Euroopa Liidu L 125/2008\nKomisjoni määrus (EÜ) nr 416/2008, 8. mai 2008, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 3600/92 seoses toimeaine metalaksüüli hindamisega taimekaitsevahendite turuleviimist käsitleva nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõike 2 raames ( 1 )\nKOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 408/2008,\nKomisjoni 8. mai 2008. aasta määrus, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril\nKOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 410/2008,\nMääruse (EÜ) nr 900/2007 artikli 8 lõike 1 kohaselt ja pärast 8. mai 2008. aastal lõppeva osalise pakkumismenetluse alusel esitatud pakkumiste läbivaatamist on asjakohane kehtestada kõnealuse osalise pakkumismenetluse eksporditoetuse maksimumsumma.\n8. mai 2008. aastal lõppeva osalise pakkumismenetluse eksporditoetuse maksimumsumma määruse (EÜ) nr 900/2007 artikli 1 lõikes 1 osutatud tootele on 33,848 EUR/100 kg.\nKOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 411/2008,\nMääruse (EÜ) nr 1060/2007 artikli 4 lõike 1 kohaselt ja pärast 7. mai 2008 aastal lõppeva osalise pakkumismenetluse alusel esitatud pakkumiste läbivaatamist on asjakohane kehtestada kõnealuse osalise pakkumismenetluse eksporditoetuse maksimumsumma.\n7. mai 2008. aastal lõppeva osalise pakkumismenetluse eksporditoetuse maksimumsumma määruse (EÜ) nr 1060/2007 artikli 1 lõikes 1 osutatud tootele on 414,08 EUR/t.\n(2) ELT L 242, 15.9.2007, lk 8. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 148/2008 (ELT L 46, 21.2.2008, lk 9).\nKOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 412/2008,\nmillega avatakse töötlemiseks ettenähtud külmutatud veiseliha imporditariifikvoot ja sätestatakse selle haldamine\nMaailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) CXL-loendi kohaselt on ühendus kohustatud avama töötlemiseks ettenähtud külmutatud veiseliha jaoks 50 700 tonni suuruse aastase imporditariifikvoodi. Läbirääkimistel, mis viisid kirjavahetuse vormis lepingu sõlmimiseni Euroopa Ühenduse ja Austraalia vahel vastavalt üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) 1994 artikli XXIV lõikele 6 ja artiklile XXVIII seoses kontsessioonide muutmisega Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi loendis nende Euroopa Liiduga ühinemise käigus (2) (leping heaks kiidetud nõukogu otsusega 2006/106/EÜ), (3) saavutatud tulemuste kohaselt kohustus ühendus alates 1. juulist 2006 suurendama kõnealust imporditariifikvooti oma loendis kõikide liikmesriikide puhul 4 003 tonni võrra.\nOn vaja sätestada nende imporditariifikvootide iga-aastase avamise ja haldamise rakenduseeskirjad ajavahemikuks 1. juulist kuni järgmise aasta 30. juunini.\nTariifikvoodi alusel toimuva külmutatud veiseliha impordi suhtes kohaldatakse imporditollimakse ning tingimusi, mis on sätestatud nõukogu 23. juuli 1987. aasta määruse (EMÜ) nr 2658/87 (tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta) (4) I lisa kolmanda osa 7. lisa järjekorranumbri 12 all.\nTariifikvoodi alusel ühendusse importimisel tuleb esitada impordilitsents vastavalt määruse (EÜ) nr 1254/1999 artikli 29 lõike 1 esimesele lõigule. Käesoleva määruse alusel väljastatavate impordilitsentside suhtes tuleks kohaldada komisjoni 9. juuni 2000. aasta määruse (EÜ) nr 1291/2000 (millega sätestatakse põllumajandussaaduste ja -toodete impordi- ja ekspordilitsentside ning eelkinnitussertifikaatide süsteemi kohaldamise ühised üksikasjalikud eeskirjad) (5) ja komisjoni 21. aprill 2008. aasta määruse (EÜ) nr 382/2008 (veise- ja vasikalihasektori impordi- ja ekspordilitsentside rakenduseeskirjade kohta) (6) sätteid, ilma et see piiraks käesolevas määruses sätestatud lisatingimuste kohaldamist.\nKomisjoni 31. augusti 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1301/2006 (millega kehtestatakse ühised eeskirjad, et hallata põllumajandussaaduste ja -toodete imporditariifikvoote, mille suhtes kohaldatakse impordilitsentside süsteemi) (7) on eelkõige kehtestatud üksikasjalikud sätted impordiõiguste taotluste, taotlejate staatuse ja impordilitsentside väljaandmise kohta. Määruse (EÜ) nr 1301/2006 sätteid tuleks kohaldada käesoleva määruse kohaselt välja antud impordilitsentside suhtes, ilma et see piiraks käesolevas määruses sätestatud lisatingimuste kohaldamist.\nKõnealuse kvoodi haldamiseks on asjakohane anda kõigepealt impordiõigused ja seejärel välja anda impordilitsentsid vastavalt määruse (EÜ) nr 1301/2006 artikli 6 lõikele 3. Sellisel juhul saaksid käitajad, kes on saanud impordiõigused, oma tegelikke kaubavoogusid arvesse võttes kvoodi kehtivusajal ise otsustada, millal nad soovivad taotleda impordilitsentse. Litsentse peaks saama välja anda pärast impordiõiguste jagamist nõuetele vastavate töötlejate taotluste alusel. Määruse (EÜ) nr 1301/2006 kohaselt lõpeb litsentside kehtivusaeg alati imporditariifikvoodi kehtivusaja viimasel päeval.\nSpekulatsioonide vältimiseks tuleks juurdepääs kvoodile lubada üksnes aktiivsetele töötlejatele, kes tegelevad töötlemisega nõukogu ja Euroopa Parlamendi 29. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) 853/2004 (millega sätestatakse loomset päritolu toidu hügieeni erieeskirjad) (8) artikli 4 kohaselt heakskiidetud töötlemisettevõttes.\nSpekulatsioonide tõkestamiseks tuleks töötlejatele impordilitsentse välja anda üksnes nende koguste jaoks, millele nad on saanud impordiõigused. Samal põhjusel tuleks koos impordiõiguste taotlusega esitada ka tagatis. Eraldatud õigustele vastavate impordilitsentside taotlemine peaks olema esmanõue komisjoni 22. juuli 1985. aasta määruse (EMÜ) nr 2220/85 (millega sätestatakse põllumajandustoodete tagatissüsteemi üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (9) tähenduses.\nTariifikvoodi kohaldamine nõuab ranget järelevalvet impordi üle ning imporditavate toodete kasutuse ja sihtkoha tõhusat kontrolli. Seetõttu peaks töötlemine olema lubatud üksnes impordilitsentsil osutatud ettevõttes.\nEt tagada imporditud liha kasutamine vastavalt tariifikvoodi nõuetele, tuleks esitada tagatis. Tagatise summa kindlaksmääramisel tuleks arvesse võtta erinevust kvoodi raames ja väljaspool kvooti kohaldatavate tollimaksude vahel.\nKäesolevas määruses sätestatud tingimustel avatakse igal aastal ajavahemikuks 1. juulist kuni järgmise aasta 30. juunini (edaspidi „imporditariifikvoodi kehtivusperiood”) CN-koodide 0202 20 30, 0202 30 10, 0202 30 50, 0202 30 90 või 0206 29 91 alla kuuluva, ühenduses töötlemiseks ettenähtud, kondiga liha ekvivalendina väljendatud külmutatud veiseliha 54 703 tonni suurune imporditariifikvoot (edaspidi „kvoot”).\n1. Käesoleva määruse kohaldamisel on A-toode töödeldud toode, mis kuulub CN-koodi 1602 10, 1602 50 31 või 1602 50 95 alla ja mis ei sisalda muud liha peale veiseliha ning mille kollageeni ja valkude suhe ei ole suurem kui 0,45 ning mille massist vähemalt 20 % on ilma rupsi ja rasvata tailiha ning mille kogu netomassist vähemalt 85 % moodustavad liha ja tarrend.\nRasvata taise veiseliha sisaldus määratakse komisjoni määruse (EMÜ) nr 2429/86 (10) lisas sätestatud korras.\nRupsi hulka kuuluvad: pea ja selle jaotustükid (sh kõrvad), jalad, saba, süda, udar, maks, neerud, piimaliha (harknääre), kõhunääre, aju, kopsud, kõri, paks vaheliha, põrn, keel, rasvik, seljaaju, söödav nahk, suguelundid (s.t emakas, munasarjad ja munandid), kilpnääre, ajuripats.\nToodet tuleb piisavalt kuumtöödelda, et tagada lihavalkude kalgendumine kogu tootes, nii et toote lõikamisel piki selle kõige jämedamat kohta läbivat joont ei leiduks toote lõikepinnal roosakat vedelikku.\nkäesoleva artikli lõikes 1 nimetatud tooted.\nCN-koodi 0210 20 90 alla kuuluvat töödeldud toodet, mida on kuivatatud või suitsutatud, nii et värske liha värv ja konsistents on täielikult kadunud, ning mille vee ja valkude suhe on kuni 3:2, käsitatakse siiski B-tootena.\n43 000 tonni A-toodete valmistamiseks ette nähtud külmutatud veiseliha;\n11 703 tonni B-toodete valmistamiseks ette nähtud külmutatud veiseliha.\n2. Kvoodi järjenumbrid on:\n09.4057 lõike 1 punktis a osutatud koguse puhul;\n3. Kvoodi alla kuuluva külmutatud veiseliha suhtes kohaldatakse imporditollimakse, mis on sätestatud I lisas.\n1. Kvoodi haldamiseks antakse kõigepealt impordiõigused ja seejärel antakse välja impordilitsentsid.\n2. Kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse määruseid (EÜ) nr 1291/2000, (EÜ) nr 1301/2000 ja (EÜ) nr 382/2008.