Tänane kuupäev 08 Dets, 2021 22:06\n[ 263 postitust ] Mine lehele Eelmine 1 ... 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18 Järgmine\nPostitatud: 25 Mär, 2021 9:29\n3-2-1- kohe ilmub K.Oadi ümberlükkav jutustus kuidas ikka pidi olema kristlik suurvalitseja, kes ehitas ja valitses Varbolat, sest teate küll, Fulco ja mässavad paganad jne. Loodetavasti saame ka usutava seletuse, miks ei soovinud Harju- ja Läänemaal teineteisega konkureerivad Riia ja Taani võim endale sellist suurepärast kristlikku liitlast (vasalli, koostööpartnerit?), kes vermis juba münte ja ilmselt valmistus ülikooli asutama Käbikülla. Ja mitte ainult ei soovinud vasalliks, vaid ka ei maininud, ka vastasena, mitte kuskil.\nMuinasjutu lõpetamiseks oleks hea ka kuidagi selgitada 2 erineva paavsti legaadi, kes mõlemad käisid korduvalt kohapeal, just selle piirkonna võimu reguleerimas ja vähemalt korra said kokku varbolaste delegatsiooniga, ükskõiksust sellise kristliku fenomeni suhtes.\nPostitatud: 25 Mär, 2021 10:06\nVarbolas võib olla selline asi, et mündileide pole, kuna detektoristid tegid puhta töö.\nhttps://maaleht.delfi.ee/artikkel/66279 ... use-hoovis\nPostitatud: 25 Mär, 2021 10:23\nVarbola kaevamiste ajal polnud veel detektoreid.\nPostitatud: 25 Mär, 2021 10:31\nKuna Varbola on hetkel nii kuum teema ja Eesti ajaloo uurimise eliit on karvupidi koos, siis oleks ülim aeg sinna uus ekspeditsioon korraldada. Detektorid, radarid, kaevamised jne.\nPostitatud: 25 Mär, 2021 11:46\nMa ei ole selles kindel. See ei ole minu periood ja ma ei ole uurimisseisuga absoluutselt kursis, aga siin on mitu aga:\n* detektoritega on praegu tõenäoliselt kõik välja korjatud, mida pinnalt korjata annaks;\n* georadari uuringu jaoks pole vaja kaevamisi - samas kas see annaks mingit uut teadmist?\n* kaevamisi korraldada tasub siis, kui eelmiste välitööde tulemused on korralikult läbi töötatud ning on formuleerunud uued uurimisküsimused, millele ilma kaevamisteta vastata ei saa;\n* Mati Mandlil (kes on tuntud arheoloog, mitte "koduloolane") on õigus - süstemaatiline leire võiks tõepoolest nii mõndagi juurde anda.\nKahest viimasest punktist lähemalt.\nTavaliselt kujutatakse kaevamistel kogutud leiumaterjali läbitöötamist endale halvasti ette, kui sellega ise tegeletud ei ole. Reaalsus on selline, et see võib võtta aastaid või ka aastakümneid. Küllalt on muistiseid, mille ulatuslik aastakümneid tagasi saadud leiumaterjal on siiamaani sisuliselt läbi uurimata. Ka kaevamisaruanded võivad pikalt viibida, rääkimata siis veel teaduspublikatsioonidest või monograafiatest.\nLeire ehk leidude otsimine maastikult on kaevamistega võrreldes odav meetod ja sisuliselt ainuke meetod, millega vähegi suuremaid alasid uurida. Võib-olla on Mati hinnang liiga pessimistlik, aga alakasutatud see on. Jällegi, mina ei ole Varbola ümbruse uurimisseisuga tuttav, aga ma pean täiesti võimalikuks ja arvestades, kes räägib, ka tõenäoliseks, et leirel oleks Taani hindamisraamatuga katmata alal potentsiaali. Täiesti võib olla, et teaduslikus mõttes võiks seekord sellest alustada. Sealjuures tuleb arvestada, et ka negatiivne tulemus (et midagi ei leita) oleks tulemus. Siin räägime suurusjärgust 2 autotäit inimesi kuuks ajaks välja.\nPostitatud: 25 Mär, 2021 12:52\nStaffordshire aare leiti põllult, mis oli korduvalt läbi kammitud detektoristide poolt. Seega päris lootusetu üritus see poleks.\nEnne ei teaks kui georadar tehtud. See võib anda kuskil tugeva ja huvitava signaali, mis tasub kohe lahti kaevata või siis jääks tulevastele põlvedele. Ma pole suurem asi geoloog aga ümbruskonnas ringi jalutades jäi mulle mulje, et seal on pae alus. Kas see võiks georadari töö mõttetuks muuta?\nKui on õige teooria, et müürid kukkusid kokku, siis võib müüride all üht teist huvitavat olla. Nooleotsad piiramisest vms.\nPostitatud: 25 Mär, 2021 13:05\nTänu Rail Balticule on seal geoloogia 1:50 000 kaardistatud: https://xgis.maaamet.ee/xgis2/page/link/6w3m2zvD Georadari kasutamist aluspõhi ei sega.\nMa ei tea, mida sa kokku kukkumise all mõtled. Jah, muidugi võib vallides leide olla ning nagu ülal öeldud, saab valle suurema kindlusega dateerida nende alt süsinikudateeringute võtmisega. Mulle tundub, et selle järele ei ole praegu teaduslikus mõttes põletavat vajadust. Siin vaieldakse kirjalike allikate põhjal mõneaastase täpsusega ning radiosüsiniku dateeringud on vähemalt suurusjärgu võrra ebatäpsemad. Et suvalisest kohast valli läbi lõigates selle alt mõni münt välja tuleb, on ikkagi väga ebatõenäoline.\nPostitatud: 25 Mär, 2021 13:10\nM.Mandeli artikliga saab muidugi ainult nõustuda ja olles veidi süvenenumalt Varbola temaatikat lugenud, üritaks midagi kokku panna ja arvata. Kuna siin ei ole akadeemiline keskkond, ei hakka kellelegi viitama, aga arusaadavalt ei ole kõik minu originaalmõtted.\nVarbola valitsemispiirkonna ulatuse kohta antud kaudne hinnang Novgorodi maksukogujate poolt, 700 talukohta (ca 5000 inimest) võiks isegi põhjendada sellise suurusega kindlustusehituse rajamist. Probleemiks osutub nende talukohtade leidmine.\nVõib leida hinnangu, mille järgi Varbolast 10 km raadiuses olevate adramaade koguseks oli 115 ja varbolaste põhiliseks sissetuleku allikateks võis olla põllumajanduse asemel kaubitsemine; Lohu ja Keava piirkondade allumine Varbolale oli võimalik, aga mitte eriti tõenäoline. Tegin ka ise ühes eespool postituses liigse lihtsustuse, vaadates Harjumaad tervikuna ja liites Varbolaga ca 20 ja 27 km kaugusel olevate keskustega Lohu ja Keava piirkonnad, sain kokku rohkemgi kui 700 adramaad.\nParaku see lihtsustus ei ole põhjendatud, nimelt kuigi varbolased olid Harjumaalt ainsad, keda Henriku Liivimaa kroonikas (HCL) oma nimega kutsuti, teiste harjulaste kõrval ja seega kõige silmatorkavamad, tähtsamad ja olulisemad, oli Taani hindamisraamatu (LCD) andmetel väikese Eestimaa loendi järgi Harjumaal 3 provintsi (kiligundae) kokku 1200 adramaaga. Nendeks, ilmselt muinasajast pärit piirkondaks on pakutud Kose kui eraldiseisev ja suuremate keskuste järgi Lohu ja Varbola. Keava piirkond võis olla seotud pigem Lohuga, nii lühema (23 ver 27 km) ja paremate ühendusteede (+ veetee mööda Keila jõge) tõttu.\nSeega, kuigi poliitilist mõjuvõimu võis Varbolal naabrite seas olla, ei ole usutav, et sellega kaasnesid maksukohustused ja nagu ajalugu näitas, oma linnuste kaitsmisega pidid kõik ise hakkama saama. Isegi kui varbolased olidki eriti osavad kaubitsejad, et sellega rikastuda ja ehk ka ehitustööde eest hõbedas tasuda, tuli neil jooksvalt oma linnust koos oma varaga kaitsta ning linnusepiirkonnas piisava elanikkonna puudumisel sadade palgasõdurite pidev ülalpidamine ei ole enam usutav. Järelikult tuleb neid külasid otsida mujalt.\nSkeemidel ja kaartidel on 13. sajandi Harjumaa ulatus kooskõlas LCD-ga, mille suure Eestimaa nimistus on kirikukihelkonnad Kose, Hageri ja Juuru koos küladega, kokku ca 135 küla 1030 adramaaga.\nTaani ajaloolased paigutavad LCD käsikirja Eestit puudutava teksti sisu lõpliku valmimise 1241. aastasse ja täpsemalt Tallinna piiskopi Thorkilli Taani sõiduks järgmise kuninga Erik Plovpenningi juurde, Eesti olukorra tutvustamiseks. Vastuolu nimistu andmetes võib põhjendada kogu Eestit katva väikese loendi, mida enam ei korrigeeritud, valmimisega ca 1230. aastatel paavsti legaadi ringsõidu aegu.\nTegin väikese ülevaatliku skeemi külade asetsemisest Varbola ümbruses, LCD-s mainitud külad tähistasin kollase ringiga ja ringi suurus iseloomustab küla adramaade arvu (vahemikus 1-30). Harjumaa külad, mis võisid Varbola alla kuuluda on üleni kollased ringid, lisaks roosa ringiga külad, mille kohta on andmeid sellel perioodil eksisteerimisest. Suur ring on mastaabi näitamiseks ca 16 km raadiusega, läbib Nissit, Riisiperet, Ruilat, Hagerit, Raplat ja Märjamaad. Olulised on ka teiste linnuste asukohad, rohelise ringiga on tähistatud lisaks Varbolale Lohu, Keava, Konuvere, Kullamaa, Padise ja arvatavad või väiksemad linnused Ellamaal, Ristist lõunas ja Märjamaal.\nMuinaskülad Harjumaal13. saj.jpg [ 3.66 MB | Vaadatud 3094 korda ]\nHarjumaa ja Läänemaa piir jookseb enam-vähem vastavalt ca 1280. a Osilia piiskopi ja Taani võimu vahel kokku lepitule.\nNägu näha, ei ole Varbola mingi nurgatagune koht ja loominguliselt lähenedes võib ca 700 talukohta isegi ilma Lohu-Keava keskusteta kokku saada, eriti kui liikudes põhja-lõuna suunas veidi kaugemalegi. Üks vihje võiks olla LCD märkuses: „Temporibus fratrum fuerunt CCLXXX, quos domino regi reliqrunt, est in laid XV, et in haria nongentos, cum istis qui sunt in hetkyl. In wironia reliquerunt CCCC et alentakae CCC, et nunc habet dominus rex in estonia septingentos et XVII.“\ntõlge võiks olla: Vendade ajal oli 280 (adramaid), mille kuningas loovutas, Laitses 15 ja Harjumaal 900, koos nendega, mis Sõtkes. Virumaal loovutas 400 ja Alutagusel 300 ning nüüd on kuningal Eestis 700 ja 17.\nLCD 96.PNG [ 1.55 MB | Vaadatud 3094 korda ]\nSiin on kirjas Taani kuninga poolt loovutatud maad ja oluline koht on Hetkyl/Sõtke, mis jääb Märjamaa taha. Võib püstitada hüpoteesi, et alguses, ca 1220 a. loeti Taani võimu alla kuuluvaid maid kogu Varbola piirkonna (mis ulatus vähemalt Sõtkeni) järgi, edasi toimunud segaduste ja võimuvahetuste perioodil liikusid osad külad (LCD loendite vahe on ca 170 adramaad) Osilia piiskopi maade hulka. Võimalik põhjus – nt. ristiusu levitamise ulatus, mis taanlastel võis ulatuda hilisema piirini, sealt edasi võisid olla ristitud rootslaste poolt 1220 a. või riialaste preestri poolt samal aastal hiljem. Tasub tähele panna, et HLC järgi varbolased soovisid mitmel korral liikuda Riia või paavsti võimu alla, seega oli neil huvi olemas ja võibolla mingis osas see õnnestus. Harjumaa siseselt LCD -s Nissi piirkonna arvestamine Keila kihelkonna alla ei pruugi samuti midagi öelda varasemate seoste kohta. Nt. Juuru küla oli hoopis Kose kihelkonna nimestus, kuigi eksisteeris ka Juuru kihelkond.\nPostitatud: 26 Mär, 2021 10:42\nVeelkord Varbola kristlikust kuningast\nTõnno Jonuks, Eesti Kirjandusmuuseum, juhtivteadur ja arheoloogiadoktor - Kriku\nKristjan Oadi algselt kõhkleva hüpoteesina pealkirjastatud idee Varbolas valitsenud Eesti soost kristlikust ja mündilembesest kuningast on saanud viimase aja ajakirjanduses märksa enam tähelepanu kui muud ajaloo-teemalised uudised. Ja minu meelest on see igati hea, et teaduse populariseerimisel ei esitata ainult valmis tulemusi, vaid protsessi, kuidas ajalugu ja arheoloogiat „tehakse“.\nÜsna ilmselgelt puudutas Kristjan Oad provokatiivselt nii rahvusidentiteeti (vt arvukaid kommentaare artiklite reaktsioonina), kui ka esitas midagi kontseptuaalselt teistsugust ka akadeemilise ajalooteaduse seisukohast. Olemata numismaatik, jääb minul üle vaid huviga jälgida arutelusid tornbrakteaatide dateeringu, eeskujude ja valmistamiskoha üle. Samamoodi on eelkirjutajad minust kindlasti pädevamad nii Varbola linnuse ajaloo, selle dateerimise ja ehituslike analüüside osas, nii nagu ka Lõuna-Harjumaa asustusloos üldisemalt.\nTõsi, mingi ajaline segadus paistab kogu teemas küll olevat. Mõnevõrra lihtsustatuna näeb hüpotees ette, et tekkis suurte võimuambitsioonidega eesti soost kristlik kuningas, kes alustas enda võimu kehtestamist suurel alal ning rajas selle kindlustamiseks Varbola linnuse, kus hakkas vermima münte. Tema kristlusega seotud tegevuse kajastus jõudis ka Lääne-Euroopa allikatesse, mille järgi Kristjan Oad on selle valitseja dateerinud 1170-80. aastatega. Varbola linnus on aga rajatud pigem sajandi algul ning tornbrakteaatide vermimist ei õnnestu vist ikkagi 13. sajandist varasemaks viia. Muidugi on tõenäoline, et Varbolat valitses mõni kohalik ülikusuguvõsa läbi 12. sajandi ja, nagu käesoleva lõpus näeme, ei olnud kristlus neile ka midagi tundmatut. Kuid nii homogeenset ja ühe princeps'i isikuga seonduvat lugu, kui algselt välja pakutud, me siiski ei näe.\nKristlus enne kristlust\nReligiooniuurijana paelus mind aga hoopis viis, kuidas on selles hüpoteesis käsitletud võimalikku kristlust enne 13. sajandi ristisõdu, mida selliseid termineid kasutades on mõeldud ning millist usukuuluvust omistatakse Varbola valitsejale. Nii nagu Ivar Leimuski osutas, ei ole kellelegi uudiseks, et Eesti aladel oli kristlus tuntud juba enne 13. sajandi ristisõdu. Ristisümboolika levib Eestis-Lätis alates 11. sajandi lõpust – peagi pärast aega, mil kristianiseeriti olulisemad keskused ja kaubanduspartnerid nii Idas kui Läänes.\nUudne ei ole ka mõnele konkreetsele isikule kristliku (enese)identiteedi omistamine. Seda lubaks arvata näiteks ristiripatsite kasutamine maetutel, aga kristlusega seotud sümbolism ja materiaalne kultuur on kindlasti märksa laiem. Ühe Kukruse kalmistule maetud naise kaelaehte komplektis leidus näiteks ristimärgiga hõberipats ning tema süles oli ookriga punaseks värvitud muna. Viimane ilmselt sümboliseeris hinge ülestõusmise kontseptsiooni, mis kristlikust kultuurist oli üle võetud. Uudne ei ole ka see, et kristlikud kultuurimõjud ja sümboolika esinevad peamiselt eliidiga seotud kontekstides – ristiripatsid on pärit enamasti rikkalikumalt panustatud surnute juurest, ristisümboolika esineb hõbeaarete ehetel jne.\nKüll aga on Kristjan Oadi versioonis uudne, et ühele Eesti võimalikule kristlasest valitsejale omistatakse Lääne-Euroopa kristlikele kuningatele sarnast käitumist kuni kohaliku kirikuorganisatsiooni rajamiseni 1170. aastatel.\nEhk siis – enamik uurijaid on juba sajandijagu olnud ühel meelel, et kristlikud mõjutused jõudsid Eestisse enne 13. sajandi ristisõdu. Erimeelsused on hoopis selles, mida täpsemalt tähendas olla 12. või 13. sajandi alguskümnendite kristlane Eestis. Tuleks selgemalt lahti mõtestada, mida selliste terminite all mõeldakse. Ühelt poolt on arvatud, et kristlikku sümboolikat kandvad kaelaristid olid vaid moevärk või universaalne nõiamärk; teises äärmuses on tõlgendused, kus vastristituid nähakse kanoonikutena, kes pärast ristimist valdasid keskaegse katoliikluse dogmaatikat ja liturgiat ning järgisid neid igapäevases elus. Viimane oleks arheoloogi jaoks kindlasti ihaldusväärne variant, sest sellist inimest õnnestuks arheoloogilises materjalis tuvastada ja talle nii ka usukuuluvuse silt külge kleepida ilma muidu kohustuslike täienditeta nagu ’ilmselt’, ’tõenäoliselt’ jne.\nTegelikult oli kristianiseerimise protsess ja kristluse tähendus kindlasti oluliselt mitmepalgelisem ja keerukam. Uurijad on üle kogu barbaarse Euroopa (st Euroopa, mis jäi välja Rooma impeeriumist) loonud selle analüüsimiseks erinevateks faasideks jagatud süsteeme. Neis on esimene enamasti seotud kaudsete kristlike mõjude infiltreerumisega; teine kas personaalse kristlusega või misjonäride vahendustegevusega ja alles kolmas esindab organiseeritud kristlikku süsteemi, kus rajatakse kristlik administratiivne jaotus, tekivad regulaarselt toimivad kogudused, ehk siis „päriskristlus“.\nTõsi, ka selliseid süsteeme tuleb võtta pigem tinglikult. Seda näitab ka munk Fulco pühitsemine Eesti piiskopiks umbes 1165. aastal – ilma, et piiskopil oleks mingitki mõjuvõimu olnud oma valduste üle, kui ta neisse valdustesse üldse jõudis. Ja siinkohal jõuan minu jaoks esimese probleemkohani Kristjan Oadi tõlgenduses. Nimelt on lugeja jäetud teadmatusse, kust on pärit algses artiklis esinenud väide, et „Toonase Läänemere äärde ei kinnitanud paavstid piiskoppe kunagi ametisse enne, kui selles piirkonnas oli juba hulk kristlasi“. See kõlab nii revolutsiooniliselt, et algallikas vajaks osundamist isegi populaarteaduslikus tekstis. Kui senine kristianiseerimise historiograafia on tegelenud pigem küsimusega, kas Fulco üldse oma diotseesi kunagi jõudis, siis nüüdsest jääb mulje, nagu oleks Läänemere idakallas olnud asustatud arvukate usuliselt ärganutega, kes kannatamatult oma karjast ootasid. Tegemist ei ole ka mõne ebaolulise detaili kallal norimisega, sest Fulco piiskopistaatuse selline tõlgendus loobki üldse eelduse rääkida kristlikust kogukonnast Eestis ajal, mil muidu saaks rääkida ainult esimestest infiltreeruvatest kristluse mõjudest.\nVõimu- ja usuküsimused olid aga tollases kristluses lahutamatult põimunud ja kaasaegset mõtteviisi, kus usk on igaühe isiklik asi, ei tohiks keskaega, veel enam ristisõdade konteksti üle kanda. Keskaegne kristianiseerimine on tihtipeale tähendanud jõuga tehtavat misjonitööd, mille käigus mõni valitsejatest oma territooriumi oluliselt suurendas. Iseloomulikke näiteid leiame ka Henriku kroonikast, kus Virumaa vanem Tabelin poodi taanlaste poolt, kuna oli vastu võtnud riialaste ristimise.\nSellesama 1220. aasta kohta kirjeldab Henrik ka virulaste teoloogilist probleemidepundart, sest nemad olevat uskunud, „et on üks jumal kristlastel, niihästi taanlastel kui sakslastel, ja üks usk ja üks ristimine, ja võtsid vahet tegemata oma naabritelt taanlastelt ristimise vastu, arvates, et sellest ei tule mingit lahkheli“. Iseenesest mõista oli viimane viga. Ja nii ei ütle ka Varbola rahva ristimine riialaste poolt mitte seda, kas Varbolas oli või ei olnud enne kristlasi, vaid seda, et nad ei olnud riialaste ristitud kristlased. Küll aga ei ole selle teate järgi välistatud, et Varbolasse võis olla jõudnud Taani kuninga nimel kuulutatud ususõna koos vasallisuhtega. Millele lisab kindlust ka Ivar Leimuse juba viidatud teade, et Taani asevalitseja nõudis varbolaste antud pantvangid tagasi, mida meister Volquin ka lahkesti tegi, „tahtes sellega meeleldi Taani kuningale austust osutada“.\nMida tähendas kristlus enne ristisõdu?\nSiiski ei piirdunud tollase kristianiseerimise tähendus vaid õige valitseja alla heitmisega. Sama oluline, kui mitte olulisemgi, oli kristliku õpetuse kuulutamine misjonäride poolt ning uue usu või selle elementide omaksvõtmine paganate poolt. Selle viimase mõistmine on aga hoopis probleemne, sest allikaid, mis kirjeldaksid kristliku õpetuse nii varast jagamist Eestis õigupoolest puuduvad, lisaks domineerib neis preester Henrik ja tema ristisõdija-nägemus. Ka Henrik on vaid paaril korral nimetanud, et „preestrid käivad mööda maad ja ristivad ning õpetavad inimesi“. Ja lõppude lõpuks on keeruline ka olemusliku vahe leidmine eelkristliku paganluse ja keskaegse kristluse vahel – eriti vernakulaarsel tasemel, kus olid olulised väga praktilised probleemid, nagu tervis, viljakus jne, pöördusid ühed arvukate jumalate/haldjate ja teised samaarvukate pühakute poole. Nii ei pruukinudki tavainimese jaoks kristianiseerimine kaasa tuua mingit väga olulist maailmavaatelist muutust.\nSkandinaavia kohta, kus allikaid on mõnevõrra rohkem ja eripalgelisemaid, on Alexandra Sanmark järeldanud, et vastristitutele kristliku õpetuse edasiandmisel on tehtud niivõrd palju järeleandmisi, et keskaegse katoliku õpetuse jaoks oli tegemist juba hereesiaga. Nagu näiteks väide, et Jumal ja Kristus on üks ja seesama ning Kristus lõi taeva ja maa ja kõik selle sees. Ilmselgelt ei järginud ka ristisõdade-aegne, ning veel enam selle eelne esimeste kristluse mõjudega usk Eestis kristlikku dogmaatikat. Pigem oli tegemist seguga, kus uue ja moodsa, samas ka lähinaabrite võimukeskustes juba valdava usu sobivad elemendid põimiti kohaliku, hilisrauaaegse Eesti usundiga. Ilmselt ei olnud sellises põimimises ka eelistatud mitte keerulisemad teoloogilised kontseptsioonid, vaid pigem võis kohalikele ülikutele atraktiivsena tunduda näiteks Paradiisi idee ning ehk ka uue jumala isik.\nSee kõik ei aita aga ikkagi selgitada Varbola suure linnuse kujunemislugu, sest umbes 1100. aasta kontekstis (linnuse tõenäoline rajamisaeg) ei ole põhjust rääkida ei Varbola vasallisuhtest Taani krooniga, samuti ei ole allikaid oletamaks kristlikku kogukonda või valitsejat. Tõmmates analoogia Põhja-Euroopaga, kus misjonitegevus käis käsikäes keskvõimu loomisega, oletas Kristjan Oad, et nii massiivse kindluse ehitamise taga sai olla vaid mõne võimuambitsioonika valitseja katse allutada suuri alasid enda võimu alla, nii nagu seda tegid kristlikud kuningad Euroopas. Seosed on küll ilmsed, kuid keskvõimu kehtestamine ei olnud vaid kristlike kuningate tunnus. Lihtsalt tänu kirjalikele allikatele teame nende tegevusest kõige enam.\nKüll aga on tõenäoline Varbola kantsi kristlik valitseja 13. sajandi algul. Senistes artiklites Varbola kristliku kuninga kohta ei ole veel leiumaterjali juurde jõutud, ehkki see võiks olla kõige olulisem argument sealse valitseja usukuuluvuse üle arutlemisel. Varaseimad kristlusega seotud leiud ilmuvad Eestis juba 11. sajandi lõpul, levivad laiemalt aga alles 12. sajandi jooksul ning eriti 13. sajandi algul. Ka Varbola linnuselt on leitud üheksa ristiripatsit, mida on suhteliselt rohkesti, kui võrrelda ristiripatsite arvu teistes Eesti linnustes. Paar aastat tagasi Tuuli Kurisoo kaitstud doktoritöö järgi on vaid Lõhavere linnuselt rohkem ristiripatseid (11) ning ülejäänud Eesti linnustelt hoopis vähem. Tõsi, kuna linnuseid on uuritud erinevates mahtudes, siis ei saa selliseid numbreid võtta lõplikena, küll aga võiksid need mingit suundumust esitada. Samuti ei pidanud just kuningas oma kaelariste linnusesse kaotama, küll aga viitab Varbola suhteline ristiripatsi rohkus, et kristlik usk ja selle sümboolika ei olnud seal midagi tundmatut. Siiski on väheusutav, et neid „paganakristlasi“, kes hilisrauaaja Eestis jagasid kristliku usu mõningaid kontseptsioone ning otsustades ristisümboolika kasutamise järgi võisid ka ennast kristlaseks pidada, oleks kristlastena võetud ristisõdijate poolt.\nPostitatud: 26 Mär, 2021 21:24\nEi maksa unustada, et esimesed kontaktid kristlusega olid eestlastel just õigeusu kaudu. Sellel viitavad juba kristlike terminite nimed eesti keeles.\nLätist on teada õigeusklikke valitsejaid ja piirkondi. https://en.wikipedia.org/wiki/Principality_of_Jersika\nPostitatud: 26 Mär, 2021 22:24\nAksioomi, et ajalugu kordab ennast, väikeste nüanssidega, tõestavad ajaloolased ise. 1993-1994 a. tuli Loomingu vahendusel Muinas-Eesti ühiskonna uudse tõlgendamisega välja P.Ligi, oponeerisid J.Selirand ja E.Tõnisson. Kuigi Fulcost juttu ei olnud, sobivad minu arvates need kirjatükid ka siia teemasse, kronoloogiliselt: 1, 2, 3, 4, 5, 6\nPostitatud: 10 Apr, 2021 9:35\nPostitatud: 10 Apr, 2021 16:05\nKui Henriku kroonikat on mõni ajaloolane kallutatud ja ebaobjektiivseks nimetanud, siis selles artiklis jutuks olnud 1241 ja 1255. a lepingud on täiendavaks usaldusväärseks infoallikaks, kuidas tegelikult kohapeal ususse suhtuti. Erinevalt Fulco muinasjuttudest ei ole kahtlustki, et vastumeelselt, kuna mõlemad lepingud kirjeldavad usust taganenud saarlaste tagasipöördumist kiriku rüppe ja seonduvaid tingimusi, mis olid küllaltki leebed. Kõik see toimus juba 2 inimpõlve peale esimest kindlat ristiusuga tutvustamist 1206. a ja 1 inimpõlv peale täielikku alistumist 1227. a. Lepingud koos tõlkega: https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:118091/111610/page/65\nMuidugi võib väita, et muu Eesti oli kuidagi teistsugune (Virumaa kohta oli kroonikas isegi juttu, et pehmod), aga saarlased olid aktiivsed mandril sõja- või röövretkedel osalejad ja jällegi ei ole kuidagi usutav, et mingi kristlik valitseja oleks jäänud 13. sajandi algul nende tähelepanuta, arvestades, et Rootsi kunni lõid nad kohe Lihulast minema ja üritasid nii Riia kui Tallinna (3 korral!) kristlike keskuste hävitamist.\nPostitatud: 10 Apr, 2021 16:10\nSealjuures saarlaste ja kuralaste alistamine käis üsna ühes tempos. Tulemusena aga jäi Kuramaale kohalik ülikkond omaette seisusena alles 20. sajandini välja (nn. Kura kuningad), Saaremaale mitte. Keskaja lõpust on teada nn. vabatalupoegade suhteliselt suur arv, kuid see võib olla ka piiskopi agraarpoliitika tulemus.\nNo pelgalt selle peale, kas usume risti või puuslikku neid mässe vast ka ei tasu taandada. Saarlased oli ju harjunud olema kõvad mehed ja kontrollima ning maksustama nii läbisõitvaid laevu kui kaugeid rannikuid ja olema arvestatav (mere)sõjaline jõud Läänemerel.


