kõrval. Sealsamas lähedal uhkeldab metalselt läikiva sulestikuga kroon-läikfaasani kukk.\nSiberi kaljukitse sikk võib uhkust tunda: teisipäeval ja kolmapäeval täienes tema kari kahe tallekese võrra. Neljapäeval aga nägi esimene talleke ilmavalgust alpinaariumi buhhaara uriaalide karjas. Neid on tore pühapäevasel emadepäeval uudistama tulla! Külastajate eest varjatud alal sündis teine talleke buhhaara uriaali Joca karja.\nSompus õhtupoolikul loomaaeda sattunutel tasub ameerika piisonite aedikul silm peal hoida. Just sellise ilmaga meeldib neile suurtele veistele jooksutuurid üles võtta.\nLäinud reedel vaktsineeriti šimpansid Betty ja Quincy kolmanda doosiga koroona vastu. Vaevusi pärast süsti ei täheldatud.\nTuleval nädalal asub oma uue kodu ja tuleviku poole teele teravmokk-ninasarvik Kibeta – esimene Tallinna loomaaias sündinud ninasarvikuvarsake.\nKagu-Aasia troopilise vihmametsa hoone sai murumättakatte, hoones sees aga valmivad kunstkaljud.


Lähenemiskeeld – Vikipeedia\nLähenemiskeeld või kaitsekorraldus on korraldus, mida kohus kasutab isiku, eseme, ettevõtte, riigi, asutuse, või üksuse kaitsmiseks, olukorras, mis hõlmab väidetavat perevägivalda, laste väärkohtlemist, kallaletungi, ahistamist, jälitamist või seksuaalset vägivalda.\nPiirangute ja isikukaitsekorralduste seadused on kohtupiirkonniti erinevad aga kõik neist määratlevad, kes saab korralduse esitada, millise kaitse või leevenduse inimene sellest korraldusest saab ja kuidas korraldus täide viiakse. Kohus annab vastaspoolele korralduse hoiduda teatud toimingutest või nõuda teatud sätete täitmist. Täitmata jätmine on korralduse rikkumine, mis võib kaasa tuua kurjategija vahistamise ja vastutusele võtmise.\nKõik kaitsekorralduse määrused lubavad kohtul anda väidetavale väärkohtlejale ülesandeks jääda kellestki teatud kaugusele, näiteks tema kodust, töökohast või koolist (eemale hoidmise sätted) ja mitte temaga ühendust võtta. Väidetavad ohvrid võivad üldjuhul ka taotleda kohtult korraldust keelata igasugune kontakt, olgu see siis telefoni teel, märkmete, posti, faksi, e-posti, teksti või lillede, kingituste või jookide kättetoimetamine (sätted "kontakti puudumine"). Samuti võivad kohtud anda väidetavale väärkohtlejale korralduse mitte kedagi vigastada ega ähvardada.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Lähenemiskeeld&oldid=5780650"\nLehekülje viimane muutmine: 23. detsember 2020, 18:50\nSelle lehekülje viimane muutmine: 18:50, 23. detsember 2020.


Eelnõukohase korralduse punktiga 1 tehakse järgmised muudatused. - PDF\nDownload "Eelnõukohase korralduse punktiga 1 tehakse järgmised muudatused."\n1 Vabariigi Valitsuse korralduse Vabariigi Valitsuse 5. augusti a korralduse nr 615 Euroopa Komisjonile esitatav Natura 2000 võrgustiku alade nimekiri muutmine eelnõu seletuskiri 1. Sissejuhatus Euroopa Liidu kaitstavate alade võrgustik Natura 2000 on moodustatud kahe direktiivi Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/147/EÜ (ELT L 20, , lk 7 25) loodusliku linnustiku kaitse kohta (edaspidi linnudirektiiv) ning EÜ nõukogu direktiivi 92/43/EMÜ (EÜT L 206, , lk 7 50) looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta (edaspidi loodusdirektiiv) alusel. Natura 2000 võrgustik koosneb linnudirektiivi artikli 4 lõike 1 ja 2 alusel valitud linnualadest ning loodusdirektiivi artikli 3 lõike 1 ja artikli 4 alusel valitud loodusaladest. Linnudirektiiv ei sätesta linnualade valimiseks täpseid kriteeriume, seetõttu töötati need välja koostöös Eesti Ornitoloogiaühinguga Hollandi riigi poolt rahastatud linnualade valimise projekti raames. Linnualade valimisel kasutati järgmisi kriteeriume: pesitsevate liikide puhul: 1) üks viiest parimast alast vastava linnuliigi kaitseks (lisatingimus: vähemalt 1% Eesti arvukusest ja vähemalt 2 paari); 2) 1% Eesti arvukusest rändavatel veelindudel (lisatingimus: vähemalt 2 paari). mitte-pesitsevate liikide puhul: 1) üks viiest parimast alast vastava linnuliigi kaitseks (lisatingimus: vähemalt 0,1% rändetee populatsiooni arvukusest ja vähemalt 5 isendit); 2) 1% rändetee populatsiooni arvukusest rändavatel veelindudel; 3) pudelikaelaala (ala läbib rände ajal üle 3000 haukalise ja pistrikulise või sookure); 4) peatub veelindu. Loodusalade valikukriteeriumid on toodud loodusdirektiivi III lisas. Selle järgi tuleb loodusalade valikul arvestada elupaigatüüpide esinduslikkust, struktuuri ja funktsioonide säilimise määra ja ala olulisust elupaigatüübi soodsa seisundi säilimise seisukohast. Taime- ja loomaliikide elupaikade valimisel tuleb arvestada liigi populatsiooni