\n1. Erandina määruse (EÜ) nr 1301/2006 artiklis 5 osutatud kolmandate riikidega kauplemist nõutavast tõendamisest, tõendavad impordiõiguste taotlejad, et nad on määruse (EÜ) nr 853/2004 artikli 4 kohaselt heaks kiidetud töötlemisettevõtetena ning tõestavad, et nad on tegelenud veiseliha sisaldavate töödeldud toodete valmistamisega määruse (EÜ) nr 1301/2006 artiklis 5 osutatud mõlema kahe ajavahemiku jooksul.\nImpordiõiguse saamise taotlus ei tohi ületada 10 % igast käesoleva määruse artikli 3 lõikes 1 osutatud kogusest.\n2. Koos impordiõiguse taotlusega esitatakse tõendid lõikes 1 sätestatud tingimuste täitmise kohta.\nErandina määruse (EÜ) nr 1301/2006 artikli 5 teisest lõigust otsustab pädev riigiasutus, millised dokumendid tuleb esitada kõnealuste tingimuste täitmise kinnitamiseks.\nKäesoleva lõike kohaldamisel vastab 100 kilogrammi kondiga veiseliha 77 kilogrammile kondita veiselihale.\n2. Nii A- kui B-tooteid käsitlevad impordiõiguste taotlused esitatakse hiljemalt asjaomase aastase imporditariifikvoodi kehtivusajale eelneva 8. juuni kella 13.00-ni Brüsseli aja järgi.\n3. Koos impordiõiguste taotlusega esitatakse tagatis suurusega 6 eurot 100 kg kohta.\n4. Hiljemalt kell 13.00 Brüsseli aja järgi teisel reedel pärast lõikes 2 osutatud taotluste esitamise perioodi lõppu teatavad liikmesriigid komisjonile kummagi tootekategooria taotletavad üldkogused.\n1. Impordiõigused antakse välja alates 7. ja hiljemalt 16. tööpäeval pärast artikli 6 lõikes 4 osutatud teatamisperioodi lõppu.\n2. Kui määruse (EÜ) nr 1301/2006 artikli 7 lõikes 2 osutatud jaotuskoefitsiendi kohaldamise tulemusel antakse taotletavast väiksemad impordiõigused, siis vähendatakse viivitamata proportsionaalselt käesoleva määruse artikli 6 lõike 3 kohast tagatist.\n1. Käesoleva kvoodi alusel antud koguste vabasse ringlusse lubamiseks tuleb esitada impordilitsents.\n1. Litsentsitaotlusi võib esitada üksnes selles liikmesriigis, kus taotleja esitas taotluse kvoodi alusel impordiõiguste saamiseks ja kus ta sai need õigused.\nIga impordilitsentsi väljastamisega vähenevad saadud impordiõigused vastavalt ning artikli 6 lõike 3 kohaselt makstud tagatist vähendatakse viivitamata proportsionaalselt.\n2. Impordilitsents antakse välja impordiõigused saanud ettevõtja nimele.\n3. Litsentsitaotlus ja litsents sisaldavad järgmist teavet:\nlahtris 16 – üks artiklis 1 nimetatud kõlblikest CN-koodidest;\nlahtris 20 – kvoodi järjekorranumber, vähemalt üks II lisas loetletud kannetest ning töötlemisettevõtte nimi ja aadress.\n4. Impordilitsents kehtib 120 päeva alates tegelikust väljastamise kuupäevast määruse (EÜ) nr 1291/2000 artikli 23 lõikes 2 määratletud tähenduses.\nLiikmesriik seab sisse füüsilise kontrolli ja dokumentide kontrollimise süsteemi, et tagada kogu liha töötlemine töötlemisettevõttes vastavalt asjaomases impordilitsentsis täpsustatud tooterühmale kolme kuu jooksul pärast impordikuupäeva.\nPädeva asutuse poolt teostatava tootmismeetodi tehnilise kontrolli käigus võib vajalikus ulatuses arvesse võtta nõrgumiskadu ja trimminguid.\nEt kontrollida valmistoote kvaliteeti ja toote koostise vastavust töötleja retseptile, võtavad liikmesriigid tootest representatiivseid proove ja analüüsivad tooteid. Selliste toimingute kulud kannab asjaomane töötleja.\n1. Pädevale asutusele esitatakse importimise ajal tagatis selle kohta, et impordiõigused saanud töötleja töötleb kogu imporditud veiselihakoguse nõutavateks lõpptoodeteks oma litsentsitaotluses täpsustatud ettevõttes kolme kuu jooksul alates importimise päevast.\n2. Lõikes 1 osutatud tagatis vabastatakse vastavalt kogusele, mille kohta on pädevale asutusele seitsme kuu jooksul pärast impordikuupäeva esitatud tagatis, et kogu imporditud liha või osa sellest on määratud ettevõttes töödeldud asjakohasteks toodeteks kolme kuu jooksul pärast importimispäeva.\nKui töötlemine toimus siiski pärast esimeses lõigus osutatud kolme kuu pikkuse tähtaja lõppu, vabastatakse tagatis, arvates sellest maha 15 % suuruse vähenduse ja 2 % järelejäävast summast iga päeva kohta, mille võrra on tähtaega ületatud.\nKui tõend töötlemise kohta on koostatud esimeses lõigus nimetatud seitsme kuu pikkuse tähtaja jooksul ja esitatud kõnealusele seitsmele kuule järgneva 18 kuu jooksul, makstakse tagastamata jäetud tagatissumma tagasi, arvates sellest maha 15 %.\n3. Lõikes 1 osutatud vabastamata jäänud tagatise summat ei tagastata.\nhiljemalt iga kuu 10. kuupäevaks tootekogused (sh koguste puudumise), mille kohta on eelneval kuul väljastatud impordilitsentsid;\nhiljemalt igale imporditariifikvoodi kehtivusperioodile järgnevaks 31. oktoobriks tootekogused (sh selliste koguste puudumise), mille jaoks välja antud impordilitsents oli jäänud osaliselt või täielikult kasutamata; kasutamata jäänud koguste väljaselgitamiseks arvutatakse impordilitsentside tagaküljele märgitud koguste ja nende koguste vahe, mille jaoks litsentsid olid välja antud.\n3. Käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 osutatud teatiste puhul esitatakse kogused tootekaalu kilogrammides ning määruse (EÜ) nr 382/2008 V lisas osutatud tootekategooriate kaupa.\n(2) ELT L 47, 17.2.2006, lk 54.\n(3) ELT L 47, 17.2.2006, lk 52.\n(4) EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1352/2007 (ELT L 303, 21.11.2007, lk 3).\n(5) EÜT L 152, 24.6.2000, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1423/2007 (ELT L 317, 5.12.2007, lk 36).\n(6) ELT L 115, 29.4.2008, lk 10.\n(8) ELT L 139, 30.4.2004, lk 55. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1243/2007 (ELT L 281, 25.10.2007, lk 8).\n(9) EÜT L 205, 3.8.1985, lk 5. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1913/2006 (ELT L 365, 21.12.2006, lk 52).\n(10) EÜT L 210, 1.8.1986, lk 39.\n20 % + 994,5 eurot/1 000 kg/neto\n20% + 1 554,3 eurot/1 000 kg/neto\n20 % + 1 554,3 eurot/1 000 kg/neto\n20 % + 2 138,4 eurot/1 000 kg/neto\nKOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 413/2008,\nmillega muudetakse ja parandatakse määrust (EÜ) nr 27/2008 CN-koodi 0714 alla kuuluvate teatavatest kolmandatest riikidest, välja arvatud Tai Kuningriigist pärit teatavate toodete iga-aastaste tariifikvootide avamise ja nende haldamise osas\nKomisjoni 15. jaanuari 2008. aasta määruse (EÜ) nr 27/2008 (millega avatakse teatavad CN-koodide 0714 10 91, 0714 10 99, 0714 90 11 ja 0714 90 19 alla kuuluvate teatavatest kolmandatest riikidest, välja arvatud Tai Kuningriigist pärit toodete iga-aastased tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamine (2) kohaldamisel saadud kogemused on näidanud, et kvootide tõhusaks haldamiseks oleks vaja teha määrusesse mõned muudatused.\nSelleks et hallata tõhusalt kõnealuseid kvoote ja võtta arvesse saadud kogemusi, oleks vaja parandada asjaomaste toodete turu ladusat toimimist ja tagada kvootide parem kasutamine. Ettevõtjatele tuleks seega anda võimalus esitada kvoodi kehtivusperioodi kohta rohkem kui üks litsentsitaotlus ning komisjoni määruse (EÜ) nr 1301/2006 (3) artikli 6 lõikest 1 tuleks seega teha erand.\nSelleks et tagada asjaomaste kvootide haldamine asjaomase kvoodiaasta alusel, tuleks täpselt määratleda, et kui litsentsitaotlused esitatakse detsembris ning need taotlused hõlmavad järgmise aasta kvoote, peavad liikmesriigid esitama komisjonile eelnevalt (detsembris) saadud taotlused alles järgmise aasta esimese perioodi jooksul.\nSelleks et muuta kõnealuste taotluste jälgimine komisjoni jaoks selgemaks ja lihtsamaks ning piirata liikmesriikide poolt komisjonile esitatavate teatiste arvu, tuleks ette näha ainult üks komisjonile saadetav teatis nädalas.\nKui komisjoni 18. detsembri 1996. aasta määrust (EÜ) nr 2449/96 (millega avatakse teatavad CN-koodide 0714 10 91, 0714 10 99, 0714 90 11 ja 0714 90 19 alla kuuluvate teatavatest kolmandatest riikidest, välja arvatud Tai Kuningriigist pärit toodete iga-aastased tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamine) (4) kodifitseeriti määrusega (EÜ) nr 27/2008, jäeti sisse CN-kood 0714 10 99, võtmata arvesse kombineeritud nomenklatuuri koodide numeratsiooni muudatusi, mis viidi sisse komisjoni määrusega (EÜ) nr 1214/2007 (5) ja mille kohaselt asendati CN-kood 0714 10 99 CN-koodiga 0714 10 98. Seega tuleks määrust vastavalt muuta, parandades sealhulgas ka kvoodi numbri.