Ruth Uustal – Vikipeedia\nRuth Uustal (14. mai 1919 Tartu – 23. jaanuar 2000) oli eesti arst.\nTa õppis Helme algkoolis ja lõpetas aastal 1937 Tõrva Gümnaasiumi. Samal aastal astus ta Tartu Ülikooli keeleteaduskonda, kuid läks aastal 1939 üle arstiteaduskonda, mille lõpetas aastal 1946 arstina. Ta oli juba aastal 1945 tööl TRÜ kõrva-nina-kurguhaiguste kateedri assistendi kohusetäitjana.\nPärast ülikooli lõpetamist määrati ta tööle Tartu Riikliku Ülikooli otorinolarüngoloogia kateedrisse assistendiks. Ta sai seal töötada aastani 1948, mil ta arreteeriti ja mõisteti tribunali poolt § 58-1a järgi 10 aastaks sunnitöövangistusse Siberisse. Tema elu päästis võimalus töötada vangilaagri haiglas arstina. Vanglast vabastati ta 1955. aasta amnestiaseadusega. Vabanemise järel töötas ta ühe aasta Sindi haiglas ja aastatel 1956–1959 Kiviõli haiglas oma erialal. Aastal 1959 tuli ta Tallinna ja ta töötas aastatel 1959–1992 Tallinna Linna I Lastehaiglas kõrva-nina-kurguhaiguste arstina; ta on ennast täiendanud Moskva Arstide Täiendamise Instituudis.\nAastal 1992 siirdus ta koos abikaasaga Saksamaale, aastal 1997 elas ta Baden-Württembergis.\nTa abiellus aastal 1955 Hai Jeveleviga, kellega ta oli kohtunud Komi vangilaagris. Nende tütar sündis aastal 1952 ja on hariduselt filoloog. Tema vend Uno Uustal oli arstiks Rhode Islandi osariigis USA-s. isa Johannes Uustal oli Helme Maarja koguduse õpetaja, tädipoeg Johannes Paesalu oli Pöide ja Viru-Nigula koguduse õpetaja.\nHelbe Merila-Lattik. Eesti arstid 1940–1960. Lk. 1088.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Ruth_Uustal&oldid=4159850"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 20:14, 14. aprill 2015.