seisundit ning liigi elupaiga struktuuri ja funktsioonide säilimise määra ning ala olulisust liigi säilimise seisukohast lähtudes. Loodusalade valikul tuleb veel eelistada alasid, kus esineb mitmeid erinevaid elupaiku ning arvestada alade geograafilist katvust. Natura 2000 võrgustiku loomises osalevad kõik Euroopa Liidu liikmesriigid võrdeliselt sellega, mil määral tema territooriumil leidub loodusdirektiivis nimetatud looduslikke elupaigatüüpe ja liikide elupaiku. Natura 2000 võrgustiku eesmärk on säilitada ning ka taastada väärtuslikke ja ohustatud elupaiku, ühtlasi kaitsta ohustatud liike ning nende isendite elupaiku, seega aidata kaasa looduse mitmekesisuse säilimisele. Looduskaitseseaduse 91 lõike 6 kohaselt kinnitab Vabariigi Valitsus korraldusega Euroopa Komisjonile esitatava Natura 2000 võrgustiku alade loetelu. Esmakordselt kinnitas Vabariigi Valitsus nimetatud loetelu 5. augusti a korraldusega nr 615 Euroopa Komisjonile esitatav Natura 2000 võrgustiku alade nimekiri. Korraldusega kinnitati Eesti Natura 2000 linnu- ja loodusalade nimekiri, loodusalade kaitse-eesmärgid ja ülevaatekaardid. Nimekirja on täiendatud 23. aprilli a korraldusega nr 148, 16. detsembri a korraldusega nr 486 ning 27. mai a korraldusega nr 101. Täna kehtivas Eesti Natura 2000 alade nimekirjas on 66 linnuala ja 542 loodusala. Loodusalad ja linnualad kattuvad osaliselt või täielikult, 1\n2 seega on Natura 2000 alade pindala kokku keskkonnaregistri andmetel ha, millest ligikaudu pool hõlmab merd ja pool maismaad. Eesti maismaaterritooriumist katab Natura 2000 võrgustik keskkonnaregistri andmetel 17%. Lisaks tehakse täiendusi Natura 2000 aladel, mille riigisisene kaitsekord on tänaseks muudetud. Natura 2000 aladel täpsustatakse nii kaitse-eesmärke kui ka välispiire, et tagada elupaikade ja liikide soodne seisund. Olemasolevate riigisiseste kaitstavate alade laiendused ning kaitse-eesmärgid on Natura 2000 alade võrgustikku lisatud ainult juhul, kui nende kaitse alla võtmine on avalikustatud, maaomanikke on kaitsemeetmetest teavitatud ning Vabariigi Valitsus on need otsusega kinnitanud. Ainsa erandina on eelnõukohase korraldusega muudetud Kiigumõisa loodusala kaitstavate elupaikade loendit ilma, et sellekohane muudatus kajastuks Kiigumõisa maastikukaitseala kaitse-eeskirjas. Vt täpsemalt alapunkt 6. Natura 2000 alasid kaitstakse kui riigisiseseid kaitstavaid loodusobjekte vastavalt looduskaitseseaduse 10 lõigetele 1 ja 2. Tegevuse kavandamisel ja strateegiliste planeerimisdokumentide koostamisel tuleb keskkonnamõju või keskkonnamõju strateegilise hindamise käigus hinnata kavandatava tegevuse võimalikku mõju Natura 2000 loodus- ja linnualade kaitse-eesmärkidele ja alade terviklikkuse säilimisele. Keskkonnamõju hindamise õiguslikud alused ja kord on sätestatud keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seaduses. Korralduse eelnõu on koostanud Keskkonnaministeeriumi looduskaitseosakonna peaspetsialist Margit Tennokene (tel , Eelnõu keeletoimetaja oli õigusosakonna peaspetsialist Aili Sandre (tel , ja eelnõu õigusekspertiisi on teinud õigusosakonna jurist Käthlin Raudla (tel , ja nõunik Merike Laidvee (tel , Eelnõukohase korraldusega muudetakse Vabariigi Valitsuse 5. augusti a korralduse nr veebruaril a jõustunud redaktsiooni (RT III, , 2). Eelnõu ei ole seotud ühegi teise akti menetlusega. Natura 2000 võrgustiku muudatused esitatakse Euroopa Komisjonile selleks otstarbeks loodud veebikeskkonna kaudu. Seejärel saadetakse kinnituskiri Eesti alalise esinduse kaudu Euroopa Komisjonile. 2. Eelnõu sisu Eelnõukohase korraldusega muudetakse 21 loodusala kaitse-eesmärke ning täpsustatakse 32 loodusala ja 8 linnuala piire. Vapramäe loodusala ja Elva-Vitipalu loodusala liidetakse ja nimetatakse ümber Elva loodusalaks ning Adraku loodusala liidetakse loodava Kärasi loodusalaga. Eelnõukohase korralduse jõustumise järgselt on Natura 2000 alade pindala kokku ha, seega suureneb kogupindala 2375 ha. Natura 2000 võrgustikus olevate loodusalade kogupindala laieneb 2088 ha, seda peamiselt Lavassaare (1215 ha), Väinamere (501 ha), Meenikunno (364 ha) ja Pähklisaare (124 ha) loodusalade arvelt. Linnualade kogupindala laieneb 2096 ha, peamiselt Lavassaare ja Väinamere aga ka Pärnu lahe (286 ha) linnualade arvelt. 