\nKoguste eraldamine Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) liikmesriikidele ja riikidele, mis ei ole WTO liikmed, vastavalt 1 320 590 ja 32 000 tonni, ei ole määruses (EÜ) nr 27/2008 selgelt sõnastatud. Segaduste vältimiseks tuleks asjaomase sätte sõnastust kohandada.\nSeega tuleks määrust (EÜ) nr 27/2008 vastavalt muuta ja parandada.\nMäärust (EÜ) nr 27/2008 muudetakse järgmiselt.\nArtikli 1 esimese lõigu järele lisatakse järgmine lõik:\n„Käesoleva määruse kohaldamisel käsitatakse CN-koodi ex 0714 10 98 alla kuuluvate toodetena muid tooteid kui CN-koodi 0714 10 98 alla kuuluvaid peen- ja jämejahust graanuleid.”.\n„Erandina määruse (EÜ) nr 1301/2006 artikli 6 lõikest 1 võib taotleja ühe kvoodiperioodi kohta esitada enam kui ühe taotluse. Taotleja tohib siiski esitada ainult ühe litsentsitaotluse nädalas.”.\nLõiked 2, 3 ja 4 asendatakse järgmise tekstiga:\n„2. Indoneesiast ja Hiinast pärit toodete puhul võivad detsembris esitatud litsentsitaotlused hõlmata järgmise aasta impordikvoote, kui import toimub Indoneesia või Hiina ametiasutuste välja antud ekspordilitsentsi alusel, mida kohaldatakse asjaomasel aastal.\n3. Liikmesriigid teatavad komisjonile pärast lõike 1 esimeses lõigus sätestatud taotluste esitamise tähtpäeva ning hiljemalt järgmisel neljapäeval kella 13.00 järgmised üksikasjad:\nlitsentsitaotlustes esitatud üldkogused toodete päritolu ja tootekoodide kaupa;\nesitatud päritolusertifikaadi number ja originaaldokumendis või selle väljavõttel märgitud üldkogus;\nIndoneesia või Hiina ametiasutuste välja antud ekspordilitsentside viitenumbrid ja vastavad kogused ning laeva nimi.\nLõikes 2 osutatud taotluste puhul edastavad liikmesriigid komisjonile kõnealuse teabe koos järgmise aasta esimesel nädalal esitatava teatisega.\n4. Impordilitsents antakse välja neljandal tööpäeval pärast lõikes 3 sätestatud teatise edastamise tähtaega.”.\nMäärust (EÜ) nr 27/2008 parandatakse järgmiselt,\nCN-kood 0714 10 99 asendatakse koodiga ex 0714 10 98.\nArtikli 1 esimest lõiku muudetakse järgmiselt:\n„Alates 1. jaanuarist 1997 avatakse järgmised CN-koodidega 0714 10 91, ex 0714 10 98, 0714 90 11 ja 0714 90 19 hõlmatud toodete impordi iga-aastased tariifikvoodid määruselise tollimaksumääraga 6 %:”;\n145 590-tonnine kvoot kõnealuste muudest Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) liikmesriikidest, v.a Taist, Hiinast ja Indoneesiast pärit toodete jaoks;\n32 000-tonnine kvoot riikidest, mis ei ole WTO liikmed, pärit kõnealuste toodete jaoks, sealjuures eraldatakse kõnealusest kvoodist 2 000 tonni CN-koodidega 0714 10 91 ja 0714 90 11 hõlmatud toodete importimiseks.”.\n(2) ELT L 13, 16.1.2008, lk 3.\n(4) EÜT L 333, 21.12.1996, lk 14. Määrus on muudetud kehtetuks määrusega (EÜ) nr 27/2008.\n(5) ELT L 286, 31.10.2007, lk 1.\nKOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 414/2008,\nmillega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad teatavatele juustudele antava eraladustusabi osas ladustamisperioodil 2008/2009\nMääruse (EÜ) nr 1255/1999 artikli 9 kohaselt võib eraladustusabi anda kaua säilivatele juustudele ning lamba- ja/või kitsepiimast valmistatud juustudele, mille valmimisaeg on vähemalt kuus kuud, kui nende juustude hinnasuundumused ja varud osutavad turu tõsisele tasakaalustamatusele, mida sesoonse ladustamise abil saaks ära hoida või vähendada.\nTeatavate kaua säilivate juustude ning Pecorino Romano, Kefalo-Tyri ja Kasseri tootmise hooajalisest iseloomust tekkivaid raskusi süvendab tarbimise hooajalisus, mis on tootmisele vastupidine. Lisaks raskendab nende juustude valmimise episoodilisus eespool nimetatud hooajalisuse tagajärgi. Seetõttu tuleks sätestada hooajalise ladustamise kasutamine nende koguste puhul, mis vastavad suvise ja talvise toodangu erinevusele.\nSätestada tuleks abikõlblikud juustusordid ja maksimaalsed kogused, millele võib abi anda, samuti lepingute kestus, mis peaks kajastama tegelikke turunõudmisi ning juustude säilivust.\nOn vajalik täpsustada ladustamislepingu tingimused ja olulised sammud, mis võimaldavad lepinguga hõlmatud juustu eristamist ning kontrolli. Eraladustusabi suuruse kindlaksmääramisel tuleks võtta arvesse ladustamiskulusid ja tasakaalu säilitamise vajadust abiga hõlmatud juustu ja muude turul müüdavate juustude vahel. Arvestades nimetatud asjaolusid ning olemasolevaid vahendeid, ei tuleks toetuse kogusummat muuta.\nSamuti tuleks kehtestada dokumenteerimist, aruandlust ning kontrollimissagedust ja kontrolli iseloomu käsitlevad üksikasjalikud eeskirjad. Liikmesriikidel tuleks lubada nõuda lepinguosalistelt kontrollimiskulude katmist tervikuna või osaliselt.\nTuleks täpsustada, et ainult terved juustud on eraladustusabi kõlblikud.\nKäesolevas määruses sätestatakse vastavalt määruse (EÜ) nr 1255/1999 artiklile 9 teatavate juustude eraladustusabi (edaspidi „abi”) andmise üksikasjalikud eeskirjad ladustamisperioodil 2008/2009.\n„laopartii” – vähemalt 2 tonni suurune juustukogus, mis on ühte sorti ja mis on ladustamisse antud samal päeval samas laos;\n„lepingulise ladustamise alguspäev” – päev, mis järgneb lattu paigutamisele;\n„lepingulise ladustamise viimane päev” – päev, mis eelneb laost väljatoomisele;\n„ladustamisperiood” – ajavahemik, mille vältel juust võib olla hõlmatud eraviisilise ladustamise süsteemiga, nii nagu on lisas iga juustuliigi kohta täpsustatud.\nAbi saamise tingimustele vastavad juustud\n1. Abi antakse teatavatele kaua säilivatele juustudele ning Pecorino Romano, Kefalo-Tyri ja Kasseri juustudele lisas määratletud tingimustel. Abikõlblikud on ainult terved juustud.\n2. Juustud peavad olema valmistatud ühenduses ja vastama järgmistele tingimustele:\nkandma kustumatute tähtedega märgist tootjaettevõtja ning valmistamise päeva ja kuu kohta; need tähised võivad moodustada koodi;\nolema rahuldavalt läbinud kvaliteedikontrolli, mille tulemuste põhjal võib juustu pärast laagerdumist klassifitseerida lisas määratletud kategooriasse.\n1. Juustude eraladustamisega seotud lepingud sõlmitakse selle liikmesriigi, mille territooriumil juuste ladustatakse, sekkumisameti ning füüsiliste või juriidiliste isikute vahel, keda edaspidi nimetatakse „lepinguosalised”.\n2. Ladustamisleping koostatakse kirjalikult lepingu koostamise taotluse alusel.\nTaotlus peab jõudma sekkumisasutusse hiljemalt 30 päeva jooksul alates kauba lattu saabumise kuupäevast ja selles võib käsitleda ainult sellist juustupartiid, mille lattupaigutamine on lõpetatud. Sekkumisamet registreerib kirjalikult taotluse vastuvõtmise kuupäeva.\nKui sekkumisamet saab taotluse eespool nimetatud tähtajale järgneva 10 tööpäeva jooksul, võib ladustamislepingut veel sõlmida, kuid abisummat vähendatakse 30 %.\n3. Ladustamisleping koostatakse ühe või mitme laopartii kohta ja see sisaldab järgmisi sätteid:\nlepinguga hõlmatud juustude kogused;\nlepingu täitmise kuupäevad;\n4. Ladustamislepingud sõlmitakse hiljemalt 30 päeva jooksul alates lepingu sõlmimise taotluse registreerimisest.\n5. Kontrollmeetmed, eelkõige artiklis 7 osutatud, on esitatud sekkumisameti spetsifikaadis. Ladustamislepingu aluseks on nimetatud spetsifikaat.\n1. Lattu paigutamise ja laost väljatoomise ajavahemikud on esitatud lisas.\n2. Laost väljatoomine toimub terve laopartii kaupa.\n3. Kui 60 esimese lepingulise ladustamispäeva jooksul ilmneb, et juustude kvaliteedi halvenemine on suurem kui säilitamise ajal tavaks, võivad lepinguosalised üks kord ühe laopartii kohta saada loa riknenud kogused oma kuludega välja vahetada.\nKui riknenud kogused avastatakse ladustamisperioodil või laost välja tuues toimunud kontrollimise ajal, siis kõnealuste koguste eest abi ei maksta. Lisaks ei tohi abikõlbliku partii ülejäänud osa kaaluda vähem kui kaks tonni.\nTeist lõiku kohaldatakse samuti juhul, kui üks osa partiist tuuakse välja enne lõikes 1 osutatud ladustamisperioodi lõppu või enne artikli 8 lõikes 2 osutatud minimaalse ladustamisaja täitumist.\n4. Abisumma arvutamisel lõike 3 esimeses lõigus osutatud juhul arvestatakse lepinguliseks ladustamise alguspäevaks lepingulise ladustamise esimene päev.\n1. Liikmesriik tagab vastavuse kõikidele abikõlblikkuse tingimustele.