Toote tüüp: Ilukandik - Erinevad köögitarvikud - Köögi- ja söögitarbed - 1a.ee\n…1AMajapidamistootedKöögi- ja söögitarbedErinevad köögitarvikud\nVürtsi- ja õlinõud\nLeiva- ja saiahoidikud\nMetallriiulid, -topsid ja -alused\nLauamatid ja söögialused(20)\nKomplekti osade arv\nToote tüüp Ilukandik ×\nKUUMAALUS KORGIST 30x40x0.4cm\n1,81 € / tk\nSN Cork Table Mat 10x10cm 4pcs\n4,81 € / tk\nVäike ilukandik Domoletti, 45 x 30 cm\n4,80 € / tk\n4,82 € / tk\nKUUMAALUS KORGIST 10X10cm\nLAUAMATT PVC 45X30x0.06CM\nPikkus: 380 mm\nSN Table Mat 43x29cm Grey\nDekoratiivne kandik, 50 x 33 cm\nLAUAMATT PVC 45X30X0.04CM\nVärv: Mitmevärviline, Pruun, Valge\nLAUAMATT PVC 28X38x0.04CM\nVäike ilukandik, Ø 10 cm, 6 tk\nKvaliteetsed köögitarvikud lusikatest lehtrini | 1a.ee\nKõikvõimalikud köögitarvikud, mida perenaine vajab. Lai valik, kvaliteetsed materjalid ning soodsad hinnad. Täienda on köögisahtleid 1a.ee nutipoe abiga!\nKui kokkamine pole lemmiktegevus, siis soeta õiged köögitarvikud, mis teevad pool tööd ise ära!\nÖeldakse, et igas köögis peaks olema üks hea nuga, millega saab teha kõik vajalikud tööd. Tegelikult on koka abistamiseks erinevad köögitarvikud, mis muudavad söögi tegemise poole lihtsamaks. Kööki sisustades ei pruugi kõik vajalikud köögitarvikud meenuda enne, kui neid tarvis läheb. Seetõttu on meie vastav tootekategooria suureks abiks!\nTohutult suur valik\nMeie sortimendis on esindatud põhimõtteliselt kõik köögitarvikud, mida kvaliteetseks kokkamiseks tarvis on:\nErineva suurusega mõõteriistad, et retsepti koguste järgimine oleks lihtne;\nAvajad nii purkide kui konservide avamiseks;\nSõelad erineva konsistentsiga toiduainete kurnamiseks;\nKoorimisnoad, millega on köögiviljade koorimine oluliselt mugavam ja kiirem, kui tavalise noaga;\nPähklipurustajad ja küüslaugupressid;\nKaunid lauakatted söögilauda ilmestamiseks ja kaitsmiseks;\nTõhusad visplid vahustamiseks, kui mikserit ei ole käepärast;\nErineva suurusega lusikad, kulbid jpm.\nKöögitarvikud tuntud tootjatelt\nKõik me teame, et noal ja noal on suur vahe. Kvaliteetse tootja köögitarvikud on reeglina küll kallimad, kuid seejuures kvaliteetsed ja vastupidavad. Kuna süüa tehakse iga päev, siis soovitame soetada kvaliteetsed tarvikud, mis tihedale kasutamisele vastu peavad. Seetõttu oleme oma tootevalikusse lisanud vaid parimate firmade toodangu:\nBrabantia – ajatud köögitarvikud alates aastast 1919. Pikaajaline kogemus antud valdkonnas garanteerib parima disaini ja kõrge kvaliteedi. Kui soovid kindel olla, et soetatud köögitarvikud aastaid kestavad, eelista Brabantia toodangut;\nTescoma – suur valik kvaliteetseid roostevabast terasest köögitarvikuid;\nTramontia – silmapaistva disainiga tordilabidad;\nPaw Decor Collection – imeilusad lauamatid ja söögialused.\nKuna soovime oma klientidele pakkuda parimat hinna ja kvaliteedi suhet, oleme ka köögitarvikud seda silmas pidades välja valinud. Kõik esindatud materjalid – metallid, plastikud, roostevaba teras, puit, on hoolikalt valitud, et garanteerida nii kasutajamugavus kui vastupidavus. Samas on toodete hinnaklass turu soodsaim!\nTee julgelt väljaminek ning vali meie sortimendist köögitarvikud, mis lihtsustavad Sinu köögitoiminguid vähemalt poole võrra. Soetades iga toimingu tarbeks vajaliku tarviku, aitab see nii protsessile kui tulemusele kaasa. Astu kiirelt 1a.ee nutipoodi ja lisa vajalikud tooted ostukorvi, sest meil on paljudele tarvikutele soodustused!


Eestis loodud meekapslid muudavad tee joomise mugavaks - Oma Maitse\nKaleidoskoobi võistluse võitnud Decomer Technology OÜ on välja mõelnud veeslahustuvas pakendis meeportsjonid, mis muudavad mee tarbimise mugavamaks.\nIdee autorid Kelly Kangur ja Mart Salumäe seletasid, et üks peamisi põhjuseid, miks inimesed mee asemel suhkrut tarbivad, on mugavus – mesi kleebib. Decomer Technology arendab kilematerjali- ehk bioproteiinipõhist bioplastikut. Nende toote puhul võtab kasutaja karbist ühe pakendatud annuse ning lisab selle oma kuumale joogile, vahendab Tartu Ülikooli ajakiri.\nPakend lahustub ning tarbija võibki nautida oma teed, ilma et peaks kleepuvate käte, lusikate ja purkidega jändama. Pakend ei ole tervisele kuidagi kahjulik. Ettevõtte idee taga on Kelly Kangur ja Mart Salumäe. Kelly õpib praegu Tartu ülikoolis majandusteadust ja Mart on materjaliteaduse eriala vilistlane.\nMart rääkis, et ta uuris seda materjali, mida nüüd kasutatakse, juba oma magistritöö jaoks. Ta hakkas otsima ka rakendusi, kus võiks kõnealust materjali tegelikus elus kasutada.\nTuleb osata müüa\nKuna Kelly õpib majandust, siis tema vastutada on ettevõttes müügi- ja turundusalane tegevus. Mart rääkis, et ainuüksi materjaliga pole midagi peale hakata, seda tuleb osata ka müüa. Kahekesi nad täiendavadki teineteise oskusi ja teadmisi.\nNoored rääkisid, et nad tegid päris palju ajurünnakuid, et välja mõelda, mida oleks bioplastiku sisse kõige mõistlikum pakendada. «Ma mõtlesin, et mesi on natuke selline nišitoode,» rääkis Mart, miks lõpuks otsustati mett pakendama hakata.\nTa ütles, et mõnele võib tunduda see võltsprobleem, aga kui inimestelt küsida, miks nad ei pane tee sisse mett, vaid hoopis suhkrut, siis peamine põhjus seisnebki selles, et meega on tüütu jännata. Mis sest, et see on tervislikum variant.\nVeeslahustuvad meeportsjonid sobivad eriti hästi kasutamiseks avalikes kohtades, nagu kontorid ja kohvikud. Noored on käinud kohvikutes ja toitlustusasutustes rääkimas oma äriideest ning sealsetele inimestele on mee kleepuvus igapäevane mure.\nMart ütles, et tagasiside nende ideele on väga hea ja neile öeldakse ikka, et nad oma mõtte teoks teeksid, sest kui toode on valmis, siis oleks ka kasutajaid. Materjal, mida kasutatakse mee pakendamiseks, on täielikult söödav ning ei kujuta ohtu inimestele ega keskkonnale, sest koosneb vaid toiduainetööstuses kasutatavatest koostisosadest.\nMesi pole aga ainuke asi, mida saab väljatöötatud materjali sisse panna, ja idee autorid otsivadki hetkel võimalusi, mida veel pakendada. Kui hetkel pakendavad nad mett, siis tulevikus ehk ka spordigeele ja hiljem saaks seda materjali võib-olla ka põllumajanduses kasutada. Viimane variant on aga hetkel mõttetasandil. Kindel on aga see, et ainult meega piirduda ei plaanita.\nMaterjal on raske\nMaterjali väljatöötamisega on ettevõte tegelenud üle kahe aasta. Mart rääkis, et materjali oli päris raske välja töötada ja ka praegu ei ole see veel täiesti valmis. Käimas ongi katsetamisaeg, kus mõeldakse, kuidas saaks teha niimoodi, et materjal lahustuks vees veelgi kiiremini.\nKõnesoleva ideega – pakendada mett lahustuvasse kilematerjali – on noored tegelenud eelmise aasta oktoobri keskpaigast saadik. Nad võtsid osa Starter Advanced programmist, mis algas oktoobri keskel. Sinna minnes oli neil materjal olemas, aga äriideed kui sellist veel mitte. Oktoobriks oli aga ka idee olemas.\nNovembri lõpust saadik on noored üritanud tootmist edendada. Poole aasta pärast loodavad Kelly ja Mart, et neil on olemas tegelik toode, mida nad saavad müüa. Noorte toode hakkaks maksma ilmselt natukene rohkem kui lihtsalt mesi, mis on purgis, sest nende toode on mugavam ja mugavuse eest on inimesed tavaliselt nõus ka raha välja käima.\nMart rääkis, et pakid tulevad müüki ilmselt eri suurustes, aga kahesajagrammine pakk võiks maksta umbes kümme eurot, sest mesi on üpriski kallis toode. Detsembri alguses võitis ettevõte ka Kaleidoskoobi võistluse, mis toimus Startup Dayl. Kelly ja Mart olid võistlusele minnes üsna enesekindlad, aga nad ei uskunud viimase hetkeni oma võitu.\nKui viimaseid võitjaid välja kuulutati, olid nad juba leppinud, et sel korral neile auhinnalist kohta ei tule. Aga kui öeldi, et Decomer Technology on Kaleidoskoobi võitja, siis olid nad loomulikult väga õnnelikud.\nMitu suurt lava esinemiseks\nStartup Day kujunes üldse noortele ootamatult pikaks. «Ma mõtlesin, et hommikul käime ja esineme ühe korra ära, aga lõpuks saime väga mitmel laval esineda, ka pealaval,» rääkis Kelly. Kelly ja Mart usuvad, et Kaleidoskoobi võidu tõi neile see, et nad olid peaaegu ainsad, kellel oli olemas tegelik algmudel, mida žürii sai katsuda.\nNoored on ka seda meelt, et taolistel võistlustel on hea esinemisoskus äärmiselt oluline. «Kindlasti tuleb osata oma idee võimalikult hästi ja selgelt arusaadavaks teha – eks seda sai ka päris pikalt harjutatud. Selsamal nädalal oli veel mitu esinemist, näiteks «Ringvaates»,» rääkis Mart.\nKaleidoskoobi võit tõi kaasa preemiareisi Portugali, kuhu noored lähevad suvel kolmeks nädalaks. See pole aga tavaline puhkusereis, vaid Euroopa Innovatsiooniakadeemia programm, kus on kohal erinevad investorid ja toimub äriarenduse sisutihe koolitus.\nNoored ootavad seda reisi väga, et saada ideid, kuidas neil oleks võimalik oma ettevõttega rahvusvaheliselt kaubelda. Jõuda tahetakse Suurbritannia ja Jaapani turule, mis hindavad Mardi sõnul põhjamaist puhtust, looduse ilu ja hügieeni, ning mõlemad riigid on ka maksujõulised turud.


Al-Attiyah krooniti neljandat korda Dakari ralli võitjaks - Ralli.ee\nAvaleht Ralli Dakar\nNasser Al-Attiyah (qat), Batthieu Baumel (fra), Toyota Gazoo Racing, © A.S.O./F.Gooden/DPPI\nSaudi Araabias sõidetud Dakari ralli võitis autode arvestuses Katari sõitja Nasser Al-Attiyah (Toyota), kes edestas üheksakordset autoralli maailmameistrit Sebastien Loebi (BRX), vahendab ERR Sport\nAl-Attiyah juhtis rallit alates avapäeval toimunud esimesest katsest ja kuigi ta piirdus viimasel etapil (Bisha – Jeddah; 164 km) alles 19. kohaga, kaotades lõuna-aafriklasele Henk Lateganile ligi kaheksa minutiga, oli tema edu reedese etapi ees üldvõiduks piisav. Al-Attiyah võitis Dakari ralli ka aastatel 2011, 2015 ja 2019, kui see sõideti Lõuna-Ameerikas.\nTeisxena lõpetanud Loeb kaotas Al-Attiyahile lõpuks 27 minuti ja 46 sekundiga, kolmas oli kohalik mees Yazeed Al-Rajhi (Toyota; +1:01.13).\nLoebile oli teine koht Dakaris karjääri teine. Prantsusmaa rallilegend lõpetas teisena ka 2017. aasta sõidu. 2019. aastal oli Loeb kolmas. Kokku on Loeb nüüd võistelnud kuuel Dakari rallil.\n“See tulemus on meie meeskonna jaoks nagu võit. Oleme aasta jooksul näidanud tohutut arengut. Nii et suur aitäh meeskonnale ja oleme selle tulemuse üle väga uhked,” kiitis Loeb oma Prodrive’i meeskonda.\nLoebil on pärast Dakari aga väga kiire, sest Saudi Araabiast lendab mees otse Monte Carlo MM-ralli testile, kus istub pühapäeval siis juba M-Sport Fordi Puma rally1 masina rooli.\nDakari ralli tulemused:\n1. Nasser Al-Attiyah Toyota 38.33,03\n2. Sebastien Loeb BRX +27,46\n3. Yazeed Al-Rajhi Toyota +1.01,13\n4. Orlando Terranova BRX +1.27,23\n5. Giniel de Villiers Toyota +1.41,48\n6. Jakub Przygonski Mini +1.53,06\n7. Mathieu Serradori sajand +2.32,05\n8. Sebastian Halpern Mini +2.38,26\n9. Mattias Ekström Audi +2.42,11\n10. Vladimir Vassiljev BMW +3.02,21\n11. Vaidotas Zala Mini +3.31,55\n12. Carlos Sainz Audi +3.39,21\nTänak: hübriidi eripärad peavad saama sõidustiili osaks, aga rallisõit ei tohi unarusse jääda – VIDEO


Kohus karistas postkontorit röövinud noormehi - Uudised - Virumaa Teataja\nKohus karistas postkontorit röövinud noormehi\nAaspere postkontoris toimus rööv mullu jaanuaris.\nViru maakohus mõistis teisipäeval süüdi kolm noormeest, kes röövisid tänavu talvel Lääne-Virumaal postkontorit.\nKohus karistas Markus Kuznetsovi (20) ning Margus Kütti (19) nägu varjates ja relva kasutades sooritatud röövi eest kaheaastase reaalse vangistusega.\nSiim Kukk (19) sai sama süüteo eest ühe aasta ja nelja kuu pikkuse tingimisi vangistuse poolteise aasta pikkuse katseajaga.\nProkurör nõudis Kuznetsovile ja Kütile kaheksa kuu võrra ning Kukele seitsme kuu võrra pikemat karistust.\nSüüdistuse järgi panid Kukk, Kuznetsov ning Kütt kuriteo toime tänavu 8. jaanuari hommikul kella 10.30 ajal, kui tõmbasid pähe sukad ning sisenesid Lääne-Virumaal Haljala vallas Aaspere külas asuva AS-i Eesti Post kontorisse.\nPolitsei jõudis noormeeste tabamiseni 22. jaanuaril ning kohus võttis nad röövis kahtlustatuna vahi alla. Selgus, et tegemist oli Lääne-Virumaalt pärit meestega, kes olid varem kriminaalkorras karistamata.