2\n3 Korraldusega täpsustatakse kaitse-eesmärke, laiendatakse olemasolevaid alasid ning tehakse piiritäpsustusi, mis tulenevad ja aastal toimunud kaitstavate loodusobjektide eesmärkide ning piiride muutmisest. Kaitstavaid alasid on muudetud selleks, et tagada elupaikade ja liikide parem kaitse. Natura 2000 võrgustikku kuuluvaid alasid muudetakse vaid juhul, kui kaitstava loodusobjekti kaitseeesmärgid või piirimuudatused on Vabariigi Valitsus kinnitanud uue kaitse-eeskirjaga või kui olemasolev kaitsekord tagab lisatava liigi kaitse. Kaitse-eeskirjade seletuskirjad sisaldavad üldjuhul teavet Natura 2000 võrgustiku ala kaitse-eesmärkide muutmise ja piiride korrigeerimise kohta. Eelnõukohase korraldusega kavandatud Natura 2000 alade muudatused avalikustati ka teatega üleriigilises ajalehes Postimees 17. veebruaril a. Teade sisaldas andmeid, mis kaitse-eeskirjade seletuskirjades ei kajastu. Need on olukorrad, kus alal kehtivat kaitsekorda ja piire ei ole muudetud. Vabariigi Valitsuse 5. augusti a korralduse nr 615 Euroopa Komisjonile esitatava Natura 2000 võrgustiku alade nimekiri muutmise korralduse eelnõuga saab tutvuda kuni 1. märtsini a Keskkonnaministeeriumis. Üleriigilise ajalehe kaudu avalikustamine on piisav, kuna suur osa muudatustest on avalikustatud kaitstavate loodusobjektide kaitse-eeskirjade avalikustamise protsessi käigus (koos kaitse-eeskirja menetluse algatamise teate ja hiljem kaitse-eeskirja kätte toimetamisega on menetlusosalistele kätte toimetatud dokumendid, mis sisaldasid teavet Natura 2000 võrgustiku alade muudatuste kohta). Eelnõukohase korralduse punktiga 1 tehakse järgmised muudatused. Alapunktiga 1 lisatakse Aidu loodusala (EE ) kaitstavate elupaikade loendisse rohunditerikkad kuusikud (9050). Aidu loodusala on kaitse all Aidu looduskaitsealana, mille eesmärk on samuti rohunditerikaste kuusikute kaitse, seega tagab kehtiv kaitsekord elupaiga kaitse. Nimetatud elupaiga on Vabariigi Valitsus lisanud Aidu looduskaitseala kaitseeesmärkide hulka 31. oktoobri a määrusega nr 116 Aidu looduskaitseala kaitseeeskiri. Alapunktiga 2 lisatakse Ebavere loodusala (EE ) kaitstavate elupaikade loendisse vanad laialehised metsad (*9020). Ebavere loodusala on kaitse all Ebavere maastikukaitsealana, mille kaitse-eesmärkide hulka kuuluvad ka vanad laialehised metsad, seega tagab kehtiv kaitsekord elupaiga kaitse. Nimetatud elupaiga on Vabariigi Valitsus lisanud Ebavere maastikukaitseala kaitse-eesmärkide hulka 15. septembri a määrusega nr 101 Ebavere maastikukaitseala kaitse-eeskiri. Alapunktiga 3 muudetakse Elva-Vitipalu (EE ) loodusala nimi ning liidetakse alaga Vapramäe loodusala (EE ). Loodusala uus nimi on Elva loodusala (EE ). Nimetatud muudatus on seotud Vabariigi Valitsuse 10. märtsi a määrusega nr 29 Elva maastikukaitseala moodustamine ja kaitse-eeskiri kinnitatud Elva maastikukaitsealaga, mis moodustati Elva-Vitipalu maastikukaitseala, maastikulise üksikelemendi Vapramägi, Elva jõe hoiuala Tartumaal ja osaliselt Elva-Peedu metsapargi Pirnaku ja Liivamäe metsa lahustükkide liitmisel. Viidatud muudatusega ühtlustati piirnevate loodusalade kaitse-eesmärgid. Samuti lisatakse Elva loodusala (EE ) kaitstavate elupaikade loendisse allikad ja allikasood (7160) ja siirdesoo- ja rabametsad (*91D0). Elva loodusala on kaitse all Elva maastikukaitsealana, mille kaitse-eesmärkide hulka kuulvad ka allikad ja allikasood ning siirdesoo- ja rabametsad, seega tagab kehtiv kaitsekord elupaikade kaitse. Nimetatud elupaigad on Vabariigi Valitsus lisanud Elva maastikukaitseala kaitse-eesmärkide hulka eespool viidatud 10. märtsi a määrusega nr 29. 3\n4 Alapunktiga 4 jäetakse Haapsi loodusala (EE ) kaitstavatest liikidest välja laiujur (Dytiscus latissimus) aastal tehtud loodusalade välispiiride muudatusega jäi laiujur ekslikult Haapsi loodusala eesmärgiks. Haapsi loodusala teiste eesmärkide osas muudatusi ei ole, olemasolev kaitsekord tagab eesmärgiks seatud liikide ja elupaikade kaitse. Alapunktiga 5 tunnistatakse kehtetuks Karusoo loodusala (EE ) sätestav punkt. Karusoo loodusala asemel moodustatakse Kärasi loodusala (EE ). Vt. alapunkt 11. Alapunktiga 6 lisatakse Kiigumõisa loodusala (EE ) kaitstavate elupaikade loendisse nõrglubja-allikad (*7220). Osa allikatest, mis on tegelikkuses elupaigatüübi *7220 esindajad nõrglubjaallikad on olnud eksikombel registreeritud elupaigatüübi allikad ja allikasood (7160) alla. Parandused on juba sisse viidud EELISe Natura elupaikade registrisse, kuid vaja on täiendada ka kaitse-eesmärke ja Natura 2000 võrgustiku standardandmevormi. Paranduse tegemine on vajalik ka praktiliste kaitsekorralduslike tegevuste elluviimiseks. Eesti Loodushoiu Keskus viib läbi LIFE projekti Springday - Nõrglubjaallikate kaitse ja taastamine (Conservation and restoration of petrifying spring habitats (code *7220) in Estonia, LIFE SPRINGDAY, LIFE12 NAT/EE/000860), mille