\n2. Lepinguosaline või liikmesriigi nõudmisel või volitusel lao eest vastutav isik teeb kontrollimise eest vastutavale pädevale ametiasutusele kättesaadavaks kõik dokumendid, mis võimaldavad kindlaks teha, eriti eraviisilise ladustamise alla käivate toodete osas, järgmise teabe:\nomanik kauba lattu saabumise hetkel;\nolemasolu laos ja lao aadress;\n3. Lepinguosaline või vajaduse korral lao eest vastutav isik peab iga lepingu kohta kättesaadavat laoarvestust, mis sisaldab järgmisi andmeid:\neraladustatud toodete tuvastamine laopartii numbri järgi;\njuustude arv ja nende kaal laopartiis;\n4. Ladustatud kaubad peavad olema hõlpsasti tuvastatavad, kergelt ligipääsetavad ja lepingu alusel eraldi märgistatud. Ladustatud juustudele paigaldatakse eritähis.\n1. Lattu paigutamise ajal teostab pädev ametiasutus kontrollimist selle tagamiseks, et ladustatud kaubad on abikõlblikud ja et hoida ära toodete võimalikku asendamist lepingulise ladustamise ajal.\n2. Pädev ametiasutus teostab etteteatamata pistelist kontrolli, et teha kindlaks toodete olemasolu laos. Saadud valim peab kajastama tervikut ja vastama vähemalt 10 % -le üldisest lepingulisest kogusest, mis on eraladustatud.\nKontrollimine hõlmab peale artikli 6 lõikes 3 osutatud laoarvestuse ka toodete kaalu, omaduste ja tuvastamise füüsilist kontrollimist. Selline füüsiline kontrollimine peab hõlmama vähemalt 5 % etteteatamata kontrollimisele kuuluvast kogusest.\n3. Lepingulise ladustamise lõppedes kontrollib pädev ametiasutus toodete kohalolekut. Kuid kui tooted jäävad lattu ka pärast maksimaalse lepingulise ladustamise lõppemist, võib kontrolli läbi viia siis, kui tooted laost välja tuuakse.\nEsimeses lõigus kirjeldatud kontrollimise puhul teatab lepinguosaline sellest pädevale ametiasutusele, märkides ära asjaomased laopartiid, vähemalt viis tööpäeva enne lepingulise ladustamise lõppu või laost väljatoomise algust, kui väljatoomine toimub pärast lepingulise ladustamise lõppu.\nLiikmesriik võib heaks kiita lühema ajavahemiku kui teises lõigus osutatud viis tööpäeva.\nKontrollimise aruandele peavad alla kirjutama vastutav inspektor ja kaasallkirjastajana lepinguosaline või vajaduse korral lao eest vastutav isik ning see peab kuuluma maksete toimikusse.\n5. Kõrvalekallete puhul, mis hõlmavad 5 % või rohkem kontrollitud toodetest, laiendatakse kontrollimisi suuremale valimile, mille määrab kindlaks pädev ametiasutus.\n6. Liikmesriigid võivad ette näha, et kontrollimiskulud kannab täielikult või osaliselt lepinguosaline.\n1. Abisummad on järgmised:\n0,38 eurot tonni kohta iga lepingujärgse ladustamispäeva eest kaua säilivate juustude puhul;\n0,45 eurot tonni kohta iga lepingujärgse ladustamispäeva eest Pecorino Romano juustu puhul;\n0,59 eurot tonni kohta iga lepingujärgse ladustamispäeva eest Kefalo-Tyri ja Kasseri juustude puhul.\n2. Abi ei anta, kui lepinguline ladustamine kestab vähem kui 60 päeva. Maksimaalne abisumma ei või olla suurem 180 lepingulisele ladustamispäevale vastavast summast.\nKui lepinguosaline rikub artikli 7 lõike 3 teises või vajaduse korral kolmandas lõigus kirjeldatud tähtaega, vähendatakse abisummat 15 % ja seda makstakse ainult selle ajavahemiku eest, mille kohta lepinguosaline esitab pädevat ametiasutust rahuldava tõendi, et juustud olid lepinguliselt ladustatud.\n3. Abisumma makstakse välja lepingupoole taotluse alusel lepingulise ladustusaja lõpus 120 päeva jooksul alates taotluse vastuvõtmisest, tingimusel et artikli 7 lõikes 3 osutatud kontrollimised on toimunud ja et abiraha saamise õiguse andvad tingimused on täidetud.\nKui aga abi saamise õigust käsitlev ametlik läbivaatamine on pooleli, ei tehta väljamakset enne vastava õiguse tunnustamist.\nLattu paigutamise ajavahemik\nLaost väljatoomise ajavahemik\nPrantsuse kaua säilivad juustud:\nkaitstud päritolunimetusega sordid Beaufort ja Comté\nEmmental grand cru punane märgis\nEmmental või Gruyère, klassid A või B\n1. juunist kuni 30. septembrini 2008\n1. oktoobrist 2008 kuni 31. märtsini 2009\nSaksa kaua säilivad juustud:\nMarkenkäse või Klasse fein Emmentaler/Bergkäse\nIiri kaua säilivad juustud:\nAustria kaua säilivad juustud:\nSoome kaua säilivad juustud\nRootsi kaua säilivad juustud:\nPoola kaua säilivad juustud:\nSloveenia kaua säilivad juustud:\nLeedu kaua säilivad juustud:\nLäti kaua säilivad juustud:\nFrom 1. oktoobrist 2008 kuni 31. märtsini 2009\nUngari kaua säilivad juustud:\n90 päeva, valmistatud pärast 1. oktoobrit 2007\n1. juunist kuni 31. detsembrini 2008\nenne 31. märtsi 2009\nKefalo-Tyri ja Kasser, mis on valmistatud lamba- või kitsepiimast või nende kahe segust\n90 päeva ja valmistatud pärast 30. novembrit 2007\n1. juunist kuni 30. novembrini 2008\nKOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 415/2008,\nmillega kehtestatakse 2007/2008. aastaks nõukogu määruse (EÜ) nr 1788/2003 I lisas määratud tootmiskvootide jaotus tarnete ja otseturustamise vahel\nMääruse (EÜ) nr 1788/2003 artiklis 6 on sätestatud, et tootjatel võib olla kas üks või kaks individuaalset kvooti, üks tarnete ja teine müükide jaoks ning et ühed kvoodid võib teisteks kvootideks ümber arvestada ainult liikmesriigi pädev asutus tootja nõuetekohase taotluse korral.\nKomisjoni 1. juuni 2007. aasta määruses (EÜ) nr 607/2007, millega kehtestatakse 2006/2007. aastaks nõukogu määruse (EÜ) nr 1788/2003 I lisas kindlaksmääratud tootmiskvootide jaotus tarnete ja otseturustamise vahel, (2) on sätestatud Belgia, Tšehhi Vabariigi, Taani, Saksamaa, Eesti, Iirimaa, Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Küprose, Läti, Leedu, Luksemburgi, Ungari, Malta, Madalmaade, Austria, Poola, Portugali, Sloveenia, Slovakkia, Soome, Rootsi ja Ühendkuningriigi tarne- ja otseturustamiskvootide jaotus ajavahemikuks 1. aprillist 2006 kuni 31. märtsini 2007.\nKomisjoni 10. oktoobri 2007. aasta määrusega 1186/2007, millega muudetakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1788/2003 (millega kehtestatakse tasu piima- ja piimatootesektoris) I lisa otsemüügi ja tarnete jaotuse osas Rumeenia ja Bulgaaria puhul, (3) on kehtestatud kõnealuste liikmesriikide otseturustus- ja tarnekvootide jaotus alates kvoodisüsteemi algusest 1. aprillil 2007.\nVastavalt komisjoni 30. märtsi 2004. aasta määruse (EÜ) nr 595/2004 (milles sätestatakse piima- ja piimatootesektoris makse kehtestamist käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 1788/2003 rakenduseeskirjad) (4) artikli 25 lõikele 2 on Belgia, Bulgaaria, Tšehhi Vabariik, Taani, Saksamaa, Eesti, Iirimaa, Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Küpros, Läti, Leedu, Luksemburg, Ungari, Madalmaad, Austria, Poola, Portugal, Rumeenia, Sloveenia, Slovakkia, Soome, Rootsi ja Ühendkuningriik teatanud kogused, mis on tootjate taotlusel individuaalsete tarne- ja otseturustuskvootide vahel lõplikult ümber arvestatud.\nVastavalt määruse (EÜ) nr 1788/2003 I lisale on Belgia, Taani, Saksamaa, Prantsusmaa, Luksemburgi, Madalmaade, Austria, Portugali, Soome, Rootsi ja Ühendkuningriigi kogu 2007/2008. aasta tootmiskvoot suurem kui 2006/2007. aasta tootmiskvoot ning need liikmesriigid on teatanud komisjonile kõnealuste täiendavate kvootide jaotuse tarnete ja otseturustamise vahel.\nSeetõttu on asjakohane kehtestada määruse (EÜ) nr 1788/2003 I lisas kindlaksmääratud tootmiskvootide jaotus tarnete ja otseturustamise vahel ajavahemikuks 1. aprill 2007–31. märts 2008.\nKäesoleva määruse lisas sätestatakse määruse (EÜ) nr 1788/2003 I lisas kindlaksmääratud tootmiskvootide jaotus tarnete ja otseturustamise vahel ajavahemikuks 1. aprillist 2007–31. märtsini 2008.\n(1) ELT L 270, 21.10.2003, lk 123. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1186/2007 (ELT L 265, 11.10.2007, lk 22).\n(2) ELT L 141, 2.6.2007, lk 28.\n(3) ELT L 265, 11.10.2007, lk 22.\n(4) ELT L 94, 31.3.2004, lk 22. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 228/2008 (ELT L 70, 14.3.2008, lk 7).\nKOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 416/2008,\nmillega muudetakse määrust (EMÜ) nr 3600/92 seoses toimeaine metalaksüüli hindamisega taimekaitsevahendite turuleviimist käsitleva nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõike 2 raames\nvõttes arvesse nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta, (1) eriti selle artikli 8 lõike 2 kolmandat lõiku,\nMetalaksüül on üks komisjoni 11. detsembri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 3600/92 (millega nähakse ette taimekaitsevahendite turuleviimist käsitleva nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi esimese etapi üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (2) I lisas loetletud aktiivsetest toimeainetest.