Uus risk vee-ettevõtete kohal\n13. oktoober 2017 kell 8:15\nImbi JürgenFoto: Erakogu\nRiigikohus otsustas, et pärast 1. aprilli 1999 rajatud tehnovõrgud ning pumba- ja alajaamad kuuluvad maaomanikele, kui nende kasutamiseks puudub notariaalne kokkulepe, kirjutab advokaadibüroo PricewaterhouseCoopers Legali vandeadvokaat Imbi Jürgen.\nKäesoleva aasta 11. oktoobri otsuse valguses on ilmselt paljud vee- ja võrguettevõtjad sunnitud ümber hindama oma arusaama tehnorajatiste õiguslikust staatusest. Ühe Tallinnas asuva pumpla omandiõiguse üle peetud vaidluses tehtud otsus mõjutab kõiki Eesti vee-, elektri-, gaasi-, side- ja soojusvõrguettevõtjaid. Samuti tasub seda otsust tähele panna kinnisvaraarendajatel ning maaomanikel, kelle kinnistutel võrguettevõtjate torustikud, liinid ja muud tehnorajatised paiknevad.\nTehnorajatistega ei saa eraldiseisvalt tehinguid teha\nSiiani on küllaltki levinud ekslik arusaam, et vee-, kanalisatsiooni-, elektri-, gaasi-, side- ja soojusvõrgud ning nende juurde kuuluvad rajatised, nagu näiteks pumplad, alajaamad jms, on iseseisvad objektid, mida on võimalik osta, müüa ja omada eraldi sellest maatükist, millel nad asuvad. Nii näiteks on levinud lepingud, millega müüakse alajaamu ja liinirajatisi ning nn arenduskokkulepped, mille alusel arendajad ehitavad välja näiteks veetorustiku ja on kohustatud selle hiljem vee-ettevõtjale üle andma.\nSeaduse kohaselt on aga üldjuhul kõik maatükiga püsivalt ühendatud asjad, sealhulgas majad, kasvavad puud või ka tehnovõrgud, selle maatüki olulised osad. See tähendab, et kinnistu omanik on üldjuhul ka kõigi nende asjade omanik, mis on tema maaga püsivalt ühendatud. Kinnisasjal paiknev tehnovõrk või -rajatis ei ole maatüki osa ainult sel juhul, kui see on ehitatud kinnisasjale asjaõiguse alusel või kui selle võrgu või rajatise suhtes kehtib seadusest tulenev talumiskohustus.\nRiigikohus selgitas, et tehnovõrgu ja -rajatisega eraldiseisvalt tehinguid teha ei saa. Tehnovõrk või -rajatis saab olla kinnisasja või asjaõiguse oluline osa ja nii-öelda liigub tsiviilkäibes koos selle asja või õigusega. See tähendab, et näiteks veetorustikku ei ole võimalik eraldiseisva asjana müüa, kuid teisele isikule on võimalik üle anda isiklik kasutusõigus, mille alusel veetorustik on rajatud.\nSeadusest tuleneb talumiskohustus\nRiigikohus võttis selge seisukoha, mida tähendab seadusest tulenev talumiskohustus. Asjaõigusseadusele ja selle rakendamise seadusele tuginedes järeldas riigikohus, et seaduse alusel peab maaomanik oma kinnistul taluma üksnes enne 1. aprilli 1999 rajatud tehnovõrku või -rajatist.\nPärast seda kuupäeva rajatud võrkude ja rajatiste suhtes ei teki seaduse alusel talumiskohustust isegi siis, kui seda tehnovõrku kasutatakse avalikes huvides teenuse osutamiseks.\nNotariaalne leping või sundvaldus\nSeega – pärast 1. aprilli 1999 võõrale kinnisasjale rajatud tehnorajatis või -võrk ei ole kinnisasja oluline osa ainult sel tingimusel, et rajatise või võrgu talumiseks on võrguettevõtja kasuks seatud piiratud asjaõigus või siis sundvaldus. Piiratud asjaõiguse, s.o reaalservituudi või isikliku kasutusõiguse seadmiseks peaksid kinnistu omanik ja võrguettevõtja sõlmima notariaalse kokkuleppe, mille alusel tehakse ka kanne kinnistusraamatusse. See tagab, et ka kinnistu võõrandamise korral on uus omanik teadlik tema maal paiknevast võrgust või rajatisest ning ta on kohustatud seda taluma.\nKui kokkulepe maaomaniku ja võrguettevõtja vahel puudub, aga tehnovõrk või -rajatis on vajalik avaliku vee- või võrguteenuse osutamiseks, võib olla lahenduseks ka sundvalduse seadmine kinnisasjale. Võrguettevõtjal on siis õigus taotleda, et kohalik omavalitsus algataks selleks sundvalduse seadmise menetluse.\nRiigikohus ütles selgelt, et pärast 1. aprilli 1999 teise isiku kinnisasjale ehitatud tehnorajatised, mille suhtes ei ole seatud piiratud asjaõigust ega sundvaldust, on kinnisasja olulised osad. Seega ei ole võrguettevõtjad selliste tehnorajatiste omanikud. Kuigi tänapäeval rajatakse valdav osa tehnovõrke isikliku kasutusõiguse alusel, ei ole kindlasti kõik pärast 1999. aastat rajatud tehnovõrgud ja -rajatised ehitatud korrektsel õiguslikul alusel. Niisiis peaksid võrguettevõtjad välja selgitama, kas neil on kõigi tehnovõrkude ja -rajatiste omamise aluseks vajalikud õigused. Kui sellised õigused on mingil põhjusel seadmata jäänud, tuleb kokkuleppe sõlmimiseks asuda läbirääkimistesse maaomanikega. Kui kokkulepet saavutada ei õnnestu, peab võrguettevõtja alustama sundvalduse seadmise protsessi. Niisugune asjade käik toob endaga kaasa vaidlusi, kuid aitab kindlasti korrastada võrguettevõtjate ja maaomanike suhteid ning luua selgust tehnovõrkude ja -rajatiste kuuluvuses.


Kas teadsid? Nende paikade külastamine võib tuua head õnne! | NordenBladet.ee\n26 Mar, 2019 by Irja Tähismaa\nNordenBladet — Ports õnne ei tee kunagi paha! Alljärgnevalt toome teieni põnevad kohad maailmast, mille külastamine toob reisijuhtide sõnul ning legendide kohaselt head õnne!\nBlarney kivi suudlemine peaks kinkima suudlejale ilukõnelemise ande, aga ainult siis, kui kivi suudelda üles-alla ja tagurpidi. Kivi asub Blarney lossis Cork’is. Nii et kui soovid tulevasele ülemusele või ämmale-äiale muljet avaldada, siis kiirusta kivi musitama. Kivi on suudelnud näiteks sellised inimesed nagu Mick Jagger ja Winston Churchill.\nSpent the afternoon @Blarney_Castle and gardens. It is absolutely beautiful, definitely worth a visit. pic.twitter.com/RTQY9SP6it\n— Colette Sexton (@colette_sexton) April 24, 2016\nJohn Harvardi kuju, Cambridge, Massachusetts\nJohn Harvard oli inglasest kirikumees ja annetaja, kelle järgi on nime saanud kuulus Harvardi ülikool. Tema kuju seisab Harvardi ülikooli kampuses. Üliõpilased hõõruvad enne tähtsaid eksameid kuju vastu oma vasaku jala kinga. Üliõpilaste kombe on omaks võtnud ka turistid, kes loodavad, et kindlustavad endale selle toiminguga hea õnne.\nDijon on kuulus oma roogade ja eriti sinepi poolest. Lisaks sinepile võib linnast hankida ka head õnne – eeldusel, et oskate sealt otsida öökulle. Neid võib leida kõikjalt linnast, aga iseäranis Rue de la Chouette’ilt. Kiriku seina sees asuva öökulli külastamine tasub kindlasti oma reisikavva kirjutada, sest öökulli hõõrumine vasaku käega toob hõõrujale head õnne. Hõõrumise ajal maksab ka midagi soovida, sest usutakse, et öökull täidab soovi.\nCrazy Girls’i kuju Las Vegases\nPronksist tantsutüdrukute pepude patsutamine toob head õnne – vähemasti nõnda väidavad Las Vegase reisijuhid. Kuju tagumikku tasub patsutada eriti just enne hasartmängude maailma sukeldumist.\n#fbf First time I went to Las Vegas I stayed at the Riviera, shame it's closed now but at least the Crazy Girls statue was moved to Planet Hollywood #LasVegas #Vegas #RivieriaLasVegas #CrazyGirlsStatue #WhatHappensInVegas #SinCity #TheStrip #VegasStrip #FlashbackFriday\nA post shared by Pete Medellin (@lil_pete_03) on Jul 31, 2015 at 9:57am PDT\nVictor Noir’i haud Pariisis\nVictor Noir oli ajalehe La Marseillaise prantslasest toimetaja. Noir tapeti aastal 1870. Nüüd on tema haud populaarne vaatamisväärsus – seda eriti just naiste seas. Haual tuleks kuju suudelda ja hõõruda selle kubemepiirkonda – juhul kui soovite parandada oma viljakust või seksielu.\nFontana di Trevi purskkaev asub Roomas Quirinale piirkonnas. Purskkaev sai valmis aastal 1762. Kes soovib millalgi Rooma tagasi tulla, peab viskama parema käega üle vasaku õla purskkaevu basseini mündi. Samal ajal võib midagi soovida.\nLast time I was here it was empty… Today it's full… #woohoo #FontanaDiTrevi pic.twitter.com/KqYk14GZp6\n— rambostuff (@rambostuff) April 22, 2016\nJulia kuju Veronas\nRomeo ja Julia armastasid Veronas, kuid sealt võib ka suhteprobleemide vastu rohtu leida. Kui armastuses on probleeme, tasub seada sammud Julia Capuleti maja juurde. Kes soovib suhterindel paremat õnne, peab hõõruma Julia kuju paremat rinda.\nKarli sild Prahas\nKarli sild on üle 516 meetri pikk ja peaaegu kümme meetrit lai. Sillal on mitmeid kujusid, millest populaarseim on Püha Johannes. Mees on märterpühak, kes hukati sillalt alla heitmise teel. Usutakse, et kuju puudutamine tõotab head õnne ning kindlustab turvalise tagasijõudmise Prahasse.\nNaerev Buddha Hangzhous\nHiinas Hangzhous asuv Buddha-kuju on turistide lemmik. Sellele, kes kuju kõhtu õigesti kõditab, võib saada osaks hea õnn. Ja õnne pole kellelgi liiga palju.\nAvafoto: Twitter @NiamhMcGrady\nkultuurlegendidõnne toovad paigadreisijuhtreisimine