fookuses on nõrglubjaallikate kaitse ja seisundi parandamine. Selle projekti vahendeid on võimalik kasutada ka Kiigumõisa nõrglubjaalikate seisundi parandamiseks. Seda aga eeldusel, et andmete korrigeerimine EL andmebaasides toimub lähiajal projekti raames saab vajalikke töid teha kuni aasta lõpuni. Kiigumõisa loodusala kaitsekord on kehtestatud Vabariigi Valitsuse 12. detsembri a määrusega nr 294 Kiigumõisa maastikukaitseala kaitse-eeskiri. Erinevalt üldreeglist ei ole kaitse-eeskirjas kaitse-eesmärgina kirjas loodusala elupaikade loendisse lisatavat elupaigatüüpi nõrglubja-allikad (*7220), kuid selle kaitse on tagatud läbi praegu loendis oleva elupaigatüübi allikad ja allikasood (7160) kaitse. Muudatus loodusala kaitse-eesmärgis on läbi räägitud ka puudutatud maaomanikuga. Maaomanik vastuväiteid ei ole esitanud. Alapunktiga 7 lisatakse Kirikumäe loodusala (EE ) kaitstavate elupaikade loendisse rabad (*7110) ja siirde- ja õõtsiksood (7140). Kirikumäe loodusala on kaitse all Kirikumäe maastikukaitsealaga, mille kaitse-eemärkide hulka kuuluvad ka rabad ja siirde- ja õõtsiksood, seega tagab kehtiv kaitsekord elupaiga kaitse. Nimetatud elupaigad on Vabariigi Valitsus lisanud Kirikumäe maastikukaitseala kaitse-eesmärkide hulka 16. juuni a määrusega nr 63 Kirikumäe maastikukaitseala kaitse-eeskiri. Alapunktiga 8 lisatakse Koiva-Mustjõe luha loodusala (EE ) kaitstavate elupaikade loendisse puiskarjamaad (9070). Koiva-Mustjõe luha loodusala on kaitse all Koiva-Mustjõe maastikukaitsealana, mille kaitse-eesmärkide hulka kuululuvad ka puiskarjamaad, seega tagab kehtiv kaitsekord elupaiga kaitse. Nimetatud elupaiga on Vabariigi Valitsus lisanud Koiva- Mustjõe maastikukaitseala kaitse-eesmärkide hulka 25. veebruari a määrusega nr 25 Koiva-Mustjõe maastikukaitseala kaitse-eeskiri. Alapunktiga 9 lisatakse Kostivere loodusala (EE ) kaitstavate elupaikade loendisse kuivad niidud lubjarikkal mullal (6210), niiskuslembesed kõrgrohustud (6430) ja aasrebasesaba ja ürt-punanupuga niidud (6510). Kostivete loodusala on kaitse all Kostivere maastikukaitsealana, mille kaitse-eesmärkide hulka kuulivad ka nimetatud elupaigad, seega tagab kehtiv kaitsekord elupaikade kaitse. Nimetatud elupaigad on Vabariigi Valitsus lisanud Kostivere maastikukaitseala kaitse-eesmärkide hulka 29. detsembri a määrusega nr 162 Kostivere maastikukaitseala kaitse-eeskiri. 4\n5 Alapunktiga 10 jäetakse Kämbla loodusala (EE ) kaitstavate liikide loetelust välja harilik lendorav (Pteromys volans). Keskkonnaregistri andmete kohaselt registreeriti lendorava olemasolu kaitsealal viimati aastal. Pärast seda on teadaolev lendorava pesapuu tormi käes murdunud. Hiljem on elupaika korduvalt kontrollitud, kuid lendorava tegevusjälgi ei ole leitud. Muudatuse kaitse-eesmärkides on kinnitanud Vabariigi Valitsus 30. juuni a määrusega nr 67 Kämbla looduskaitseala kaitse-eeskiri. Kämbla loodusala teiste eesmärkide osas muudatusi ei ole, olemasolev kaitsekord tagab eesmärgiks seatud liikide ja elupaikade kaitse. Alapunktiga 11 lisatakse korralduse punkti 2 alapunkt 160¹ Kärasi loodusala (EE ). Kärasi loodusala on kaitse all Kärasi looduskaitsealana, kuhu kuulub endine Karusoo loodusala ja üks Adraku loodusala lahustükk (Kukemurrumetsa lendorava püsielupaik). Kärasi loodusala piir viiakse vastavusse Kärasi looduskaitseala Senkassaare ja Karusoo sihtkaitsevööndi piiridega. Natura 2000 loodusala nime muutmine on otstarbekas, kuna eelnõukohase korralduse Natura 2000 loodusala asub Kärasi looduskaitsealal. Loodusala eesmärkides muudatusi ei tehta, nii Adraku loodusala lahustüki kui Karusoo loodusala eesmärgid sätestatakse Kärasi loodusala eesmärkidena. Kärasi looduskaitseala on moodustatud Vabariigi Valitsuse 10. veebruari a määrusega nr 51 Kärasi looduskaitsealal moodustamine ja kaitse-eeskiri. Alapunktiga 12 lisatakse Lahemaa loodusala (EE ) kaitstavate elupaikade loendisse okasmetsad oosidel ja moreenkuhjatistel (sürjametsad 9060). Lahemaa loodusala on kaitse all Lahemaa rahvuspargina, mille kaitse-eesmärkide hulka kuuluvad ka okasmetsad oosidel ja moreenkuhjatistel, seega tagab kehtiv kaitsekord elupaiga kaitse. Nimetatud elupaiga on Vabariigi Valitsus lisanud Lahemaa rahvuspargi kaitse-eesmärkide hulka 19. veebruari a määrusega nr 18 Lahemaa rahvuspargi kaitse-eeskiri. Alapunktiga 13 lisatakse Lasila loodusala (EE ) kaitstavate elupaikade loendisse okasmetsad oosidel ja moreenkuhjatistel (9060). Lasila loodusala on kaitse all Lasila looduskaitsealana, mille kaitse-eesmärkide hulka kuuluvad ka okasmetsad oosidel ja moreenkuhjatistel, seega