\nEuroopa Ühenduste Kohtu 18. juuli 2007. aasta otsuse tagajärjel kohtuasjas C-326/05P, (3) millega tühistati komisjoni otsus 2003/308/EÜ (4) (metalaksüüli nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kandmata jätmise kohta), võttis komisjon 8. novembril 2007. aastal vastu määruse (EÜ) nr 1313/2007, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2076/2002 seoses nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tähtaja pikendamisega metalaksüüli puhul ning määrust (EÜ) nr 2024/2006 seoses metalaksüüli käsitleva erandi kaotamisega (5).\nVastavalt asutamislepingu artiklile 233 peavad institutsioonid, kelle väljaantud õigusakt on tunnistatud tühiseks, võtma vajalikke meetmeid Euroopa Kohtu otsuse täitmiseks. Seetõttu on seoses määrusega (EMÜ) nr 3600/92 vaja võtta täiendavaid meetmeid, eelkõige seoses lisakatsete tulemuste ja täiendavate andmete esitamise tähtaegadega.\nNeid täiendavaid meetmeid tuleb vaadelda kohtuasjas C-326/05P tehtud otsuse ainulaadsete asjaolude valguses. IQV ei esitanud täielikku toimikut ning soovis selle asemel kasutada teise teavitaja esitatud uuringuid. IQV väitis, et temalt võib küsida ainult täiendavat teavet, mida ei olnud teise teavitaja toimikus, mis muide oli ka puudulik. Teine teavitaja, kes vahepeal oli menetlusest väljunud, siiski ei võimaldanud IQV-le juurdepääsu oma toimikutele. Kogu menetluse vältel nõudis komisjon, et IQV võtaks enda kanda kohustuse tõendada, et metalaksüül vastab direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kandmise kriteeriumidele. Kohus seda seisukohta ei vaidlustanud. Kuna IQV-l ei olnud juurdepääsu teise teavitaja toimikule, siis asus komisjon seisukohale, et vastastikust eksperdihinnangut ei saa edukalt läbi viia, kuna eksperdihinnangu käigus tekiksid küsimused teise teavitaja toimikus olevate uuringute kohta. Kuna IQV-le ei võimaldatud juurdepääsu toimikutele, siis ei oleks ta võimeline vastama sellistele küsimustele. Referentliikmesriik esitas kõigi sel ajal kättesaadavate uuringute alusel hindamisaruande projekti kõnealuse toimeaine kohta 26. jaanuaril 2001. Hindamise käigus ilmsiks tulnud andmelüngad olid siiski sellist laadi, et toimeaine kandmist direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse ei saanud ette näha.\n17. septembril ja 14. novembril 2007 võttis komisjon ühendust IQV-ga ja teatas IQV-le oma kavatsusest viia toimeaine hindamine lõpule.\nKomisjonile esitatud teave metalaksüüli kohta on tänaseni ebatäielik ning selle alusel ei ole võimalik kanda metalaksüüli direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Komisjon ei saa tagada, et uuringud ja teave, mille IQV esitab määruse (EMÜ) nr 3600/92 kohaseks hindamiseks, on piisavad, et tuvastatud puudujäägid likvideerida, ning seega piisavad tõendama, et metalaksüül võib loodetavasti üldiselt vastata direktiivi 91/414/EMÜ artikli 5 lõike 1 punktides a ja b sätestatud nõuetele.\nKomisjon ja liikmesriigid lähenevad küsimusele pragmaatiliselt ja toetuvad, nii palju kui juriidiliselt võimalik, juba olemas olevatele andmetele. On tavapärane, et vastastikuse eksperdihinnangu käigus tekivad küsimused. Sellised küsimused võivad tekkida toimiku kõigi detailide kohta ning IQV-l on ainuvastutus nende küsimustega tegelda, kui selline olukord peaks tekkima.\nEt lõpetada metalaksüüli hindamismenetlus määruses (EÜ) nr 2076/2002 sätestatud kuupäevaks, on oluline, et menetluse eri astmetel kohaldataks rangeid tähtaegu. Seetõttu ei saa eeldada, et puudujääke, mida toimikus hiljem avastatakse, saab kõrvaldada täiendavate uuringutega, kuna see lükkaks hindamise edasi.\nMetalaksüüli uuringuteks tuleb kohandada teatavaid määruses (EMÜ) nr 3600/92 sätestatud tähtaegu.\nSeepärast tuleks määrust (EMÜ) nr 3600/92 vastavalt muuta.\nMääruse (EÜ) nr 3600/92 artikli 7 lõike 4 esimeses lõigus asendatakse esimene ja teine taane järgmisega:\ntähtaja, mille jooksul asjaomased tulemused või andmed tuleb esitada referentliikmesriigile ning lõike 2 kohaselt määratud ekspertidele. Selleks tähtajaks on 25. mai 2002 (metalaksüüli puhul on selleks tähtajaks hiljemalt 31. oktoober 2008), välja arvatud juhul, kui komisjon kehtestab asjaomase toimeaine jaoks varasema tähtaja, välja arvatud pikaajaliste uuringute tulemuste puhul, mida referentliikmesriik ja komisjon peavad toimiku läbivaatamise ajal vajalikuks ning mida ei ole ettenähtud tähtajaks võimalik täielikult lõpetada, tingimusel, et esitatud teave sisaldab tõendeid selle kohta, et sellised uuringud on tellitud ja nende tulemused esitatakse hiljemalt 25. maiks 2003. Erandlikel juhtudel, kui referentliikmesriik ja komisjon ei ole suutnud kõnealuseid uuringuid määratleda enne 25. maid 2001, võib nende lõpetamiseks kehtestada muu tähtaja, tingimusel, et teavitaja esitab 25. maiks 2002 referentliikmesriigile tõendid selle kohta, et kõnealused uuringud on tellitud kolme kuu jooksul pärast nende läbiviimise nõudmist, ning lisab uuringu protokolli ja arenguaruande.\ntähtaja, mille jooksul kõnealused teatajad peavad teatama referentliikmesriigile ja komisjonile oma kohustusest esitada nõutud tulemused või andmed esimeses taandes sätestatud tähtaja jooksul. Metalaksüüli puhul on see tähtaeg üks kuu pärast käesoleva määruse jõustumist.”.\n(1) EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2008/45/EÜ (ELT L 94, 5.4.2008, lk 21).\n(3) Euroopa Kohtu lahendid, 2007, I-6557.\n(4) ELT L 113, 7.5.2003, lk 8.\n(5) ELT L 291, 9.11.2007, lk 11.\nKOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 417/2008,\nmillega muudetakse nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) I ja II lisa\nvõttes arvesse nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrust (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta, (1) eriti selle artikli 1 lõike 1 kolmandat lõiku,\nSool on toiduaine, mille kvaliteet oleneb tootmiskoha geograafilise piirkonna iseloomust ning kohalikest soola tootmise meetoditest. Soola tootmine aitab kaasa mitme piirkonna majanduslikule ja sotsiaalsele arengule.\nPuuvill on põllumajandustoode, millel on teatavate piirkondade jaoks oluline tähtsus. Puuvilla lisamisega määruse (EÜ) nr 510/2006 kohaldamisalasse oleks võimalik luua uued võimalused puuvilla kuvandi ja puuvilla kasutamise edendamiseks.\nSelleks et vastata nende tootjate ja ettevõtjate ootustele, kelle jaoks kõnealused tooted on üheks peamiseks tuluallikaks, tuleks lisada sool ja puuvill määruse (EÜ) nr 510/2006 I ja II lisasse. Kõnealuse lisamisega ei muudeta määrusega (EÜ) nr 510/2006 hõlmatud toodete peamiselt põllumajanduslikku iseloomu.\nKäesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas kaitstud geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste alalise komitee arvamusega,\nMäärust (EÜ) nr 510/2006 muudetakse järgmiselt.\nI lisasse lisatakse järgmine taane:\nII lisasse lisatakse järgmine taane:\nKOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 418/2008,\n7. mail 2008 komisjoni käsutuses oleva ekspordilitsentsitaotlustes esitatud teabe põhjal võidakse määruse (EÜ) nr 883/2001 artikli 9 lõikes 5 osutatud 1. tsooni Aafrika ja 3. tsooni Ida-Euroopa puhul 30. juunini 2008 kestvaks ajavahemikuks veel saada olevat kogust ületada, kui toetuse eelkinnitusega ekspordilitsentside väljaandmist ei piirata. Seetõttu tuleks 1.–6. maini 2008 esitatud taotluste puhul kohaldada ühtset heakskiiduprotsenti ning peatada taotluste esitamine ja litsentside väljaandmine kõnealuste tsoonide puhul kuni 30. juunini 2008,\n1. Toetuse eelkinnitust sisaldavad veinisektori toodete ekspordilitsentsid, mille kohta on taotlused esitatud määruse (EÜ) nr 883/2001 alusel 1.–6. maini 2008, antakse välja 1. tsooni Aafrika puhul taotletud kogustest 28,98 % ulatuses ja 3. tsooni Ida-Euroopa puhul taotletud kogustest 91,31 % ulatuses.\n2. Lõikes 1 osutatud veinisektori toodete puhul peatatakse ekspordilitsentside väljaandmine, mille taotlused on esitatud alates 7. maist 2008, samuti peatatakse alates 9. maist 2008 kuni 30. juunini 2008 ekspordilitsentsi taotluste esitamine 1. tsooni Aafrika ja 3. tsooni Ida-Euroopa kohta.