Kasutusjuhend Hepa-Merz pulber\nB-viirushepatiidi - Viirusnakkus grupist vereülekande hepatiit. See haigus esineb erinevates kliinilistes vormides ja iseloomustab kahjustused maksarakkude . Long-hepatiidi B nimetatakse parenteraalselt, seerum, iatrogeensete, vereülekandejärgse, süstal. See pealkiri rõhutab, et toimub nakatumine läbi limaskestade või avatud nahka. B. Blumberg 1963, avastati esmakordselt verd Austraalia aborigeenid pole näinud " Austraalia antigeen "Mis siis sai tuntuks marker seerumhepatiidi. D. Dane 1970 esimene osutus Muud sorti hepatiit - hepatiit B.\nInimesed, kes on haiged hepatiitidesse B on kolm liiki osakesi. Kõige tavalisem - osakesed on kerakujulised Mitte nii tihti - niitjate vormide . Infektsioosne omadusi viiruse osakesed ei näita. Ainult 7% osakestest on esitatud kujul komplekside moodustumise terve kere mis eksponeerib väljendunud nakkuslikkuse. Ülemine kiht moodustatud superkapsid . Genome on kaheahelaline DNA molekuli ja sellega seotud DNA polümeraasi. Main antigeenide - on HBsAg ja HbcAg . Antikehad on toodetud haiguse kulgu.\nB-hepatiidi viirus on väga vastupidav negatiivseid mõjusid keskkonnale peal. Veres võib olla aktiivsed aastaid. Antigeen on viiruse võib leida nõelad, voodipesu, arsti ja hambaarsti instrumentidega. Viirus võib olla inaktiveeritud autoklaavis 120 ° C juures 45 min keemiline-termosteriliseeritud 180 ° C juures 60 min. Samuti annab positiivse tulemuse. Formaliini . vesinikperoksiidi . kloramiini ning neutraliseeritakse viirus.\nAllikad infektsioon võib olla nii juba haigestunud hepatiiti või maksatsirroos ja "terve" viiruse kandjad. Virus kuvatakse patsiendi verest ammu enne avastamiseks haigust ja kõige teravamad perioodil haigus. Meie planeedil on umbes 350 miljonit viiruse kandjad, ja need kõik võivad kujutada endast tõsist ohtu. Äge protsess ning antigeenide kontsentratsioonist väljaselgitamisel nakkushaiguse infektsiooni allikatest.\nVõimalik levikuteede saab kõrvaldamiseks viiruse bioloogiline saladusi - Sülg, veri, uriin, pisarad, sapp, sperma, rinnapiima ja teised. Kuid tegelik epidemioloogilise oht võib olla ainult seemnerakke vere ja võimalusel sülje. Seal on nii sellepärast ülejäänud vedelik kontsentratsioon viirus on väga madal.\nViirus kandub peamiselt vereülekannete ja meditsiiniliste instrumentide ilma steriliseerimine. Enamik patsiente nakatunud aja meditsiini- ja diagnostika, mis on kaasas väike rikkumise ühtsust naha või limaskestade. See võib olla günekoloogilised eksam, hambaravi protseduure, süst jne\nLoomulik mehhanism haiguse levikuks on seksuaalse marsruut . Üsna sageli, kui infektsioon on läbi samaaegne kasutamine mitu inimest mõned tarbeesemeid teemad - hambaharjad, rätikud, pardlid jms See juhtub siis, kui B-hepatiidi viirus siseneb inimkeha limaskesta kaudu microtrauma ja nahka.\nVõite olla nakatunud ja torgake earlobes, tätoveerimine ja muud manipulatsioonid. Samuti on oht saada ja elutingimustega edastamine - infektsioon peredes, organiseeritud kollektiivid lastele ja täiskasvanutele. Samuti on vertikaalne edastamise viirus - nakkus on võimalik sünnituse ajal. Kui eriline ennetavaid meetmeid pole teostatud, hepatiit B võib nakatada kuni 90% emade lastel-viiruse kandjad.\nKogukondadesse, kus lapsed on ööpäevaringselt - kodus last, lastekodudes, lastekodud, nad kannatavad tihti raviprotseduure ning seetõttu leviku viirushepatiidi on väga ohtlik ja võib põhjustada puhang.\nNakatunud viirusega ja tervishoiutöötajate saab maja laps, kes hoolitsevad laste eest. Ülekandega verd, mis sisaldab HBsAg See toob kaasa hepatiidi 50-90% saajate. See protsent on sõltub manustatud sai infektsioon.\nAga pärast nakkushaiguste immuunsüsteem piisavalt kaua, võib-olla isegi kogu elu. Ägenemist, on väga haruldased.\nPõhisümptomitena viirushepatiidi B\nB- on ühine nakkushaigus. Tänapäeval on ligikaudu 2 miljardit inimest nakatunud viirusega tapab igal aastal umbes 2 miljonit patsienti. Majanduslik kahju, mis põhjustab haigust SRÜ riikides on 100 miljonit dollarit aastas. Aasta hiljem staadiumis haigus võib areneda kasvaja või tsirroos . See on eriti ilmne inimesed, kes olid nakatunud lapsepõlves. Pool kogu kliinilist hepatiiti esineda viirushepatiidi B. Suremus on umbes 1%.\nB- kannatavad peamiselt riikides, kus madala sotsiaalse ja majandusliku elutingimusi. Kogu planeet võib jagada piirkonnad kõrge, keskmise ja madala endeemilisusega.\nNiinimetatud "tervislik" viirusekandjad on väga suur osa varjatud vormid infektsioon, mis ei ole hepatiidinähtude B. Ja siis võib väita, et varjatud epideemia protsessi intensiivsus ja kasvumäärad üle sümptomaatiline.\nViimastel aastatel epideemia algust protsess intensiivselt kaasatud noor elanikkond planeedi. Patsientide hulgas valdavalt isikud vanuses 15 kuni 30 aastat, ja umbes 90% neist on nakatunud viirusega. Selline olukord on tingitud asjaolust, et peamine nakkusallikas on seksuaal- ja "sõltlast" raja kaudu. 80% surmajuhtudest patsientidel vanuses kuni 30, kes kasutavad narkootikume. Enamik surmadest - umbes 42% - on samaaegse nakatumine mitme vormi viirushepatiidi - B, C, D.\nTervishoiutöötajad ja sõltlased on oht haiguse. Esiteks - sest tervishoiutöötajate igapäevatöös patsiendi veres, viimane - seoses kasutamise süstla või nakkuse sugulisel. Sageli on perekondliku haiguse, mis on teostatud pin ja suguteede infektsioon.\nNakkus tungib inimorganismis läbi limaskestade või naha. Siis viirus on kinnitatud maksa hepatotsüütides. Kuid agent ei ole otsest mõju maksarakkudes. Suur roll patogeneesis otygryvayut immuunkomplekse Milline elama lümfisõlmed ja siseelundite veresoonte endoteeli. Sellest tulenevalt on autoimmuunne reaktsioonidele, mis viivad mitte ainult kahjustusi tervetest rakkudest, vaid toob kaasa surma kildu, millega kaasneb tüsistuste hepatiidi B.\nMorfoloogilised muutused on düstroofilist ja necrobiotic protsesside ja periportaalne valdkondades tsentrolobulyarnyh maksa sagarikest. Hiljem võivad moodustada kolestaasiast ja muud komplikatsioonid.\nKestus peiteaeg haigus võib varieeruda 30-200 päeva või kauem.\nPreicteric või esialgse ajavahemiku iseloomustavad sagedasemad sümptomid. Patsiendid, millel kaebusi liigesevalu; Kuigi väljapoole liigesed enamikel juhtudel ei ole muutunud. Öösel ja hommikul tundi on liigesevalu ja liikudes korraks kaovad. Nad võivad kaasneda lööve nahal tüübi järgi nõgestõbi . Kättesaadavus liigesevalu ja eksanteem See ennustab rohkem rasked ja pikad haiguse kulgu. Kehatemperatuuri patsientidest sel perioodil on sageli kasvanud. Selle aja jooksul on peapööritus Püsiv unisus Ja mõnikord verejooks igemed ja nina.\nÜldjuhul on patsientide tervise perioodil süvenemise kollatõbi. Lööve ja liigesevalu, kuid suureneb düspeptiliste sümptomid viirushepatiidi B.\nEnamasti kollatõbi kulgeks kiiresti ja kaasneb sügelus. Sageli juhtub, kui nahk verejooksud on verevalumid või petehhia. Kui haigus on tõsine, võib tekkida veritsevad igemed, ninaverejooks, naised - alguses raske menstruatsioon . Uriin muutub tumedat värvi, fekaalid, tavaliselt aholichen.\nMaks hellus, see suurendab suurus; Kuigi see võib olla pehme konsistentsiga. Mõnikord intensiivne kollatõbi ja maksa ei ole võimalik suurendada, mis on märk raskema kulu hepatiit. In pooltel juhtudel täheldatud splenomegaaliat .\nTavaliselt pulss muutub vähe võrreldes terve riigi, kuid kui haigus on raske, on tahhükardia . Heart helid on summutatud, on väike hüpotoonia . Patsiendid kipuvad olema ükskõikne, mõnikord võib tekkida pearinglus, unehäired. Kollatõbi perioodi võib kesta kauem kui kuu. Sama võib öelda ka muutusi maksa suuruse vähenemist. Kui kolestaatiline osa lisatakse haigus võib saada tuim muidugi. Sellistel juhtudel iseloomustab unexpressed joove . tume uriin Pikenenud kolestaatiline sümptomid, maksa suurenemine, aholichny tool subfebrilitet . Koos ägeda haiguse vormi, on viiruse tsirroosi ja krooniline hepatiit.\nTüsistused hepatiit B\nKõige tõsisem ja raskete haiguse tüsistusena on maksa entsefalopaatia . Seda iseloomustab sügav pärssimine maksas, progresseeruv psühhoneuroloogilise sümptomid väljendatakse hemorraagilise ilmingud. Äge maksa- entsefalopaatia kolmes etapis.\nI etapp (predkomatoznoe riigi I)\nPatsiendi seisund üha halveneb, suurendades kollatõbi ja düspeptiliste sündroomi täheldati Breath , Kas areng hemorraagilise ilminguid. Liigutuste koordinatsiooni on katki, kadunud orientatsioon ajas ja ruumis. Võib aeglane mõtlemine, pearinglus, unehäired, läbikukkumistundega kuristikku sulgemise silmad. See võib olla emotsionaalne ebastabiilsus - lodevus . apaatia A mõttes melanhoolia, ärevus asendatakse põnevust, eufooria . Sageli valu maksa piirkonda, keha temperatuur tõuseb. Tahhükardia või bradükardia asendatakse normokardiey . Teadvushäired - haruldane juhtum, kuid mõnel patsiendil see juhtub.\nII etapp (predkomatoznoe riik II)\nSelle sammu juures mingist iseloomuliku teadvusehäirete ; päris tihti on segaduses. Nakatunud inimesed ebakindlana ajas ja ruumis, agressiivne või eufooria. Aga põnevust ja hetkeks asendada see kiiresti saabub apaatia, joobe võimendab piiri. Ilmub värin keeleotsaga ja käed tugevdatud hemorraagiline sündroom. Vererõhk on vähenenud, suurendades tahhükardia. Maks võib muutuda kättesaamatuks palpatsioon, poskol kahaneb. Predkomatoznoe võib kesta mitu päeva.\nIseloomustab teadvuse kaotus Esimese madalas enamikel juhtudel. On kompimine maksa patsiendid reageerivad peamiselt ägama. Reserveeritud sarvkesta ja neelamisrefleks. Ilmub tahtmatu urineerimine, roojamine, ilmub ebanormaalne refleksid . Kui ei ole kooma sügav reaktsioon mõne stiimuli kaob, tuleb arefleksiya. Põhjus surmade muutub äge südamepuudulikkus .\nVäga kiire hepatiit B on tavaline noortel, eriti kombinatsioon mitmest kliinilist hepatiiti. Need patsiendid kiiresti välja ägeda maksapuudulikkuse entsefalopaatia, eriti kõrge protsent surmade (90%).\nÄge maksa- entsefalopaatia seisundi halvenemist neerufunktsiooni määr väheneb neerude verevoolu, lisades sekundaarne infektsioon ja sepsis, vähendades Naatrium- uriiniga, suurendades selle tihedust ja võib vähendada diureesi , Muud probleemid tekivad.\nDiagnoos Hepatiit B viiakse läbi näiteks hepatiit A ja C. Kuid haiguse vormi hepatiit B raskemad, silmatorkava mürgistuse keha, kollatõbi rikkalik ja sageli nahaaluse verevalumi, ninaverejooks. Sest diferentsiaaldiagnoosina suur väärtus on teada, et patsient on viimasel poolaastal olnud operatsioon rikkudes tugevust naha toimunud seksist isikud, kellel on olnud B-hepatiidi lõplik diagnoos abil reaktsioonid PCR ja IFA .\nLaboratoorne diagnoosimine B-hepatiidi viiruse\nPatsiendid seerum erinevates etappides haigus näidata iseloomulik ainult ajavahemikuks selle antikeha. See õigeaegse diagnoosi B-hepatiidi viiruse võimalikult palju tuleks teha piisavalt sageli pidevalt jälgima funktsionaalset aktiivsust maksas. Suur tähtsus võimalust lahendada protrombiini indeks . Kui see arv langeb rohkem kui 40%, näitab see raske ja sageli kriitiliselt haigete patsientide. Ultraheli pakub ka olulised andmed, mis näitavad rikkumisi struktuuri maksas.\nKui patsiendil on rasket vormi viirushepatiit B, siis on haiglas. Sellistel juhtudel, välja kirjutada prednisoloon . Annust vähendada järk-järgult pärast lõpetamist intoksikatsioonisümptomeid. Paralleelselt kompleks meetmeid, et taastada vee ja elektrolüütide tasakaalu, tihendada narkovõõrutuskeskuse ravi määrata Antibiootikumide piiratud resorptsiooni soolest, kasutatakse laktuloos antispasmoodilise ravimid . Kui kolestaas väljendatakse selgelt, on soovitatav määrata ained ursodeoksükoolhape . Ägeda maksakahjustuse entsefalopaatia on soovitatav süüa glükokortikoidid Kuigi nende tõhusust ei ole tõestatud. Täielikult haigus ei ole ravitav, see jääb suure tõenäosusega retsidiivi.\nTäites ennetavate tegevuste peamine ülesanne - HBV-nakkuse ärahoidmiseks ravi ajal ja diagnostilisi protseduure ja vereülekannete.\nDoonorid uuritakse juuresolekul hepatiit B antigeenide doonoreid ei inimesed, kes on olnud B-hepatiit, kuitahes kaua aega tagasi see oli, samuti need, kes on teatanud haigetega viimase kuue kuu jooksul. Inimesed, kes põevad kroonilist B-hepatiidi samuti need, kes on viimastel aastatel läbinud Vereülekandeteenistuse Et anda verd ei ole lubatud. Viimastel aastatel on see hakkas rakendamise autotransfusion - Kui patsient valmistab oma vere enne kavandatud tegevust.\nEnnetamine B-hepatiidi kasutada ühekordselt instrumendid, põhjalik steriliseerimine meditsiinilised instrumendid, samuti range kontrolli avastamiseks viiruse antikehade doonor.\nVäga oluline on steriliseerimine ravimeid, et tagada võetavaid meetmeid, eraldi kasutamise ja säilitamise isikliku hügieeni, vältimine kõigi vigastusi, tuleb järgida reegleid isikliku hügieeni eest. Ennetamine sugulisel teel on kõrvaldamiseks mitte alaliselt, juhuslikult sex, kasutamise mehaanilised rasestumisvastased. Ennetamiseks töökeskkonnas infektsioonid tervishoiuasutustes ja jälgib anti-eeskirjadega. See on eriti oluline operatsioon, hemodialüüsi, labori- ja teiste osakondadega, kus töötajad on juurdepääs patsiendi verega. Kummikindad tingimata kasutada täitmisel parenteraalse sekkumist.\nKui arvestada, et levimisviisidest ja nakkusallikas väga, selgub, et kõige lootustandvam ennetamiseks on vaktsineerimine viirushepatiidi B. Ainult ta aitab vastsündinute nakatunud haigusega. See vaktsiin takistab paljudel maksahaiguste. Täna, hepatiit B viitab infektsioonid, mis on kontrollitud erivahenditega ennetamine. Viimastel aastatel on maailma on vaktsineeritud umbes 100 miljonit inimest. See võimaldas teatud riikides oluliselt vähendada protsendi hepatiit B, olulist mõju negatiivselt tase viiruse kandjad ning mõnes riigis on küsimus täielikuks kaotamiseks hepatiit B.\nLiiga paljud riigid on hakanud immuniseerimisprogrammid hepatiit B viiruse imikutel ja noorukitel. Täna paljudes maailma riikides teevad B-hepatiidi vaktsineerimine lastele .\nKõik B-hepatiidi vaktsiini on vahetatavad. See tähendab, et võite alustada vaktsineerimist vaktsiiniga ja viimistlus - muu. Tutvustame vaktsiini intramuskulaarselt deltalihasesse, väikelapsed - ees reide.