tagab kehtiv kaitsekord elupaiga kaitse. Nimetatud elupaiga on Vabariigi Valitsus lisanud Lasila looduskaitseala kaitse-eesmärkide hulka 4. veebruari a määrusega nr 15 Lasila looduskaitseala moodustamine ja kaitse-eeskiri. Alapunktiga 14 lisatakse Lavassaare loodusala (EE ) kaitstavate elupaikade loendisse kadastikud (5130), liigirikkad madalsood (7230), vanad loodusmetsad (*9010) ja soostuvad ja soo-lehtmetsad (9080) ning kaitstavate liikide nimekirja lisatakse eesti soojumikas (Saussurea alpina ssp. esthonica) ja kaunis kuldking (Cypripedium calceolus). Lavassaare loodusala on kaitse all Lavassaare looduskaitsealana, mille kaitse-eesmärkide hulka kuuluvad ka nimetatud elupaigad, seega tagab kehtiv kaitsekord elupaiga kaitse. Nimetatud elupaigad on Vabariigi Valitsus lisanud Lavassaare looduskaitseala kaitse-eesmärkide hulka 5. mai a määrusega nr 54 Lavassaare looduskaitseala moodustamine ja kaitse-eeskiri. Alapunktiga 15 lisatakse Meelva loodusala (EE ) kaitstavate elupaikade loendisse siirde- ja õõtsiksood (7140). Meelva loodusala on kaitse alla Meelva looduskaitsealana, mille kaitse-eesmärkide hulka kuuluvad ka siirde- ja õõtsiksood, seega tagab kehtiv kaitsekord elupaiga kaitse. Nimetatud elupaiga on Vabariigi Valitsus lisanud Meelva looduskaitseala kaitse-eesmärkide hulka oma 29. detsembri a määrusega nr 164 Meelva looduskaitseala kaitse-eeskiri. 5\n6 Alapunktiga 16 jäetakse Meenikunno loodusala (EE ) kaitstavate liikide loetelust välja harilik vingerjas (Misgurnus fossilis). Vingerjas oli Meenikunno loodusala kaitseeesmärkide hulgas tehnilise vea tõttu. Meenikunno loodusala teiste eemärkide osas muudatusi ei ole, olemasolev kaitsekord tagab eesmärgiks seatud liikide ja elupaikade kaitse. Alapunktiga 17 lisatakse Otepää loodusala (EE ) kaitstavate elupaikade loendisse allikad ja allikasood (7160) ning välja jäetakse lubjarikkad madalsood lääne-mõõkrohuga (7210) ja lammi-lodumetsad (*91E0). Värskeima Natura 2000 elupaikade inventuuri järgi on elupaigatüübi 7210 asemel inventeeritud liigirikkad madalsood (7230), mis on juba üks ala eesmärkidest. Elupaigatüüp lammi-lodumetsad asuvad alal killustatult ning inventuuri kohaselt on nende esinduslikkus märgitud väheesinduslikuks (D). Nimetatud muudatused on Vabariigi Valitsus sisse viinud Otepää looduspargi kaitsekorras 1. veebruari a määrusega nr 135 Otepää looduspargi kaitse-eeskiri. Alapunktiga 18 lisatakse Paadrema loodusala (EE ) kaitstavate elupaikade loendisse vanad loodusmetsad (*9010) ja välja jäetakse rohundite rikkad kuusikud (9050). Paadrema loodusala on kaitse all Paadrema looduskaitsealana, mille kaitse-eesmärkide hulka kuuluvad ka vanad loodusmetsad, seega tagab kehtiv kaitsekord elupaiga kaitse. Rohunditerikaste kuusikute elupaigatüüp oli ekslikult määratud aasta inventuuril selgus, et tegemist on soostuvate ja soo-lehtmetsade elupaigatüübiga, mille teises rindes leidub kohati kuuske. Nimetatud muudatused on Vabariigi Valitsus sisse viinud 29. detsembri a määrusega nr 167 Paadrema looduskaitseala moodustamine ja kaitse-eeskiri. Alapunktiga 19 lisatakse Paraspõllu loodusala (EE ) kaitstavate elupaikade loendisse nõrglubja-allikad (*7220). Paraspõllu loodusala on kaitse all Paraspõllu looduskaitsealana, mille kaitse-eesmärkide hulka kuuluvad ka nõrglubja-allikad, seega tagab kehtiv kaitsekord elupaiga kaitse. Nimetatud elupaiga on Vabariigi Valitsus lisanud Paraspõllu looduskaitseala kaitse-eesmärkide hulka 7. juuli a määrusega nr 76 Paraspõllu looduskaitseala kaitseeeskiri. Alapunktiga 20 lisatakse Pähklisaare loodusala (EE ) kaitstavate elupaikade loendisse vanad laialehised metsad (*9020). Pähklisaare loodusala on kaitse all Pähklisaare looduskaitsealana, mille kaitse-eesmärkide hulka kuuluvad ka vanad laialehised metsad, seega tagab kehtiv kaitsekord elupaiga kaitse. Nimetatud elupaiga on Vabariigi Valitsus lisanud Pähklisaare looduskaitseala kaitse-eesmärkide hulka 17. novembri a määrusega nr 132 Pähklisaare looduskaitseala moodustamine ja kaitse-eeskiri. Alapunktiga 21 lisatakse Rannaniidu loodusala (EE ) kaitstavate elupaikade loendisse liivased ja mudased pagurannad (1140), hallid luited (*2130) ja puiskarjamaad (9070) ning välja jäetakse püsitaimestuga liivarannad (1640). Rannaniidu loodusala on kaitse all Pärnu rannaniidu looduskaitsealana, mille kaitse-eesmärkide hulka kuuluvad ka pagurannad, hallid luited ja puiskarjamaad, seega tagab kehtiv kaitsekord elupaikade kaitse. Püsitaimestuga liivarandade elupaigatüüp on ekslikult määratud aastal tehtud poollooduslike koosluste inventuuri käigus