\nmillega pikendatakse otsuse 2005/321/EÜ, millega lõpetatakse Cotonou lepingu artikli 96 kohased konsultatsioonid Guinea Vabariigiga, kehtivust\nvõttes arvesse koostöölepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, millele kirjutati alla Cotonous 23. juunil 2000 (1) ning mis vaadati läbi Luxembourgis 25. juunil 2005, (2) eriti selle artiklit 96,\nvõttes arvesse nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate sisekokkulepet AKV – EÜ partnerluslepingu rakendamiseks võetavate meetmete ja järgitavate menetluste kohta, (3) eriti selle artiklit 3,\nOtsusega 2005/321/EÜ (4) on asjakohaste meetmete järelevalveks ette nähtud 36kuuline periood alates nimetatud otsuse vastuvõtmisest ning see kaotab kehtivuse 14. aprillil 2008.\nJärelevalveperioodi lõpuks olid mitmed kohustused täidetud ning ülejäänud olulised kohustused olid viinud välja konkreetsete algatusteni. Siiski tuleb veel ellu viia mitu tähtsat meedet, mis on seotud Cotonou lepingu oluliste osadega,\nOtsuse 2005/321/EÜ kehtivust pikendatakse 12 kuu võrra. Otsus vaadatakse läbi iga kuue kuu tagant.\nGuinea Vabariigi peaministrile adresseeritud kiri on lisatud käesolevale otsusele.\nOtsuse 2005/321/EÜ meetmed on võetud vastu Cotonou lepingu artikli 96 lõike 2 punktis c osutatud sobivate meetmetena ning neid ei muudeta.\nSee kaotab kehtivuse 14. aprillil 2009.\n(4) ELT L 104, 23.4.2005, lk 33.\nKiri Guinea Vabariigi peaministrile (valitsusjuhile)\nEuroopa Liit omistab suurt tähtsust Cotonou lepingu artiklile 9. Inimõiguste, demokraatia põhimõtete ja õigusriigi austamine on AKV – ELi partnerluse alus ja moodustab lahutamatu osa kõnealuse lepingu olulistest osadest, olles ka meie suhete alus.\n2004. aastal leidis Euroopa Liit, et Guineas tekkinud poliitilises olukorras rikutakse lepingu olulisi osasid, ja alustas 2004. aasta juulis artikli 96 kohaseid nõupidamisi. Nõupidamiste kokkuvõtted edastati 14. aprilli 2005. aasta kirjas ka valitsusjuhile.\nAsjakohased meetmed nägid ette 36-kuise järelevalveperioodi, mis lõpeb 14. aprillil 2008. Sel ajavahemikul on peetud tõhustatud poliitilist dialoogi, mille käigus toimusid mais 2005, veebruaris 2006, mais 2007 ja märtsis 2008 nõukogu ja komisjoni neli ühist järelevalvemissiooni ning oktoobris 2006 volinik Louis Micheli visiit. Võttes arvesse tehtud edusamme, otsustas Euroopa Liit 2006. aasta detsembris anda Guinea käsutusse üheksanda EAFi A-assigneeringud summas 85,8 miljonit eurot.\nViimasel järelevalvemissioonil oli võimalik kinnitada, et Guinea võimude võetud meetmed on üldjoontes positiivsed, seda eelkõige valimisprotsessi osas, mida Euroopa Liit tugevalt toetab, kui ka makromajanduse poliitika osas. Samas ei ole suudetud jõuda lõpuni rahvusassamblee valimiste korraldamisega, sealhulgas määrata kindlaks valimiste toimumise kuupäev, mis on üks olulisimaid Guinea valitsuse võetud kohustusi. Sündmuste praeguse kulgemise juures peaks olema võimalik täita võetud kohustused 12 kuu jooksul.\nOlles teadlik Guineas toimuvatest positiivsetest muutustest ja võttes arvesse veel ees seisvaid ülesandeid, otsustas Euroopa Liit pikendada 14. aprilli 2005. aasta otsusega ettenähtud järelevalveperioodi 48 kuuni, et võimaldada Guinea valitsusel täita kõik võetud kohustused. Seda otsust võib sõltuvalt olukorra arengutest igal ajal uuesti läbi vaadata.\n14. aprilli 2005. aasta kirjas loetletud asjakohased meetmed jäävad jõusse.\n28. aprill 2008,\nmillega kinnitatakse Leedus kasutatavad searümpade liigitusmeetodid\n(teatavaks tehtud numbri K(2008) 1595 all)\nMääruse (EMÜ) nr 3220/84 artikli 2 lõikes 3 on sätestatud, et searümpade liigitamise aluseks on tailihasisalduse hindamine hindamismeetoditega, mis põhinevad searümba ühe või mitme anatoomilise osa füüsilisel mõõtmisel ja on statistiliselt tõestatud. Liigitusmeetodite kinnitamisel lähtutakse hinnangu vastavusest lubatud maksimaalsele statistilisele veale. Lubatud viga on määratletud komisjoni 24. oktoobri 1985. aasta määruse (EMÜ) nr 2967/85 (millega kehtestatakse ühenduse searümpade liigitusskaala üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (2) artikli 3 lõikes 2.\nLeedu on taotlenud komisjonilt luba nelja searümpade liigitusmeetodi kasutamiseks ning on esitanud proovidissekteerimiste tulemused määruse (EMÜ) nr 2967/85 artikli 3 lõikega 3 ettenähtud protokolli teises osas.\nSeadmete ja liigitusmeetodite muutmine on lubatud üksnes komisjoni uue otsusega, mis võetakse vastu omandatud kogemusi silmas pidades. Sel põhjusel võidakse praegune luba tühistada.\nLeedus lubatakse searümpade liigitamiseks vastavalt määrusele (EMÜ) nr 3220/84 kasutada järgmisi meetodeid:\nseade Fat-O-Meat’er (FOM) ja sellega seotud hindamismeetodid, mille üksikasjad on esitatud lisa 1. osas;\nseade Hennessy Grading Probe (HGP 7) ja sellega seotud hindamismeetodid, mille üksikasjad on esitatud lisa 2. osas;\nseade IM-03 ja sellega seotud hindamismeetodid, mille üksikasjad on esitatud lisa 3. osas;\nkahe punkti meetod (ZP), mille puhul kasutatakse joonlauda (joonlaua meetod) ja sellega seotud hindamismeetodid, mille üksikasjad on esitatud lisa 4. osas.\nKäsitsimeetodit (ZP) on lubatud kasutada ainult tapamajades, mille tapamäär ei ületa 200 siga nädalas.\nBrüssel, 28. aprill 2008\n(2) EÜT L 285, 25.10.1985, lk 39. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1197/2006 (ELT L 217, 8.8.2006, lk 6).\nSEARÜMPADE LIIGITUSMEETODID LEEDUS\nSearümpade liigitamiseks kasutatakse seadet nimetusega „Fat-O-Meat’er (FOM)”.\nSeade on varustatud sondiga, mille diameeter on 6 millimeetrit ja milles on Siemens SFH 950/960 tüüpi fotodiood ning mille mõõteulatus on 3–103 millimeetrit. Mõõtmistulemused teisendatakse hinnanguliseks tailihasisalduseks arvuti abil.\nrümba hinnanguline tailihasisaldus protsentides,\npeki paksus (sh kamar) millimeetrites, mõõdetuna 8 cm kaugusel poolitusjoonest kolmanda ja neljanda selgroolüli vahel,\npeki paksus (sh kamar) millimeetrites, mõõdetuna 6 cm kaugusel poolitusjoonest kolmanda ja neljanda viimase roide vahel,\ntailiha paksus millimeetrites, mõõdetuna 6 cm kaugusel poolitusjoonest kolmanda ja neljanda viimase roide vahel.\nValem kehtib 50–110 kilogrammi kaaluvate rümpade puhul.\nSearümpade liigitamiseks kasutatakse seadet nimetusega „Hennessy Grading Probe (HGP 7)”.\nSeade on varustatud sondiga, mille diameeter on 5,95 millimeetrit (ja 6,3 mm sondi tipus oleva tera kummagi külje juures) ja milles on fotodiood (Siemens LED, tüüp LYU 260-EO ja fotodetektor, tüüp 58 MR), ning mille mõõteulatus on 0–120 millimeetrit. Mõõtmistulemused teisendatakse hinnanguliseks tailihasisalduseks HGP 7 seadme või sellega ühendatud arvuti abil.\nSearümpade liigitamiseks kasutatakse seadet nimetusega „IM-03”.\nSeade on varustatud nõel-optilise sondiga (single line scanner SLS01), mille diameeter on 7 millimeetrit. Sond koosneb reast kontaktskanneritest (CIS) ning rohelistest valgusdioodidest. Mõõteulatus on 0–132 mm.\ntailiha paksus millimeetrites, mõõdetuna 6 cm kaugusel poolitusjoonest kolmanda ja neljanda viimase roide vahel,\nsooja rümba mass kilogrammides.\nSearümpade liigitamiseks kasutatakse „käsitsimeetodit (ZP) või kahe punkti meetodit”, mille puhul kasutatakse mõõtmiseks joonlauda.\nMeetodi puhul kasutatakse väikest joonlauda ja hindamise aluseks on prognoosivalem. Meetod põhineb peki ja lihase paksuse käsitsi mõõtmisel poolitatud rümba keskjoonel.\npeki paksus (sh kamar) millimeetrites, mõõdetuna rümba poolitusjoonest keskset tuharalihast (musculus gluteus medius) katva peki kõige õhemas kohas,\nnimmelihase paksus millimeetrites, mõõdetuna rümba poolitusjoonest lühimat ühendusjoont pidi keskse tuharalihase (musculus gluteus medius) eesmise (koljupoolse) otsa ja selgrookanali ülemise (selgmise) seina vahel,\nEuroopa Ühenduse asutamiselepingu artiklis 3 loetletakse ühenduse ühe ülesandena sellise siseturu tagamine, mida iseloomustab kaupade, isikute, teenuste ja kapitali vaba liikumise takistuste kõrvaldamine liikmesriikide vahel.\nEuroopa Ühenduse asutamislepingu artikliga 95 kohustatakse komisjoni tarbijakaitset käsitlevates ettepanekutes siseturu rajamise ja toimimise kohta võtma aluseks kaitstuse kõrge taseme, võttes arvesse kõiki uusi teaduslikel faktidel põhinevaid suundumusi.\nEuroopa Ühenduse asutamislepingu artikliga 149 kohustatakse ühendust aitama kaasa kvaliteetse hariduse arendamisele, soodustades koostööd liikmesriikide vahel ja vajaduse korral toetades ja täiendades nende tegevust, samal ajal täiel määral respekteerides liikmesriikide vastutust õpetuse sisu ja haridussüsteemide korralduse eest ning nende kultuurilist ja keelelist mitmekesisust.