Mida teha, kui kassil on palav? Mida teha, kui kassil on palav - Teave - 2022\nMida teha, kui kassil on kuumus\nMõned nädalad tagasi kirjutasin artikli kasside viljakusest, mis on üks lemmikloomaomaniku elu võtmeküsimusi ja on universaalne vestlusteema igat tüüpi lemmikloomade omanikega. Kuigi seda on laialdaselt loetud ja see on populaarne ka sellistel saitidel nagu Facebook, on see kirjutatud kindlale sihtrühmale ja paljud inimesed on kas öelnud, et artikkel oli liiga lihtne või liiga keeruline, või on neil lisada mõni muu mure. Üks väga levinud mure, mida tõstatatakse, on see, mida teha, kui mõistate, et teie kassil on palav, ja siis teate, mida peate tegema!\nIstusin hiljuti oma sõbra ja loomaarsti dr Karen Wieslanderiga, kes on juhtumisi parim loomaarst selles äris ja sageli on mind oma kabinetis vähemalt kord aastas, kui olen linnas. Minu kassid on kõik vaktsineeritud, steriliseeritud või kastreeritud ning kui nad seda vajavad, saavad nad kirpude, puukide ja südameusside ennetusravi. Meie ainus mure on viljakus. Ma ei taha liivakastiga probleeme.\nKaren ütles: "Selle peatamiseks saate teha mitmeid asju, kuid kohalike määruste kohta peate kontrollima oma loomaarsti ja kohalikku loomatõrjeametit oma piirkonnas. Mõnes paigas kehtivad määrused, mis on piiravamad kui teistes, kuid isegi kui need on leebemad kui teie osariigis, peate siiski veenduma, et teie kassil on seal hea olla. See võib olla ei-ei või võib olla nii lihtne kui hoida teda rihma otsas, kuni ta kuivab. Samuti võib juhtuda, et teil on keelatud teda oma majja tuua, välja arvatud juhul, kui küttesüsteem on pikemat aega sisse lülitatud. Kui pole ruumi, et teda oma kodus hoida ja pole ruumi, et teda väljas hoida, on see veelgi suurem probleem.\nKaren oli lahke jagas allolevaid ressursse:\nPrügikasti eeskirjad. Mõnes paigas kehtivad määrused, mis on leebemad kui teistes. Et näha, kas teie oma on nimekirjas, võite külastada linna veebisaiti, kus on keelatud loomade nimekiri.\nKui teie kohalik linn või maakond ei ole veel määrust vastu võtnud, võiksite alustada palli veeremist, et teavitada oma piirkonna inimesi oma kassi vajadustest ja sellest, mis on sobiv varjupaik.\nLinna määrused kassitõrje kohta.\nPrügikasti juhised. “Mõnes kohas ei saa isegi kassi õues hoida. Juhised nende õuest eemal hoidmiseks on väga konkreetsed ja neid kirjeldatakse üksikasjalikult. Enamikus linnades kehtivad seadused, mis ei luba teil kodus olla rohkem kui üks kass. Paljud nõuavad, et teie kassil ei oleks väljaspool õue juurdepääs toidule ega veele ning et teda hoitakse teistest loomadest, toidust ja veest eemal.\n"Minu kodu on minu kassile turvaline kodu," ütleb Karen ja meil on hea meel näha, et ta astub samme oma kodu elanike kaitsmiseks.\n"Võite valida, kas saada kassile alaline kodu või mitte, kuid on asju, mida peate arvestama, näiteks kuidas kass või kassid toakaaslasesse suhtuvad, kas teate, kuidas oma kassi steriliseerida või kastreerida ja mis juhtub kui sa sured või kolid?" ütleb dr Nunn. "Kas peate mõtlema sellistele asjadele nagu kodukindlustus või lemmikloomakindlustus, sest teie kass võib olla teie vastutus kogu ülejäänud elu? See võib tunduda suur asi, kuid mõnel juhul võib teie kassile kodu leidmisse tehtud investeering teie kassi elu päästa.\nOleme tänulikud Kareni arusaamise ja nõuannete eest meie neljajalgsete sõprade eest hoolitsemisel. On hämmastav, kui paljud meie kassist sõbrad leiavad meie varjupaika jõudes uue kodu.\n"Kassid on hämmastavad. Ma lihtsalt armastan neid. Otsustasime tütrega, et lemmiklooma omamisest pole suuremat tasu,” rääkis Karen. "Ma arvan, et inimesed peaksid looma kaaluma, enne kui nad otsustavad lemmiklooma võtmise, ja ma arvan, et tegin lemmiklooma võtmise kohta õige otsuse," ütleb Karen.\nOn hämmastav, kuidas side, mida jagame oma loomadega, muudab meie elu. Kui kohtute esimest korda karvase sõbraga, muudab see teie elu igaveseks.\nVarjumeditsiin on hariv ajaveeb, mis teavitab, inspireerib ja lõbustab meie lugejaid. Meile meeldiks, kui oleksite osa meie meeskonnast. Palun saatke esildised aadressile news @ sheltermedicine.com. Küsimused/kommentaarid võidakse saata aadressil: Sheltermedicine.com toimetajad.\nVaata videot: Бумажные Сюрпризы НОВИНКА POP IT МАГАЗИН бумажки (Jaanuar 2022).\nCopyright 2022 \_ Mida teha, kui kassil on kuumus...


Saksamaa siseminister keelas liidumaadel Kreekast põgenike toomise - Maailm - Postimees.ee\nLapsed Lesbose saarel Moria põgenikelaagris. 3000 inimese majutamiseks mõeldud keskuses elab praegu haletsusväärsetes tingimustes ettenähtust mitu korda rohkem inimesi. Foto: ARIS MESSINIS / AFP / Scanpix\nKantsler Angela Merkeli valitsus pani käe ette Berliini ja Tüüringi võimude otsusele lennutada ise mõnisada põgenikku Kreekast Saksamaale, vahendas Deutsche Welle. Kaks liidumaad kavatsevad otsuse kaevata kohtuse, kuid jätkavad samal ka poliitilise lahenduse leidmist, et kiirendada migrantide vastu võtmise protsessi, arvestades keerulist humanitaarolukorda Lesbose saarel asuvas Moria laagris.\nLisaks kahele eelmainitud liidumaale on teisedki, nende seas Saksamaa suurima elanike arvuga Nordrhein-Westfalen väljendanud valmidust võtta vastu põgenikke Kreeka laagritest.


★★★ Los Angelesi kaasaegne retriiver kõrgete laedadega ★★★\nLago Vista Külalistemaja on kaasaegne privaatne klient. Maja asub Los Angeleses, Ameerika Ühendriikides. See kujundas Aleks Istanbullu arhitektid ja see on väga kerge ja lihtne välimus. See paikneb kanjoni ülaosas, kus on palju tihedat ja ilusat taimestikku. See on ideaalne asukoht puhkemaja jaoks. Siin on selle omanikud privaatsust ja võivad lõõgastuda või lõbutseda.\nMaja kaasaegne disain on lihtsa kujuga ja puhaste joontega. Välimus on üsna salapärane ja ei räägi maja enda kohta palju. Samas on hoone täis külalistemaja. See sisaldab magamistuba, vanni ja kööki ning see on nii võluv ja julge. See ilus taganema on värvikas sisekujundus ilma, et tegelikult oleks liiga palju värve. Mustri ja värvi vahel on väga ilus tasakaal. Disain on mõnevõrra kontrastne ja sisaldab nii hämmastavaid elemente kui ka peent elemente.\nEhitise väliskujundus on skulpturaalne ja hoolimata selle tänapäevasest tundest ja väga puhtast kujust, on see kenasti maastikku integreerunud. See on nagu jumalik detail juba suurepärase maastiku keskel. Mis puutub vara tegelikule struktuurile, siis maja on jagatud kaheks erinevaks mahtuks. Toad on avarad ja funktsionaalsed. Madalamal tasemel on külaliste toad, samas kui teises ruumis on raamatukogu ja muud sarnased ruumid. See oleks retriik kuubik. Teine suurepärane element on seisukohad, mida saab imetleda kõigist maja ruumidest. Nad teevad selle koha täielikuks.


VÕEH! ⟩ Õuetiirult koju jõudnud kassi külge oli seotud kiri, mis tekitab lausa hirmujudinaid - Lemmik\nÕuetiirult koju jõudnud kassi külge oli seotud kiri, mis tekitab lausa hirmujudinaid\n12. juuli 2020, 21:04\nPilt on illustreeriv. Kass nimega Kara.\nFOTO: Scanpix / SWNS\nWalesis Bridgendi linnas elab sõbralik kass Gandalf, kellele meeldib oma naabritel külas käia. Hiljuti said Gandalfi omanikud aga kirja, mis oli vägagi šokeeriv ja hirmutav.\nGandalf on sõbralik ja uudishimulik kass, kellele meeldib tihti ka naabritel külas käia. Ühel päeval tuli kassike aga koju koos kirjaga, mis külvas tema omanikes hirmu ning nüüd ei julge nad enam oma kassi kodust välja lasta.\nOmanike sõnul märkasid nad, et Gandalfi kaelarihma külge oli seotud väikene kilekott ja selle sees oli kiri. Kirjas seisis: «Palun hoidke oma kassi kodus. Te kass tuleb peaaegu iga päev minu majja, võtab mu laualt toitu, kraabib mu diivanit ning toob mu majja kirpe.»\n«Ma ei saa aknaid lahti jätta. Ausalt öeldes on mul sellest kõrini. Kui teie kass veel korra minu majja satub, siis ma luban, et ma viin ta kuskile väga kaugele ära.»\n«Lisaks jääb te kass vahel ka minu juurde ööseks ja magab köögis. Palun toitke oma kassi,» seisis kirjas.\nKassi üks omanikest Chris oli kurjast kirjast väga šokeeritud ja sõnas, et see paistis olukorda arvesse võttes liiga «ekstreemne».\n«Ta on natuke uudishimulik kass, ta käib väljas ja teeb oma tiire, nagu kassid ikka teevad,» selgitas mees väljaandele Wales Online.\n«Selle piirkonna inimesed teavad teda ja ta on väga sotsiaalne ning armastab inimesi.»\n«Ta on alati seltskonda kuulunud, nagu ka meie teine kass Murray.»\nChris selgitas ka, et nad on kassi kaelarihma külge pannud ka sildi, millega paluvad kassi mitte toita, sest viimane on pisut paksuks läinud. «Kuigi ta käib inimestel külas, pole me kunag ühtegi kaebust saanud. Ta veedab kõik ööd ja õhtupoolikud meie majas,» lisas ta.\nSamuti oli mees segaduses ka väidetest, nagu levitaks Gandalf kirpe ja et teda ei toideta piisavalt kodus. «Me hoolime temast väga ning hoolitseme tema eest korralikult - kindlasti pole tal kirpe ning ta on väga hea toidu peal. Tal on suurepärane iseloom ning minul ja mu tüdruksõbral pole kunagi olnud probleeme sellega, et ta me mööblit kraabiks.»\n«Lisaks tehakse talle iga kuu kirbutõrjet ning me lasime teda ka pärast selle kirja saamist kontrollida ja tal pole kirpe,» lisas ta.\nPärast kirja saamist hoiavad omanikud kassi toas, sest kardavad tema heaolu pärast.\n«Ausalt öeldes oli sellise kirja saamine väga šokeeriv ja nüüd ei julge me teda enam õue lasta. Suviti meeldib talle väljas ringi uitada ja ta tahab õue minna, aga nüüd ei saa ta seda teha,» lisas mees.\n«Ma saan aru, et see on temast väga ulakas kellegi teise koju minna, aga me polnud sellest kuni praeguseni teadlikud. Nüüd peab ta kogu oma eluks tuppa jääma.»\n«Me tahaks väga rääkida selle inimesega, kes kirja saatis ja üritada temaga asjad ära klaarida, aga kirjale polnud lisatud ühtegi kontakti.»


Kihnu saarel valmis sadamahoone\nKihnu sadamas tuli siiani praami oodata lageda taeva all. Nüüd sai saarel valmis sadamahoone, mis pakub nii varju halva ilma eest kui ka võimaldab näiteks käia duši all ja saunaski.\nSadamahoone ehitati riigifirma Saarte Liinide raha eest, 400 000 euro suurusest maksumusest tuli neljandik ka EAS-ilt, vahendas "Aktuaalne kaamera".\nIlm Kihnu sadamahoone avamisele sõitjaid väga ei hellitanud. Tugev tuul kõigutas praamil autosid ja laine oli ka korralik. Aga kihnlasi sellise tuulega ei kohuta ja nii võeti saabujaid sadamas pillilooga vastu.\nKihnu igapäevavajadusteks rajatud sadamahoone jäi nii suure rahvahulga vastuvõtmiseks küll pisut kitsaks, aga sõbralikku ja mõnusat rahvast mahub ühte tuppa palju. Kihnu rahval oli vastse rajatise üle hea meel.\n"See maja on suurepärane, kihnlased on seda ammu juba oodanud. Väga mõnus on siin sees oodata," ütles Kihnu Virve.\nKihnu vallavanem Ingvar Saare ütles, et sadamahoone vajadusest hakati rääkima juba 2006. aastal. 2004 oli sadam antud Saarte Liinide hallata, rajatud oli uus kai ning sadamahoone plaanidki hakkasid kindlamaid piirjooni võtma. Ja liiga väike see küll ei saanud.\n"Praegu võib-olla korraks palju rahvast sees, pisike. Aga meile see on päris mõistlik. Mõistliku suurusega, kihnlastele täpselt paras, ma arvan," lausus Ingvar Saare.\nSaarte Liinide juhatuse esimees Villu Vatsfeld tõdes, et ehitamine võttis vaid aasta, aga vallaga arutati asju pikalt.\n"Need vaidlused ja planeerimised on käinud tegelikult, ma julgen arvata, kolm-neli aastat. See maja on konkreetselt mõeldud parvlaevaliinide teenindamiseks. Et hoida liinide maksumus võimalikult madalana, siis ka meie otsisime muid rahastajaid ja oma raha pani alla Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus," rääkis Vatsfeld.\nIngvar Saare jutu järgi tuleb sadamahoone kõrvale veel maju.\n"Siia kõrvale on ju planeeritud aastaringne kohvik ja isegi veel üks pisike majake, kus siis renditakse turistidele, kes tulevad Kihnu külla, et saaks siis oma reisi alustada õieti, et saavad mõne jalgratta, auto või paati rentida, mis siin Kihnus võtta on ja saavad siin kohvikus istuda ja oodata," ütles Saare.\nSeda, kes järgmised hooned ehitab ja kust raha tuleb, Saare veel öelda ei oska. Aga mõtteid on.