selgus, et tegemist on rannaniitudega. Nimetatud muudatused on Vabariigi Valitsus kinnitanud oma 30. juuni a määrusega nr 69 Pärnu rannaniidu looduskaitseala kaitse-eeskiri. Alapunktiga 22 jäetakse Uulu-Võiste loodusala (EE ) kaitstavate elupaikade loendist välja rohunditerikkad kuusikud (9050). Uulu-Võiste elupaikade inventuuri käigus on rohunditerikkad kuusikud inventeeritud vanadeks loodusmetsadeks ning osaliselt ka soostuvateks ja soo-ehtmetsadeks ning metsastunud luideteks. Uulu-Võiste loodusala teiste 6\n7 eesmärkide osas muudatusi ei ole, olemasolev kaitsekord tagab eesmärgiks seatud liikide ja elupaikade kaitse. Nimetatud muudatus on Vabariigi Valitsuse poolt kinnitatud 29. detsembri a määrusega nr 165 Uulu-Võiste maastikukaitseala moodustamine ja kaitse-eeskiri. Alapunktiga 23 tunnistatakse kehtetuks punti 2 alapunkt 481 Vapramäe loodusala (EE ). Ala liidetakse Elva loodusalaga (EE ). Eelnõukohase korralduse punktiga 2 kavandatu kohaselt asendatakse korralduse lisas 2 Natura 2000 võrgustiku Harjumaa, Hiiumaa, Ida-Virumaa, Järvamaa, Jõgevamaa, Läänemaa, Lääne-Virumaa, Pärnumaa, Põlvamaa, Saaremaa, Tartumaa, Valgamaa ja Võrumaa Natura 2000 linnu- ja loodusalade kaardid. Riigisiseste kaitstavate alade piire on muudetud, et tagada paremini elupaikade ning liikide kaitse. Seetõttu tuleb Natura 2000 loodus- ja linnualade piirid kaitstavate alade piiridega vastavusse viia. Eelnõukohase korraldusega laiendatakse või täpsustatakse Natura 2000 alade piire järgmiselt: Adraku loodusala pindala väheneb 10,5 ha; Aidu loodusala pindala suureneb 3,5 ha; Ebavere loodusala pindala väheneb 0,1 ha; Elva loodusala pindala 1072,2 ha; Haanja linnu- ja loodusala pindala suureneb 47,9 ha; Ihamaru-Tilleoru loodusala pindala väheneb 0,3 ha; Karula-Pikkjärve loodusala pindala suureneb 2 ha; Kirikumäe loodusala pindala väheneb 8,8 ha; Kosemäe loodusala pindala väheneb 0,7 ha; Kostivere loodusala pindala suureneb 14,6; Kämbla loodusala pindala väheneb 0,7 ha; Kärasi loodusala pindala 152,6 ha; Lahemaa linnu- ja loodusala pindala väheneb 56,6 ha; Lasila loodusala pindala suureneb 6,1 ha; Lavassaare linnu- ja loodusala pindala suureneb 1215,1 ha; Maruoru loodusala pindala väheneb 1,1 ha; Meelva linnu- ja loodusala pindala suureneb 53 ha; Meenikunno linnu- ja loodusala pindala suureneb 364,4 ha; Muraka linnuala pindala suureneb 17,2 ha; Naissaare loodusala pindala väheneb 5,3 ha; Otepää linnu- ja loodusala pindala väheneb 346,7 ha; Paadremaa loodusala pindala väheneb 2,8 ha; Palakmäe loodusala pindala väheneb 0,6 ha, Parila loodusala pindala suureneb 9,3 ha; Pähklisaare loodusala pindala suureneb 123,5 ha; Pärnu lahe linnuala pindala suureneb 300 ha; Rannaniidu loodusala pindala suureneb 23,6; Selisoo loodusala pindala suureneb 17,3 ha; Smolnitsa loodusala pindala suureneb 1,2 ha; Suure-Aru loodusala pindala suureneb 0,8 ha; Tikste loodusala pindala väheneb 0,4 ha; Uulu-Võiste loodusala pindala väheneb 34,7 ha; Valgesoo loodusala pindala väheneb 10,8; Verijärve loodusala pindala suureneb 3,1 ha; Veski loodusala pindala väheneb 1,5 ha; Viitna loodusala pindala suureneb 1,3 ha; Vulbi loodusala pindala suureneb 0,3 ha ja Väinamere linnu- ja loodusala pindala suureneb 501,4 ha. Kõik nimetatud pindalade muudatused on käsitletud ja avalikustatud konkreetse ala kaitseeeskirja kehtestamise või muutmise menetluse käigus. Alade detailsete kaartidega saab tutvuda Keskkonnaministeeriumis, Keskkonnaametis, keskkonnaregistris ning maainfosüsteemis ( 3. Korralduse mõju ja rakendamiseks vajalikud kulutused Natura 2000 alal on võimalik taotleda Natura 2000 toetust põllumajandusmaale, erametsamaale või poolloodusliku koosluse hooldamiseks. Neid toetusi rahastatakse Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse 65 lõikes 1 nimetatud Eesti maaelu arengukava kohaselt Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD). Arengukava järgi on kogu perioodi poollooduslike koosluste hooldamise toetuse eelarveks 7\n8 kavandatud 40 miljonit eurot, põllumajandusmaa toetamiseks 4,7 miljonit eurot ning erametsamaa toetusteks 28 miljonit eurot. Natura 2000 alade kaitse korraldamiseks on võimalik saada toetust Euroopa Liidu struktuurivahenditest. Ühtekuuluvuspoliitika fondide rakenduskava alusel suunatakse ühtekuuluvusfondist meetmele Kaitsealuste liikide ja elupaikade säilitamine ning taastamine kokku 54 miljonit eurot. Korralduse rakendamine uut olulist mõju lisanduvatele aladele, kus asuvad poollooduslikud kooslused, ei avalda. Poollooduslike koosluste hooldustoetust makstakse kõigil kaitstavatel aladel. Edaspidi on maaomanikul võimalik taotleda Natura 2000 toetust erametsamaale või maakasutajal põllumajandusmaale. Neid toetusi makstakse EAFRD vahenditest ning korraldusega ei kaasne täiendavaid kulusid riigieelarvest. Korralduse rakendamine alade kaitsekorraldamise osas olulisi muudatusi kaasa ei too. Natura 2000 alade laiendustel tuleb tegevuse kavandamisel ja strateegiliste planeerimisdokumentide koostamisel keskkonnamõju või keskkonnamõju strateegilise hindamise käigus hinnata kavandatava tegevuse võimalikku mõju Natura 2000 loodus- ja linnualade kaitseeesmärkidele ja alade terviklikkuse säilimisele. Korralduse rakendamine avaldab positiivset mõju loodus- ja elukeskkonnale. 