\nEuroopa Ühenduse asutamislepingu artikliga 153 kohustatakse ühendust tarbijate huve edendama ja kõrgetasemelise tarbijakaitse tagamiseks aitama kaitsta tarbijate tervist, turvalisust ja majanduslikke huve, samuti edendama nende õigust teavitamisele, koolitamisele ja organiseerumisele oma huvide kaitseks.\nFinantsteadmised on olulised, et tagada ühtse turu otsene kasu Euroopa kodanikele, andes neile suutlikkuse teha teadlikke otsuseid finantsteenust ostes ja mõista ka isiklike finantsasjade olulisi põhitõdesid, nagu osutatud komisjoni teatises „21. sajandi Euroopa ühtne turg”. (1)\nFinantsteadmiste olulisust on tunnustatud ka valges raamatus „Finantsteenuste poliitika (2005–2010)”, (2) rohelises raamatus jaefinantsteenuste kohta ühtsel turul, (3) majandus- ja rahandusministrite nõukogu 8. mai 2007. aasta järeldustes (4) ning Euroopa Parlamendi resolutsioonis finantsteenuste poliitika kohta. (5)\nKomisjon avaldas teatise „Finantsteadmised”, (6) milles lisaks muudele algatustele teatati eksperdirühma moodustamisest, kellel on praktiline kogemus finantskoolituse valdkonnas.\nEksperdirühm peab jagama ja edendama parimaid tavasid finantskoolituse valdkonnas ja toetama komisjoni tegevust finantskoolituse valdkonnas.\nEksperdirühm peab koosnema finantskoolituse valdkonnas pädevatest ja erialateadmistega isikutest, kes esindavad laia hulka avaliku ja erasektori sidusrühmi.\nSeetõttu tuleb luua finantskoolituse eksperdirühm ning määrata selle pädevus ja täpsustada ülesehitus,\nKäesolevaga moodustatakse finantskoolituse eksperdirühm (edaspidi „eksperdirühm”).\njagada ja edendada finantskoolituse parimaid tavasid;\nanda komisjonile nõu, kuidas rakendada kõrgetasemeliste finantskoolituskavade põhimõtteid, millele viidatakse komisjoni teatises „Finantsteadmised”;\naidata komisjonil kindlaks teha mis tahes õiguslikud, regulatiivsed, halduslikud ja muud takistused seoses finantskoolituste pakkumisega;\nanda komisjonile nõu, kuidas tuvastatud takistusi kõrvaldada;\naidata kaasa finantsteadmisi käsitlevas teatises esitatud mitmesuguste algatuste ettevalmistamisele ning aastaks 2010 kavandatud algatuste hindamisele.\nKomisjon võib konsulteerida eksperdirühmaga mis tahes finantskoolitusega seotud küsimuses.\n1. Käesoleva otsuse vastuvõtmisel avaldab komisjon kutse kandideerimisavalduste esitamiseks liikmesriikide ametiasutustele, teadusasutustele, finantsteenuste pakkujatele, tarbijakaitseorganisatsioonidele ja muudele asjaomastele rühmadele, kes soovivad esitada eksperdirühma liikmekandidaate. Kandideerimisavaldusi võetakse vastu ka eraisikutelt.\n2. Komisjon nimetab eksperdirühma liikmed ametisse finantskoolituse valdkonnas pädevate ja erialateadmistega asjatundjate hulgast. Liikmed nimetatakse ametisse isikuliselt ning nad nõustavad komisjoni välistest mõjudest sõltumatult.\n3. Kandidaadid, kes loeti eksperdirühma kuulumiseks sobivaks, kuid keda ametisse ei nimetatud, võidakse kanda reservnimekirja, mida komisjon võib kasutada asendusliikmete ametisse nimetamiseks.\n4. Eksperdirühm koosneb maksimaalselt 25 liikmest.\n5. Kohaldatakse järgmisi sätteid:\nEksperdirühma liikmed nimetatakse ametisse kolmeks aastaks ning seda saab pikendada. Liikmed jäävad ametisse kuni nende asendamiseni või kuni nende ametiaeg lõpeb. Ametiaja alguseks loetakse eksperdirühma esimest koosolekut.\nLiikmed, kes ei suuda eksperdirühma töös enam tõhusalt osaleda, kes lahkuvad ametist või kes ei täida Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklis 287 või käesolevas lõigus nimetatud tingimusi, võib ülejäänud volituse ajaks asendada.\nLiikmed, kes on määratud ametisse isikuliselt, kirjutavad igal aastal alla kohustusele tegutseda lähtuvalt avalikest huvidest ning avaldusele erapooletust kahjustada võivate huvide puudumise või olemasolu kohta.\nLiikmete nimed avaldatakse eksperdirühmade avalikus registris ning siseturu ja teenuste peadirektoraadi veebisaidil. Liikmete nimede kogumisel, töötlemisel ja avaldamisel lähtutakse määrusest (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel.\n2. Kokkuleppel komisjoniga võib moodustada alamrühmi, kes tegelevad konkreetsete küsimuste lahendamisega eksperdirühma antud volituste alusel. Alamrühmad saadetakse laiali kohe pärast ülesande täitmist.\n3. Eesistuja võib juhul, kui see on kasulik ja/või vajalik, kutsuda eksperdirühma või alamrühma aruteludes osalema vaatlejaid, kes on pädevad päevakorras olevates küsimustes.\n4. Eksperdirühma või alamrühma aruteludes osalemisel saadud teavet, mis on komisjoni arvates konfidentsiaalne, ei tohi avaldada.\n5. Eksperdirühm ja tema alamrühmad kohtuvad üldjuhul komisjoni tööruumides vastavalt komisjoni kehtestatud korrale ja ajakavale. Sekretariaaditeenused tagab komisjon. Teised komisjoni ametnikud, kes tunnevad menetluse vastu huvi, võivad osaleda eksperdirühma või selle alamrühmade koosolekutel.\n6. Eksperdirühm kinnitab oma töökorra vastavalt komisjoni vastu võetud töökorra standardeeskirjadele. (7)\n7. Komisjon võib siseturu ja teenuste peadirektoraadi veebisaidil asjaomase dokumendi algkeeles avaldada eksperdirühma kokkuvõtteid, järeldusi (või osa nendest) või töödokumente.\n1. Komisjon hüvitab liikmetele ja vaatlejatele eksperdirühma tegevusega seotud sõidu- ja elamiskulud komisjonis kehtiva korra alusel. Liikmed ei saa nende osutatud teenuste eest tasu.\n2. Koosolekute kulud hüvitatakse summade piires, mis on iga-aastase vahendite eraldamise korra kohaselt selleks otstarbeks asjaomasele osakonnale eraldatud.\n(1) KOM(2007) 724 ja lisatud personali töödokument „Algatused jaefinantsteenuste valdkonnas”, SEK(2007) 1520.\n(2) KOM(2005) 629 (lõplik).\n(7) SEK(2005) 1004, III lisa.\nEuroopa Ühendus ja Komoori Liidu valitsus teavitasid teineteist vastavalt 3. mail 2007 ja 6. märtsil 2008 partnerluslepingu jõustumiseks vajalike menetluste lõpuleviimisest.\nVastavalt partnerluslepingu artiklile 16 jõustus leping seega 6. märtsil 2008.


Taavi Rõivast ootab Jaan Tõnissoni kurb saatus - Eesti Ekspress\nAjalugu 29. aprill 2015\nTaavi Rõivast ootab Jaan Tõnissoni kurb saatus\n80 aastat tagasi ei suutnud riigivanem Jaan Tõnisson vajalikku,\nkuid ebameeldivat otsust rahvale ära seletada. See viis valitsuse\ntagasiastumiseni ja lõpuks demokraatia hukuni Eestis.\nPROTEST: Tudengid näitasid oma meelsust Tõnissoni ajalehe Postimehe põletamisega. repro\nKord öeldi Hiina keisrile Jin Hui Di’le (290–307), et tema alamatel pole enam riisi, mida süüa. “Aga miks nad ei söö siis liha?” küsinud keiser vastuseks. 1700 aastat hiljem öeldi peaminister Taavi Rõivasele, et maainimesed ei jaksa kütuseaktsiisi tõusu järel enam bensiini osta. “Soetagu säästlikum sõiduk,” soovitas Rõivas.\nSelle anekdootliku paralleeli kõrval meenub ka üks märksa tõsisem lugu. Kütuseaktsiisi ümber puhkenud äge sõnasõda sarnaneb paljuski 1930. aastate alguse kroonilahingutega Eestis. Siis ei suutnud toonane riigivanem Jaan Tõnisson krooni devalveerimise hädavajalikkust rahvale ära seletada. Nii jäi peale opositsiooni ja ajakirjanduse demagoogiline kisa – asjaliku debati asemel puhkes ususõda, millel polnud enam terve mõistusega suurt midagi ühist.\nPeaminister Rõivas ei vaevunud kütuseaktsiisi tõstmist selgitama ning kui lõpuks vaevus, oli rong juba läinud: selle otsuse vajalikkust pole enam võimalik rahvale selgeks teha. Kui Rõivas soovib oma valitsusele pikka iga, tuleb tal uhkus alla neelata ja otsus tagasi võtta.\n1930. aastal jõudis Eestisse majanduskriis, mis viis panku upakile ja raputas tööstust. Kiiresti kasvas tööpuudus. Löögi alla sattus ka Eesti kroon, seda eriti pärast 1931. aasta septembrit, mil Suurbritannia devalveeris naelsterlingi ning peatas kullastandardi kehtivuse. Majandusest taipavaile inimestele oli selge, et paratamatult tuleb devalveerida ka naelaga seotud krooni. Ja võimalikult kiiresti. Ent ometi muutus see vajalik majanduslik samm päevapoliitiliseks ning vallandas negatiivsete sündmuste ahela.\nPoliitilise kemplemise tõttu jäi krooni devalveerimine toppama ja selle venitamise kahju väikeriigi majandusele kasvas iga päevaga. 1933. aasta kevadel tüüris Eesti riiki Konstantin Pätsi valitsus, Päts aga ei tahtnud niisugusest ebapopulaarsest sammust kuuldagi. Aprilli lõpus läks valitsus lõhki, kuna Rahvusliku Keskerakonna juht Tõnisson pidas devalveerimist möödapääsmatuks. Tõnisson moodustas seejärel uue valitsuse.