6 Parimad Roku kanalid mis tahes meedia voogedastamiseks teleriga\nRoku laiendab teie teleri võimalusi, edastades rohkem kanaleid otse teie suurele ekraanile. Lisaks nendele välistele kanalitele saate nüüd nautida oma nutitelefoni filme ja fotosid suure teleriekraaniga Roku meediumikasti abil.\nSeal on mõned Roku kanalid, mis aitavad teil oma nutitelefonist ja arvutist Roku meediumikasti TV-ga voolata. Need kanalid toetavad videote, fotode, muusika ja veebibrauseri voogesitamist mis tahes telefoniseadmest / arvutiekraanist suurelekraanil.\nNeid Roku Streaming rakendusi on lihtne kasutada oma Roku ja nutitelefoniga. Peate need kanalid oma Roku kontole lisama pärast Roku seadme registreerimist, avades konto My Roku.\nNüüd peate telerisse voogesituse alustamiseks installima nutitelefoni või arvutiga samad kanalite rakendused.\n1. Plex Roku kanal\nPlex aitab teil oma videoid, muusikat, fotosid ja koduvideoid oma Roku'le oma Plex Media Serveriga. Plex võimaldab teil hõlpsasti jagada meediat sõprade ja perega, nii et teil on kõik rohkem valida. Saate isegi oma meediat sünkroonida oma mobiilseadmetele või lemmik pilve salvestamise teenusepakkujatele, nagu Google Drive, Dropbox, Bitcasa või Box, nii et saate oma Roku voogesituse isegi siis, kui arvuti on võrguühenduseta.\nPlex annab teile juurdepääsu ka mitmesugustele kanalitele, nagu teie iTunes'i muusikakogu, iPhotos ja paljud teised online-meediaallikad. Te saate oma lemmikveebisaitidel online-videoid salvestada, et neid hiljem igal seadmel vaadata, või soovitada neid sõbrale. Võite kasutada ka teisi Plex-seadmeid Plexi juhtimiseks Roku peal.\nLink: Roku Channel, veebisait\nRoku meediapleier võimaldab teil leida, sirvida ja mängida sisu oma kohaliku võrgu meediumiserveritest ja USB-lt (USB-porti ühendatud Roku-mängijatel).\nSee toetab selliseid meediumiservereid nagu Twonky, Windows Media Player, Plex ja Tversity.\nLink: Roku kanal\nMyMedia võimaldab vaadata kõiki videoid, kuulata muusikat ja näidata fotosid.\nValikulise täiendava kanali uuendamise abil saate oma Roku'le ka veebis peaaegu iga video saata, sealhulgas videoid kõige populaarsematest voogesitussaitidest.\nPlayTo kanalib teie lemmiksaitide veebisaitide ja koduserverite videoid oma Roku telefonile või tahvelarvutis tasuta PlayTo rakenduse abil.\nSee rakendus töötab enamiku populaarsete UPnP- või DLNA-meediumiserveritega ja üle 100+ toetatud veebisaidiga.\nroConnect võib video- ja muusikafaile voogedastada arvutist, Android-seadmetest või kohaliku võrgu mis tahes arvutist Roku mängijad.\nSee rakendus aitab teil otsida ja luua esitusloendeid meedia korraldamiseks.\n6. RealPlayeri pilv\nRealPlayer Cloud võimaldab teil oma videoid liigutada, vaadata ja jagada, videoid üles laadida RealPlayer Cloudisse ja vaadata neid oma teleris Roku, Windowsi arvuti, iPhone'i, iPadi, Android-seadmete ja populaarsete brauserite, nagu IE, FireFox ja Chrome abil. Võite isegi oma videosid voogesitada telerisse mis tahes koduvõrgu vahendusel. Enam ei muretse videoformaatide või HDMI-kaablite kandmise pärast. Saate 2 GB ruumi, kui registreerute tasuta.\nSurePlay tehnoloogia lahendab videofailide esitamise iPadist, iPhone'ist ja Android-seadmetest erineva videoformaadi probleemi. SurePlay loob ja salvestab teie videote parempoolseid koopiaid nii, et need oleksid igal hetkel kõikides teie seadmetes koheseks taasesituseks saadaval.\nEmby koondab kõik meediad üheks kohaks. Selle kanali abil saate peatada ja jätkata kõigis oma seadmetes. Emby abil saate oma kollektsiooni jagada sõprade ja sõpradega. See kanal toetab Androidi, Chromecastit, DLNA seadmeid (nagu Smart TV), iOS, Linux, OSX, Roku, Windows Phone ja Windows 7/8 / RT.\nLink: Roku kanal Veebisait\nKui teil ei ole teleri jaoks voogesituse kasti, vaadake seda artiklit. Teisenda teler Smart TV-ks Alla $ 99 eelarve alusel, et valida oma kodu jaoks üks seade.\nNende rakendustega ei ole enam vaja ühendada oma telerit arvutiga või meediumiga, kasutades enam riistvara või kaableid. Need kanalid koos teie Roku mängijaga võivad hoolitseda selle osa ja voo eest oma seadmetelt televiisorile WiFi kaudu.


Genshin Impact'i viimane suletud beeta on lähedal! - Meelelahutus\nGenshin Impact'i viimane suletud beeta on lähedal!\nGenshini mõju - eelmine kuu teatas miHoYo, et avatud maailma RPG Genshin Impactile tuleb viimane kinnine beetaversioon. See beetaversioon on saadaval mobiilseadmes, arvutis ja PS4-s. See saab olema esimene kord, kui mõni Genshini beetaversioon tuleb PS4-le. 24. päevalthJuunil kinnitas miHoYo, et sellest saab viimane suletud beeta.\nSee suletud beeta algab 2. päevalndJuulil ja mängijatel on lubatud valida platvormidevaheline variant, et nad saaksid üheskoos Teyvati maailma uurida. Kinnises beetaversioonis lubatakse mängijatel avastada Mondstadti ja Liyue linnu, sealhulgas mõnda lähipiirkonda. Kogu mäng koosneb kokku seitsmest suuremast linnast. Mängijad saavad vaenlastega võitlemiseks ringi liikuda neljaliikmelises rühmas. Võite uurida erinevaid alasid ja lahendada mõistatusi.\nMängu heliriba kuulete allpool: Genshini mõju\nNeil on hea meel näha mängijaid kogu maailmas, et nad saavad plahvatada Genshini viimase suletud beeta mõju. Mängijad annavad oma tagasisidet mängu erinevate aspektide kohta. Samuti ootavad nad huviga muudatuste ja optimeerimiste rakendamist viimases suletud beetaversioonis. Need muudatused põhinevad kõigel, mida nad on õppinud ja kuulnud. Co-op-režiim, st platvormiülene režiim on Genshin Impact oluline komponent. Nad ütlevad, et neil on väga hea meel näha mängijaid reageerimas meeskonnale suunatud mängule. Need olid asjad, millele Genshin Impact'i produtsent Hugh Tsaai mõtles.\nPeamine lugu nõuab mängijalt tegelase õe-venna otsimist. Nad on kihilised, saavad silmitsi palju külalistega. Teie neljaliikmelise seltskonna moodustamiseks on teil umbes 30 kaaslast, kellega koos olla. Genshin Impact on saadaval ka Switchi jaoks, kuid beetaversiooni ei saa platvormil mängida.\nGenshin Impact beetaversiooni saab mängida PC-s, PS4-s ja mobiilseadmetes. Kogu mäng on saadaval PC-l, PS4-l, Mobilesil ja Nintendo Switchil.\nkui palju hocus pocus filme on\nkas raskusjõudu langeb rohkem


Colombias hukkus valitsusvägede rünnakus kolm mässulist - Maailm - Postimees.ee\nColombias hukkus valitsusvägede rünnakus kolm mässulist\n2. veebruar 2018, 3:34\nColombias sai neljapäeval valitsusvägede mürsurünnakus vasaksisside rühmituse Rahvuslik Vabastusarmee (ELN) laagrile surma kolm mässulist, teatasid võimuesindajad.\nRünnak leidis aset riigi loodeosas asuva San Juani jõe juures.\nTegemist oli osaga sisside ohjeldamiseks mõeldud suuremast operatsioonist, milleks andis käsu president Juan Manuel Santos. President otsustas anda sõjaväele vabad käed pärast sisside mitmeid veriseid rünnakuid politseijaoskondadele piirkonnas.\nColombia viimane sissirühmitus kutsus teisipäeval kehtestama uut relvarahu, mis võimaldaks jätkata mitme ohvriterohke pommirünnaku järel politseijaoskondadele peatatud rahukõnelusi. Kõnelused katkesid aasta algul ELN -i rünnakute tõttu ning rühmitus on pärast relvarahu lõppemist 10. jaanuaril rünnakuid jätkanud.\nSantos peatas esmaspäeval vastuseks nädalavahetusel seitsme politseiniku elu nõudnud rünnakutele rahukõnelused ELN -iga ning andis julgeolekujõududele käsu tegutseda rühmituse vastu "maksimaalse otsusekindlusega".\nPärast rahulepingu sõlmimist Colombia valitsuse ja riigi suurima mässuliste rühmituse Colombia Revolutsiooniliste Relvajõudude (FARC) vahel 2016. aasta novembris on Santose valitsus pidanud kõnelusi ELN -iga. Augusti teist ametiaega presidendina lõpetav Nobeli rahupreemia laureaat Santos loodab minna ajalukku Colombias üle poole sajandi kestnud konfliktide lõpetajana.\nEhkki FARC on nüüdseks end desarmeerinud ja muutunud poliitiliseks parteiks, on rahu hinnanguliselt 1800 võitlejaga ELN-iga jäänud seni saavutamatuks.\nErinevalt FARC-ist on ELN-il autonoomseid üksusi sisaldav föderatiivne struktuur, mis teeb ekspertide sõnul nendega rahu saavutamise raskemaks.\n"Läbirääkimiste jätkamiseks on stsenaarium praegu tõeliselt sünge," ütles AFP-le Camilo Echandia Externado ülikoolist.\nAugustis Colombia presidendiks pürgivad parempoolsed kandidaadid on kutsunud valitsust ELN-iga läbirääkimisi täielikult katkestama.


Välja üüritud korterilt eluasemelaenu intressisoodustust ei saa - Äriuudised - Majandus\nVälja üüritud korterilt eluasemelaenu intressisoodustust ei saa\n22. jaanuar 2015, 18:28\nPostimehele kirjutas lugeja, kes tundis muret, et välja üüritud eluaseme puhul tekib tulumaksukohustus ning kaob intressisoodustus.\n«See on väga ebaõiglane,» leidis lugeja.\nMaksu- ja tolliameti juhtivspetsialisti Hannes Ude sõnul pole välja üüritud eluaseme puhul intressisoodustust kunagi saanudki.\nLaenuintress arvatakse tuludest maha vaid siis, kui laenuga soetatud eluaset kasutatakse ise. «Kui eluase on pooleks aastaks üürile antud, siis saab tulust maha arvestada vaid poole aasta laenuintressi,» selgitas Ude. See kehtib ka juhul, kui eluase on üürile antud osaliselt – näiteks tuba korterist.\n«Seega — vähe sellest, et sa maksad üüritulult tulumaksu, jääd sa «kingitusena» ilma ka intresside mahaarvamise õigusest,» kirjutas lugeja, kelle hinnangul võivad üürileandjad niimoodi saada sadu eurosid vähem.\nPraegu kontrollitakse 350 inimese andmeid, keda maksuamet kahtlustab määruse rikkumises.


Vooremaa Hüdroenergia saamiseks katsetatakse Puurmanis uut tehnoloogiat\nHüdroenergia saamiseks katsetatakse Puurmanis uut tehnoloogiat\nFirma FFT Technologies OÜ (nime esitähed on tuletatud inglisekeelsetest sõnadest Free Flow Technologies ehk vabavoolu tehnoloogia) katsetab Puurmanis mobiilset turbiini, mis võimaldab vett paisutamata elektrienergiat toota.\nFFT Technologies OÜ juhataja Jaan Jagomägi ütles, et firmal on luba tulevikus panna seni kasutamata seisnud Eesti ühte suurema hüdroenergiapotentsiaaliga kohta Narva jõel Omuti kärestikku kuus kuni kümme taolist mobiilset turbiini. Igal turbiinil on võimsust kuni 50 kilovatti.\nTurbiin ei nõua suure paisuga tamme\nTurbiin meenutab suurde metallkasti pandud rataslaeva labasid. Kasti suunatakse vesi, mis paneb turbiini labad pöörlema. Seadeldis kinnitatakse jõe põhja.\nVabavoolu hüdroelektrijaama katseprototüüp töötab vabalt voolavas jões ega nõua selle paisutamist. Turbiin muutub majanduslikult kasutatavaks siis, kui voolu kiirus on 2-3 meetrit sekundis.\nFirma investeering seadme arendamisse ulatub 2,8 miljoni kroonini. Projekti rahastab erainvestor, kelle nime Jaan Jagomägi ei avalikusta, ja Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus (EAS) 70 protsendi ulatuses.\nTehnoloogia kasutatav Pärnu ja Narva jõgedel\nJaan Jagomägi sõnul pole igas väikese tammiga jõe ääres asuvas majapidamises otstarbekas vabavoolu tehnoloogiat kasutada, sest suviti kipub enamikus meie jõgedes veetase külalt madalaks jääma. Ka ei suuda üks vabavooluseade stabiilselt majapidamist ära varustada. ?Majanduslik efektiivsus kipub ikkagi väikseks jääma. Tänavavalgustust võib seade küll stabiilselt toita, kuid kodumasinatega võib probleeme tekkida,? rääkis Jagomägi.\n?Perspektiivikamad kohad vabavoolu tehnoloogia rakendamiseks asuvad enamasti Pärnu ja Narva jõel, kus ühtekokku saaks üles panna 10-20 seadet.\nHüdroelektrijaama ehitamiseni kulub meestel veel kindlasti aasta, jaam läheks maksma umbes 15 miljonit krooni. ?Loodame, et järgmisel kevadel saame katseseadme Narva jõele viia ja siis seal aasta teda siis katsetada ning seejärel hakata ehitama Omuti hüdroelektrijaama.\nEestis töötab praegu keskkonnateenistustest saadud andmetel 19 hüdroelektrijaama. Praegu on nende käimapanek seisatud, enam ei anta kasutusluba vee paisutamiseks, kuna vee paisutamine mõjub halvasti keskkonnale, suurelt alalt kaovad kalad. Ka Narva jõele ei saakski näiteks suurt paisu rajada, tegemist on Eesti ja Venemaa vahelise laevatatava piirijõega.\nVabavoolu elektrijaama idee pärineb Priit Jagomägilt ja Mati Kokkalt, kes mõlemad on tegelenud väikeste hüdroelektrijaamade taastamisega.\nVabavooluseadmeid kasutatakse mere- ja ookeanihoovustes\nKa mujal maailmas on tehnoloogiad olemas, kuidas vabast voolust saab elektrienergiat toota. Kuid need vajavad suuremat süvist ? 3,5 ? 10 meetrit. “Meie tehnoloogia peaks töötama ka kahe meetri sügavuses jões. Kahe meetri sügavust kohta on Eestis palju lihtsam leida kui kümnemeetrist. Loodame, et Narva jõel seade end õigustab, siis saame neid hakata ka eksportima,? nentis Jaan Jagomägi.\nEesti Energia ostab praegu vastavalt seadusele rohelist energiat 76 senti kilovatt. Energiafirma on kohustatud ostma rohelist energiat 1,8 protsendi ulatuses Narva jaamade tootmisvõimsusest. Ainus, millega energiamonopol saab rohelise energia tootjaid piirata, on liitumistingimused.\nRohkesti kasutatakse vabavooluseadmeid mere- ja ookeanihoovustes, need on kordades suuremad, kuid tööpõhimõte on sama.\nJaan Jagomägi rääkis, et Suurbritannias oli mullu laine- ja hoovuseenergia tootjate seminar, kus Euroopa suuremad tegijad tutvustasid oma plaane. Jagomägi sõnul kasutavad vabavoolu tehnoloogiat põhiliselt britid, sest neil on hoovusi, mida saab ära kasutada.