4. Korralduse jõustumine Korraldus jõustub üldises korras. 5. Eelnõu kooskõlastamine Eelnõu esitatakse kooskõlastamiseks Rahandusministeeriumile ja Maaeluministeeriumile eelnõude infosüsteemi EIS kaudu. 8\nKoiva-Mustjõe maastikukaitseala ja Koiva-Mustjõe luha hoiuala kaitsekorralduskava\nKoiva-Mustjõe maastikukaitseala ja Koiva-Mustjõe luha hoiuala kaitsekorralduskava 2010-2019 Keskkonnaamet, 2015 SISUKORD Sissejuhatus... 3 1 Üldosa... 5 1.1 Kaitseala ja hoiuala asend, kirjeldus ja looduslikud\nRÄPINA POLDRI HOIUALA. LINNUVAATLUSED a.\no LIFE-Nature projekt nr. LIFE03 NAT/EE/000180 Natura 2000 biotoopide kaitse Räpina poldril RÄPINA POLDRI HOIUALA LINNUVAATLUSED 2005. a. A R U A N N E Tellija: EPMÜ Põllumajandus- ja keskkonnainstituut\nTabel 1. Keskkonnalubade Infos0steemi (KLIS) registrinumber KKU318s37 Loa taotluse registreerimisnumber ja kuupaev\nKeskkonnaministri 19. juuni 2013.a midrus nr 36 taotluse ja selle vormid ning "Keskkonnakompleksloa keskkonnakompleksloa sisu tapsustavad n6uded ja vorm" Lisa KINNITATUD Keskkonnaameti Pirnu-Viljandi Regiooni


Euro mõju hindadele on väga väike - Äripäev\nEuro mõju hindadele on väga väike\nJürgen Ligi 14. aprill 2011, 00:00\nEile küsis riigikogu infotunnis riigikogu Keskerakonna fraktsiooni liige Inara Luigas reformierakondlasest rahandusminister Jürgen Ligilt: "Hinnatõus tapab tõesti meid igal rindel, kuhu me vaatame. Küsimus on selline: olge hea, selgitage palun, kuivõrd on eurole üleminek põhjustanud praegust hinnarallit?" Ega ma ei jaksanud täpselt jälgida seda, mis te seal ette lugesite, sest minu maailma kõik need väited ei mahu, võib-olla ma sain valesti aru. Kui teema on hinnatõus seoses euroga, siis meenutan, mida ma olen varem väsimatult rääkinud: euro mõju hinnale, tehnilist mõju, on eri riikides hinnatud 0,1-0,3 protsendini. Ma saan praegu esialgsete hinnangute järgi jääda nendesamade numbrite juurde, kuigi olen enne öelnud, et ei ole välistatud, et Eestis on see mõju tugevam.\nAvestades meie väiksust, erinevate valuutade nominaali väärtust, võib olla sellest mõjust ka kõrvalekaldeid. Aga statistikaameti esialgsetele andmetele tuginedes ma võin jääda praegu nende numbrite juurde. Euro mõju hinnatõusule on praktiliselt olematu ka Eestis. Kuid täpsemad uuringud, mis erinevad tavapärastest statistilistest uuringutest, praegu käivad, nii et see hinnang on praegu mitteametlik.\nRanitsatoetused ja kõik sellised teemad paluks siiski hoida eurost lahus. Ja ka nüüd käimasolev hinnatõus palun hoida eurost lahus.\nKäimasolevast hinnatõusust võin ma pikalt rääkida, see on - nagu ma olen ka varem rääkinud - rahvusvaheliste toidu- ja kütusehindade tõusu tulemus.


Postitas Rain » 25. Mai 2017, 20:31\nPostitas Kadii » 09. Juuni 2017, 10:25\nPostitas Ronet » 09. Juuni 2017, 17:38\nPostitas Rasmus » 09. Juuni 2017, 22:36\nPostitas Ralf » 11. Juuni 2017, 04:46\nPostitas Kadii » 14. Juuni 2017, 16:13\nPostitas Ralf » 14. Juuni 2017, 22:48\nPostitas DaydreamDiamond » 17. Veebruar 2019, 23:50\nÜldiselt ma ei kujuta ette enda jaoks paremat origin-filmi kui Batman Begins. Wonder Woman minu jaoks kindlasti ei saanud BB lähedussegi aga mu meelest piisavalt arvestatav ettevõtmine, et eraldi ära mainida. Alati tore kui nats sakslasi on ka teemasse põimitud. Ning Gal'i ja Chris'i omavaheline läbisaamine oli väga nauditav ja veenev. Kusjuures tõesti, nagu eelmainitud, ma ka hakkasin karakteritest hoolima ja tekkis mingi emotsioonilaadne toode täitsa kehas. Asi, mida pole DC (ega ka Marveli, sorry) puhul neil päevil tekkinud. Ja üldse Gal'i palkamine oli DC'le vahelduseks suur võit. Samuti ei olnud ka huumor totralt pealesurutud jamps nagu ta tihti nendes koomuskifilmides on neil päevil.\nKindlati toredaim superkangelase ja origin-film, mida ma olen üle pika aja näinud.\nEDIT: Siiski pean ära mainima, et eriti filmi alguse poole oli näha minu silmale üsna nõrki CGI lahendusi.