Hispaania keele tasemed - Hispaania Maja\nHispaania keele tasemed\nA1 koosneb kolmest tasemest:\nA1.1 ehk täiesti algajad, A1.2 ja A1.3.\nA1.1 ja A1.2 kursus on mahus 34 akadeemilist tundi, A1.3 on 30 akadeemilist tundi. Alates 2019. aasta kevadest on A1.1 ja A1.2 kursustel 4 akadeemilist lisatundi (30+4), et aluspõhi saaks võimalikult tugev. Kui oled algaja ja soovid saavutada A1, siis soovitame valida 98 akadeemilist tundi kestva õppe, mille jooksul omandad materjalid A1.1, A1.2 ja A1.3 tasemetelt.\nA1: Mõistab ja kasutab igapäevaseid väljendeid ja lihtsamaid fraase, et oma vajadusi rahuldada. Oskab ennast ja teisi tutvustada ning pärida elu koha, tuttavate inimeste ja asjade järele ning vastata sama ringi küsimustele. Suudab suhelda lihtsas keeles, kui vestluspartner räägib aeglaselt ja selgelt ning on valmis aitama.\nA2 koosneb neljast tasemest:\nA2.1, A2.2, A2.3 ja A2.4.\nKogu A2 taseme läbimiseks soovitame valida 120 akadeemilist tundi kestva õppe (iga alatase on 30 akadeemilist tundi).\nA2: Mõistab lauseid ja sageli kasutatavaid väljendeid, mis seostuvad talle oluliste valdkondadega (näiteks info enda ja pere kohta, sisseostude tegemine, kodukoht, töö). Tuleb toime igapäevastes suhtlusolukordades, mis nõuavad otsest ja lihtsat info vahetust tuttavatel rutiinsetel teemadel. Oskab lihtsate fraaside ja lausete abil kirjeldada oma perekonda, teisi inimesi ja elutingimusi ning väljendada oma vajadusi.\nB1 koosneb viiest tasemest:\nB1.1, B1.2, B1.3, B1.4, B1.5 (iga alatase on 30 akadeemilist tundi, kogu B1 materjali läbimiseks kulub 150 akadeemilist tundi).\nB2 koosneb kuuest tasemest:\nB2.1, B2.2, B2.3, B2.4, B2.5, B2.6 (iga alatase on 30 akadeemilist tundi, kogu B2 materjali läbimiseks kulub 180 akadeemilist tundi).\nB2: Mõistab keerukate abstraktsel või konkreetsel teemal tekstide ning erialase mõttevahetuse tuuma. Suudab spontaanselt ja ladusalt vestelda sama keele emakeelse kõnelejaga. Oskab paljudel teemadel luua selget, üksikasjalikku teksti ning selgitada oma vaatenurka, kaaluda kõnealuste seisukohtade tugevaid ja nõrku külgi.\nHuvi või lisaküsimuste korral võib meiega alati ühendust võtta: info@hispaaniamaja.ee või helista: +372 55626496.\nTahad teada, millal alustavad järgmised grupid? Liitu meie uudiskirjaga!


Miks öökosmeetika? – Naisele | GoodNews\nAvaleht Ilu-uudised Miks öökosmeetika?\nSeega, oled teinud oma naha ja keha jaoks esimese suure teene, kui puhkad korralikult ja õigel ajal. Lisaks sellele võid anda oma nahale uinudes vajalikku toitu. Päeval on nahk kaitseasendis, ta püüab end hoida UV-kiirguse, külma, tuule, keskkonna saastatuse eest, seetõttu ei saa nahk nii hästi vastu võtta päevakreemide häid toimeaineid.\nÖösel, kui naha uuenemisprotsess on haripunktis, on nahk hooldusele vastuvõtlikum ja rakud saavad kosmeetikumidest paremini aktiivaineid ja vitamiine kätte. Öökreemi on soovitav hakata kasutama selles eas, kui alustatakse meikimist. Et nahk oleks vastupanuvõimelisem, võiks meie kliimas hakata öökreemi kasutama 20. eluaastates.\nÖötooted erinevad päevakosmeetikast peamiselt oma tugevama toime poolest, need sisaldavad rohkem lipiide (rasvu), aktiivained ja vitamiine. Öökreemid ei sisalda UV-faktorit. Rangelt öö- ja päevakosmeetikat eristada ei saa. Kvaliteetset kreemi sobib nii ööseks kui päevaks peale panna, spetsiaalsest öötoodet polegi alati tarvis. Öökreemideks tuleb valida tooted, mis nahka maksimaalselt hooldavad – vastavalt vajadusele kas niisutavad, toidavad, varustavad vitamiinidega, pinguldavad või uuendavad. Päevakreemid säilitavad ja kaitsevad nahka.\nNäo välimust ei mõjuta ainuüksi une kestus, nahka võib kahjustada ka vale magamisasend. Igaühel on välja kujunenud oma lemmikasend, see tähendab aga seda, et ühel näopoolel on suurem surve. Kortsude vältimiseks võib proovida mõnes teises asendis magama jääda või harjutada end korrapäraselt öösel külge keerama. Ka selili magamine säästab näonahka.\neelmine Pigem uus soeng, kui ilukirurgia\njärgmine Eesti esimene Brow Bar on avatud!


Nahakasvajad - Minulemmikule\nEnamik koeraomanikke avastab mingil eluetapil oma lemmiku nahal seletamatuid muhke ja mügarikke. Erinevat tüüpi moodustised võivad tekkida nii naha alla kui naha peale.\nNeed moodustised tuleks lasta loomaarsti poolt üle vaadata, eriti kui need on äsja tekkinud, veritsevad, immitsevad või suurenevad järsult. Paljud nahamoodustised on kahjutud, kuid osad on siiski halvaloomulised või siis muutuvad halvaloomuliseks ja nendesse tuleb tõsiselt suhtuda.\nKoerte nahakasvajaid võivad põhjustada mitmed tegurid, näiteks infektsioon (bakteriaalne, viiruslik, seennakkus), vähk (neoplaasia) või lihtne rasva kogunemine. Teisteks naha mügarike tekke põhjusteks võivad olla vistrikud, pustulid, erinevad nahalööbed, verevalumid, tsüstid, villid, abstsessid, lakkumisest põhjustatud granuloomid ja nahanäsad. Nahakasvajaid ei ole võimalik ennetada. On teada, et võrreldes teiste koertega on valge karvastikuga koerad halvaloomulistele melanoomidele vastuvõtlikumad ja neil ei soovitata pika aja jooksul päikese käes viibida.\nKoerte nahakasvajate tüübid\nNahakasvajad on koertel ühed kõige levinumad kasvajad. Õnneks on paljud neist nahamoodustistest healoomulised. Koerte nahakasvajatel on palju põhjuseid. Paljud nahamoodustised on tõenäoliselt kas papilloomid (tüükad), lipoomid (rasvkoe kasvajad) või rasunäärme adenoomid. Mõned tavalisemad naha ja nahaaluse koe kasvajad koertel:\nEpiteliaalse päritoluga: papilloom, nahasisene sarvestuv epitelioom, lamerakuline kartsinoom, basaalrakuline kartsinoom, karvafolliikuli kasvajad, rasunäärme kasvajad, perianaalse piirkonna kasvajad, vaigunäärme kasvajad, pärakupauna kasvajad\nMesenhümaalse päritoluga: pehmekoe sarkoomid\nNuumrakulised kasvajad: plasmotsütoom, lümfoom, histiotsütoom\nMelanotsüütilised kasvajad: melanoom\nPapilloomid on naha pinnal ja limaskestadel olevad healoomulised nahakasvajad. Need on põhjustatud koespetsiifilisest papilloomiviirusest ja esinevad pigem noortel koertel (vanuses 6 kuud kuni 4 aastat) ja immuun-nõrgestatud vanematel koertel. Tihti esinevad papilloomid silmalaugudel, kubemepiirkonnas või huultel, igemetel, keelel, suulaes ja kurgus. Sageli tüügasteks nimetatavad papilloomid esinevad sagedamini kokkerspanjelitel, Kerry Blue terjeritel, kääbusšnautseritel ja mopsidel. Tavaliselt esinevad papilloomid väikeste eraldiseisvate ümarate moodustistena ja on kareda pinnaga ning võivad kinnituda n.ö jalakese abil naha pinnale. Tihti esinevad mitmekaupa. Papilloomidega nakatumine võib toimuda vaid koeralt koerale, inimene ega kass koeralt nakkust ei saa.\nKoerte rasunäärmete kasvajaid on mitut tüüpi. Nodulaarne rasunäärme hüperplaasia, rasunäärme epitelioom ja rasunäärme adenoom on healoomulised ja esinevad tavaliselt vanematel koertel, eriti puudlitel, kokkerspanjelitel, kääbusšnautseritel, terjeritel, Lhsa Apsodel, Shih tzudel, Siberi huskidel ja Iiri setteritel. Need healoomulised massid võivad esineda kas üksikult või mitmekaupa ja on tavaliselt naha pinnast kõrgemal, tihked tüüka või lillkapsa taolised moodustised, varieerudes läbimõõdult mõnest millimeetrist kuni paari sentimeetrini. Need võivad olla roosad, kollakad või tumedalt pigmenteerunud ning rasused, haavandunud ja nende ümbruses võivad olla karvad eemaldunud. Koertel on rasunäärme kasvajad tavapärased kõhu piirkonnas, kuigi neid võib ilmuda ka mujale. Rasunäärme adenokartsinoomid, mis on halvaloomulised, on palju vähem koerte hulgas levinud. Need sarnanevad healoomulistele rasunäärme kasvajatele ja on tavaliselt tihked, selgepiiriliselt haavandunud või punaka värvusega massid kehatüvel, jäsemetel, peas ja silmalaugudel, eriti vanematel loomadel.\nLipoom on healoomuline rasvkoe kasvaja, mis tavaliselt hõlmab küpseid rasvkoe rakke nahaaluses koes. Lipoomid on väga tavapärased keskealistel või vanematel koertel, eriti dobermannidel, labradoridel ja kääbusšnautseritel. Need kasvajad on tavaliselt hästi piiritletud ja pehme struktuuriga massid nahaaluses koes ning võivad olla liikuvad. Mõningatel juhtudel võivad lipoomid muutuda infiltratiivseteks, mis tähendab, et kasvaja rakud tungivad ümbritsevatesse kudedesse (lihas, kõõlused, sidemed). Sellised kasvajad tuleks kirurgiliselt eemaldada. Ravi on vajalik üksnes siis, kui kasvaja on kosmeetiliselt vastuvõetamatu, kiiresti arenev või segab liikumist.\nNuumrakulised kasvajad on halvaloomulised, väga invasiivsed ja halvasti ravile alluvad. Need on kõige tavalisemad halvaloomulised naha kasvajad koertel. Nuumrakulised kasvajad võivad esineda naha peal või nahaaluses koes. Nad esinevad erinevates vormides, olles nii konarliku kui sileda pinnaga, selgepiirilised või hajusalt piiritletud, pehme või tihke struktuuriga, karvavaba ümbrusega või haavandunud, punased või tumedad, üksikult või mitmekaupa esinevad. Tavaliselt esinevad vanematel koertel ja teatud tõugudel, näiteks bokseritel, mopsidel, Bostoni terjeritel, labradoridel, Weimani linnukoertel, biiglitel, shar peidel ja kuldsetel retriiveritel. Koera hooldades või harjates peaks alati tähelepanu pöörama muhkudele ja mügarikele, mida käe all tunda on.\nKuidas nahakasvajaid diagnoositakse?\nÜks kõige tavalisemaid protseduure kasvaja kohta rohkem teada saamiseks on peennõela aspiraat. Selle protseduuri käigus sisestab loomaarst nõela uuritavasse massi, seejärel väljutab nõela sisu klaasist alusele, mida hakatakse mikroskoobi all uurima. See on kiire ja lihtne meetod paljude nahakasvajate, eriti rasvkoe kasvajate ehk lipoomide diagnoosimiseks.\nMõnevõrra keerulisem protseduur on biopsia, mis hõlmab kasvaja ja selle ümbritseva koe kirurgilist eemaldamist, kasutades skalpelli, lokaalset anesteesiat ja sedatsiooni. Koe biopsiast on laboril võimalik määrata põhjalikum diagnoos kui peennõela aspiraadist. Veel üheks kasulikuks diagnostiliseks vahendiks on äigepreparaat. Selle lihtsa protseduuri puhul vajutatakse klaasist alus kasvaja pinnale ja seejärel uuritakse klaasile kandunud rakke mikroskoobi all.\nMõnikord otsustatakse kasvaja eemaldada, selle asemel, et kõigepealt proov võtta. Sellel on nii eeliseid kui negatiivseid külgi, mida loomaarst kindlasti arutab loomaomanikuga. Kui eemaldatakse eeldatavalt halvaloomuline kasvaja, siis üritab arst eemaldada kogu kasvaja koos ümbritseva terve koega. Eemaldatud kasvajast saadetakse proov laborisse. Loomulikult ei ole alati võimalik eemaldada tervet kasvajat ja piisavalt ümbritsevat kudet, et kindel olla kõikide kasvajarakkude eemaldamises. See kehtib eelkõige näo ja alajäsemete piirkonna kasvajate puhul, kus ei ole piisavalt ruumi, et n.ö varuga eemaldada.\nRavivõimalused sõltuvad täielikult kasvaja põhjustest. Näiteks healoomuline rasvkoekasvaja ehk lipoom vajab harva ravi, välja arvatud juhul kui see häirib omanikku või asub sellises kohas, et häirib koera. Paljud koeraomanikud otsustavad lasta lipoomid eemaldada, kuna neid häirib selle nägemine või tundmine koera peal.\nEnamus loomaarste soovitab halvaloomulised nahamoodustised eemaldada esimesel võimalusel. Eelistatakse agressiivset kirurgilist eemaldamist koos piisava hulga terve koega kasvaja ümbert. Eemaldatud kude saadetakse laborisse hindamaks, kas kõik kasvajarakud on eemaldatud. Kui selgub, et halvaloomulised rakud esinevad lõikeservade läheduses, siis võidakse teha ka teine operatsioon. Võidakse soovitada ka röntgenpiltide tegemist, et hinnata vähirakkude levimist lümfisõlmedesse või teistesse piirkondadesse, eriti luuüdisse ja/või kopsudesse. Tavaliselt tehakse ka vereanalüüsid, et hinnata koera üldist tervist ja ravivastust.Peab olema valmis selleks, et kasvaja võib vaatamata loomaarstide pingutustele peale operatsiooni uuesti tekkida. Regulaarsed kordusülevaatused on halvaloomuliste nahakasvajatega koerte puhul olulised, isegi peale ravi.\nÜheks võimaluseks teatud tüüpi nahamoodustiste eemaldamiseks on Oxalic nahalahus lemmikloomadele. Oxalic´u kasutamise määrab ja pealekandmise teostab loomaarst.


CBOK-i sidusrühmade aruanne | Eesti siseaudiitorite ühing\nCBOK-i sidusrühmade aruanne\nUuringud näitavad, et huvirühmad vajavad siseauditilt enamat\nHiljutine globaalne siseauditi ühiste teadmiste kogu (CBOK) sidusrühmade uuringu aruanne "Strateegiliste riskide auditeerimine: siseauditi juhtide uued praktilised vaatenurgad" näitab, et peaaegu kaks kolmandikku (64%) sidusrühmadest soovivad, et siseaudit aitaks aktiivsemalt kaasa strateegiliste riskide osas.\nPaljud siseauditi juhid teatasid, et nad teevad olulisi edusamme strateegiliste riskide auditeerimisel, kasutades laiaulatuslikke lähenemisviise. Aruandes keskendutakse eelkõige parimatele tavadele, mida juhid kasutavad, et tegeleda kolme strateegilise riski võtmevaldkonnaga - küberjulgeolek, IT-projektid ja kapitaliprojektid.\n12-leheküljeline aruanne, mis on loodud Protiviti ja Siseauditi Fondi koostöös, räägib ka sellest, kuidas siseaudiitorid töötavad, et tagada oma positsioon otsuste vastuvõtmise juures ja suurendada väärtust organisatsioonile.\nCBOK-i sidusrühmade uuringuaruanne on tasuta kättesaadav The CBOK Stakeholder Study Report is available for free from the Internal Audit Foundation