TERASEST TAIMETUGI, 1,5 M HIND | kaup24.ee\n€ 107 € 1 89 *\nToote kirjeldus: Terasest taimetugi, 1,5 m\nÜldine informatsioon tootest: Terasest taimetugi, 1,5 m\nSoovitame osta koos: Terasest taimetugi, 1,5 m\nSoovitame osta koos Terasest taimetugi, 1,5 m\nНизкое качество изделия!\nVäga kasulik ost, mul on väga hea meel.\nkvaliteetne taimetoetus, mida kasutan kasvuhoones tomatite jaoks\nväga mugavad taimetoed\nTestitud. See sobib strut tomatid ja kurgid kasvuhoones. Suurepärane hinna-kvaliteedi suhe.\nHea toetus lillepõõsastele\nKüsimused ja vastused toote kohta: Terasest taimetugi, 1,5 m


Põhja-Sakala valla rahvas saab valida üheksa idee vahel - Uudised - Sakala\nPõhja-Sakala valla rahvas saab valida üheksa idee vahel\n31. oktoober 2019, 12:06\nPõhja-Sakala valla kaasava eelarve ideevõistluse rahvahääletusele pääses 22 ideest üheksa. Pildil valla vapp.\nPõhja-Sakala valla kaasava eelarve ideede hindamise komisjon leidis, et vallavolikogu kehtestatud määrusele vastab ja rahvahääletusele pääseb üheksa ideed. Võistlusele oli esitatud 22 ideed.\nHääletusele pääsevad Suure-Jaani gümnaasiumi aulasse heliaparatuuri hankimine, Võhmasse koerte mängu-jalutusväljaku rajamine, Suure-Jaani kultuurimaja saali põranda uuendamine, Suure-Jaani, Võhmasse, Kõosse ja Kõppu leedtuledest kuusepuu paigaldamine, Suure-Jaani järvele muusikapaviljoni ja purskkaevu taastamine, Kõppu kettagolfiraja, rularambi ja ujumissilla ehitamine, Kõppu, Suure-Jaani ja Pilistverre vabadussõjas langenute mälestustahvli paigaldamine, Vastemõisa ujumiskoha korrastamine ning Olustverre vastupidava mängu- ja turnimisplatsi rajamine.\nIdeede lühikirjeldusi saab lugeda ja täpsemat infot hankida valla koduleheküljelt.\nElluviidav idee peab saama vähemalt 50 häält. Vallakodanike hääletuse tulemusena reastatakse ideed saadud häälte arvu järgi, alustades enim hääli saanust. Ellu viiakse üks või mitu ideed, mis lähtuvalt eeldatavast maksumusest mahuvad 40 000 euro sisse.\nHääletada on võimalik 1. novembrist ning hääletus kestab 14 päeva. Oma hääle saab anda vähemalt 16-aastane isik, kelle elukoht on Eesti rahvastikuregistri andmetel Põhja-Sakala vallas.\nHääletada saab kuni kolme idee poolt valla veebilehel, vallavalitsuses või teenuskeskuses Kõos, Kõpus või Võhmas. Elektrooniliselt hääletades tuleb ennast tuvastada ID-kaardi või mobiil-ID abil. Paberil on võimalik hääletada isikut tõendava dokumendi alusel.


Järvamaa, Türi vald, Rassi, Tagametsa Jahiloss ja Laagrikeskus\nTalgute eesmärk ja hüvang Tagametsa laagrikeskuse hooaeg kestab maist oktoobri keskpaigani ja seda kasutatakse nii skautide ühingu suuremateks üritustest kui ka väiksemateks koolitusteks või koosviibimisteks. Samuti saavad seal oma laagreid või muid üritusi korraldada kõik skaudiüksused ning ka teised noorteorganisatsioonid ja huvilised väljastpoolt skautlust. 2017. aasta suursündmuseks Tagametsas on kindlasti skautide ja gaidide suurlaager SEIKLUSRATAS. Kevadtalgute raames valmistatakse laagrikeskus ette suviste külaliste vastuvõtmiseks, tehakse korda ujumiskohad ja püstitatakse kergrajatisi suurlaagri jaoks. Samuti seatakse suveks korda nii jahiloss kui teised hooned.\nTalgutööd * Ujumissildade vettelaskmine * Lipumasti puhastamine * Jahilossi esiku seinte pesu * Pumbamaja koristus ja paisupaagi puhastus * Imbväljaku niitmine * Akende pesu * Pesula katus ümberehitus * Saunatee vahetükkide paigaldus * Sauna kamina parandus * Sauna redeli paigaldus * Sauna terrassi äärise ehitus * Metsaaluse korrastus, kuivanud puude koristus * Lipurivi sirgendamine * Metsakodu tare koristus, akna- ja ukseliistude värvimine * Metsakodu tare trepi ehitus * Atsi tare koristus * Metsaraja saunasilla uuendamine * Oma puu ala värava lammutamine * ...\nKaasa võtta Töökindad; ööbima jääjatel magamiskott\nTalgulistele pakutav Hea toit ja soe saun; ööbimisvõimalus 30-le talgulisele\nTalgujuht Sirje Pool\nKogunemine Tagametsas laupäeva hommikul kell 10.00-11.00\nLisainfo talgute või talguobjekti kohta Talgutele ootame skaudijuhte ja noori koos peredega. Kuna ööbimisvõimalust saame pakkuda 30-le inimesele, siis ootame osalema ka neid talgulisi, kes saavad osaleda ainult laupäevasel päeval. Ööbimissoovist palume teada anda registreerumisel. NB! Palume registreerida ka osalejate lapsed, kui tullakse perega. Lisainfo: Sirje Pool, tel 58958064, sirje@skaut.ee