\nEnt temagi ei julenud rahvale kohe tõtt tunnistada ja lubas hoopis krooni “kaitsta”. Samuti püüdis ta vaigistada erakondade ja ajakirjanduse teravat kriitikat valitsuse aadressil. Mai lõpus kohtus Tõnisson ajalehtede toimetajatega ja avaldas lootust, et “meie ajalehed viibimata loobuvad avaldamast ja laiali laotamast alusetuid kuuldusi ja varjuheiteid meie rahaasutiste heale nimele ja soliidsusele”.\nSee soov läks kurtidele kõrvadele. Turmtuli Tõnissoni pihta jätkus. Sotside häälekandja Rahva Sõna ütles otse, et kroon devalveeritakse vaid selleks, et “suurtes võlgades istuvad põllumehed ja äriringkonnad võiks omi võlgasid odava rahaga kinni maksta, et mõningad väljaveoärid võiks enam “puhast” teha ja rahaspekulandid segastes oludes kodanikke pügada”.\nSUREV LUIK: Ebapopulaarseid otsuseid teinud Jaan Tõnissoni valitsus kukkus 1933. aastal. Viis aastat varem joonistas Gori prohvetliku pildi, millel kujutas Tõnissoni sureva luigena.\nVahetult enne devalveerimist läks kriitika juba väga isiklikuks. Sotsid väitsid koguni, et krooni devalveerimine on võetud ette Tõnissoni enda laenude kustutamiseks. Selle süüdistuse paiskas ööl vastu 28. juunit riigikogus õhku Karl Ast. Tõnisson vastus aga kutsus esile naeru. “Minu võlad on kindlustatud väärtuste läbi, mis ei ole kaotanud oma hinda. Ma võin teile öelda, et mul on 700 õunapuud aias.” Ka Vaba Maa torkas omalt poolt, kirjutades, et “riigivanemast J. Tõnissonist teame aga, et tema oma eluaeg on erilist huvi tunnud igasuguste laenamiste vastu”.\nKriitikast hoolimata surus Tõnisson oma tahtmise läbi. 1933. aasta 28. juuni hommikul devalveeris riigikogu krooni 35% võrra, võrdsustades selle Rootsi krooniga. Sellele järgnesid ajakirjanduse uued rünnakud. Rahva Sõna süüdistas riigivanemat sõnamurdmises ja trükkis lehe esiküljel ära avalduse “Meie süüdistame ja protesteerime!”. Loomulikult jätkus ka Tõnissonile kuulunud Erika talu võlgade seostamine krooni kukkumisega.\nTõnissoni kannatus katkes, kui teda tabas uus rünnak – sõjalaevade müügi pärast Peruule. 11. augustil kehtestas ta riigis üldise kaitseseisukorra ja pani ajakirjanduse eeltsensuuri alla. Alles kaks kuud hiljem, oktoobris 1933 selgitas Tõnisson riigikogus oma otsust. Tema kõne esimene osa oli pühendatud krooni vääringu ümberhindamisele ja selle positiivsele mõjule Eesti majandusele. Tänu erakondade ja osa ajakirjanduse ässitamisele aga oli tabanud rahvast “rahulolematuse psühhoos”. Riiki haaranud ärev meeleolu ähvardas “meie avaliku elu rahulikku käiku ja takistab meie rahva ja riigi tööd”. Seetõttu otsustaski vabariigi valitsus kehtestada riigis kaitseseisukorra lootusega, et “kindel kord aitab kainestada inimeste meeli”.\nSellest sai Tõnissoni luigelaul. Mõni päev hiljem toimus rahvahääletus, millel kiideti heaks vabadussõjalaste põhiseaduse projekt. Rahvas juubeldas. Tartus põletasid korporandid Postimehe numbreid. Tõnissoni võimu päevad olid loetud ning 17. oktoobril astus rahva toetuse täielikult kaotanud valitsus tagasi. Tõnissoni sepistatud võidu loorberid said aga osaks Pätsile – tema valitsemise ajal saabus majanduse õitseng, kuid samas kehtestati vaikiv ajastu. Sellelegi oli tee sillutanud Tõnisson.\nÄra irvita oma alamate üle!\nLaialt levinud legendi kohaselt öeldud kord Prantsusmaa\nkuningannale Marie Antoinette’ile (1755-1793), et rahval pole enam leiba. “Söögu siis kooke!” vastanud kuninganna. Varsti pärast seda puhkes Prantsusmaal revolutsioon,\nmonarhia kukutati ja oktoobris 1793 Marie Antoinette hukati\ngiljotiinil. Kuigi koogiloo tõepära pole leidnud kinnitust, on see ikkagi õpetlik. Rahvast ei maksa välja vihastada.


Valtmäega seotud ettevõtted ja nende võlgnevused ehk miks talle ärikeeld panna tuleks – Inforegister\nTuntud tankist (viimased omandatud ettevõtted: Levaleks Grupp OÜ, Kevern OÜ ja Soloteks Trans OÜ) ja riigilt hüvitisi väljapetnud skeemitaja mõisteti kolmeks aastaks vangi.\nValtmäe nimi on tuttav nii Inforegister.ee-le kui ka võlahaldusega tegelevale Kreedixile tuttav nimi ning meie seisukoht on, et Erik Valtmäe on isik, kellele tuleks rakendada ärikeeld. Praegu on võimalik ärikeeldu peale panna pankrotimenetluse kaudu, kuid pankrotimenetluste raugemiste tõttu niikaugele ei jõuta.\nTänavu 1. märtsi seisuga oli temaga seotud ettevõtete koguvõla maht 755 250 eurot, kustutatud ettevõtete maksuvõlad ulatusid 252 480,74 euroni.\nKui Äripäev küsis Valtmäelt, miks ta on võtnud oma nimele suure hulga võlgades firmasid, tuli vastus: „Mulle kui eraisikule ei kuulu mitte ühtegi firmat. Seega teie väide, nagu mulle kuuluks palju võlgades firmasid, on veidi eksitav.”\nValtmäele kui eraisikule ei kuulugi ühtegi ettevõtet, kuid Eesti äriseaduse järgi eksisteerib kaks erinevat isikut – juriidiline ning füüsiline isik ning E. Valtmäe nimel on väga palju võlgades ettevõtteid. Loe ka, kuidas riiki lüpsnud nupumehed kukuvad järjest vangi ja kuidas algselt kommentaaridest keeldunud skeemitaja Erik Valtmäe annab hiljem Äripäevale aru.\nVaata kõiki andmeid Inforegister.ee keskkonnast: Erik Valtmäe.\nEttevõtete müük, likvideerimine, pankrot, sundkustutamine – mis on mis?


Korea tüdrukud dating - Video Search Engine juures Otsing\nKorea tüdrukud dating — Video Search Engine juures Otsing\nUmbes CBS Interaktiivne privaatsuspoliitika Reklaami Valik kasutustingimused Torrent Täiskasvanud Allalaadimine Mängud, Ajakirjad Muusika Video Advanced Image Hiina Uudiseid, Inimesi, Autosid, Pokémon Minna Tööhõive Filme Kinnisvara Guide Gizmos Valitud Galba on suur, kallis BBQ, stiilne ja kaasaegne, avaldab muljet.\nSeal on rohkem ülemiste BBQ koht nimega Manna, mis on elav ja nooremad oma tõmmata. On teil kunagi unistanud dating armas korea tüdruk? Siin on»päris»korea sõbranna, Vältima. Saate kuupäev Vältima igal ajal soovite VR maailma.\nNautida dating tema maja\nTe võite täiendada oma ja väljendada oma armastust. Teha teda tunda, et teda armastatakse. kuupäev korea naised tasuta alla laadida — korea Riided Naistele, Esimene Kuupäev Vihjeid — Esimene Muljed Naised, Teevad Naised Reageerivad (Oma E-posti) ja paljud muud programmid. Naiste Radar — Free dating. See korea dating site ja app on parim viis, kuidas täita korea ja Aasia suur. Korea Powers on üle liikmed kogu maailmas moodustavad Aasia naised, Lõuna-korea naised ja rahvusvahelised mehed. Korea Sotsiaalsete on parim tasuta dating app ühendada korea suur või vastata korea singleid üle maailma. Kas te otsite vt korea tüdrukud või te otsite. Kultuuri Leer lõpus Dating saidid Trekkies, vampire lovers ja peaaegu keegi. Alates CNET Ajakiri: Seal on dating site peaaegu igaüks, isegi juhul, kui teie idee täiuslik. ilus tüdrukute tasuta alla laadida — ilus tüdrukute pilte kuum, Ilusad Tüdrukud, Korea, Dating ilus Ida-Tüdrukud, ja palju muud programmid Parim dating apps. Õnnelik cuffing hooaeg, et eriline aeg aastas, kui külm ilm ja puhkus cheer purustab hingi, singletons, ja mõnikord isegi tugevaim ja kõige enam. Maja Dating VR: Armas korea Tüdruk, shun on Simulatsiooni mäng, mis on välja töötatud ja avaldatud Studio Thug Life, mis ilmus aastal.\nNr Kkk Juhendid Kaardid — esimene esitada üks. Nr creating — esimene esitada üks. Nr saavutused — esimene esitada loetelu\n← Mida Naised Tahavad Suhet. Abielu\nSuur Korea: Asjad, mida Sa Peaksid Oodata →


Urmas Raag oli reedel Helsingi Horse Showl parim eestlane - Takistussõit - Ratsutamine\nUrmas Raag oli reedel Helsingi Horse Showl parim eestlane\n22. oktoober 2016 9:43\nUrmas Raag ja Ibelle van de Grote Haart. | FOTO: Gerlin Kess\nHelsingi Horse Showl tegid laupäeva õhtupoolikul avastardi CSI5* takistussõitjad, kui kavas oli üks 145 cm kõrgune ja kaks 140 cm kõrgust sõitu, millest ühes jõudsid Urmas Raag ja Ibelle van de Grote Haart kõrgele kolmandale kohale. Auhinnalisi kohti jagus eestlastele ka rahvuslikes sõitudes.\nUrmas Raag ja Ibelle van de Grote Haart tegid eile Helsingi Horse Show eetlaste tugevaimad tulemused, kui jõudsid kahel korral auhindadele. 5* avasõidus, milleks oli kahefaasiline 140 cm parkuur, saavutati kõrge kolmas koht. Raagi suutsid edestada võitja soomlanna Sanna Baclund hobusega Wilhelmina ja šveitslane Martin Fuchs hobusega Clooney 51. Raag ja Ibelle olid stardis ka hilisõhtusel Tabel C 140 cm sõidus, kus jõudsid seitsmendale auhinnalisele kohale, kui võitjaks osutus prantslane Julien Epillard hobusega Sheriff de la Nutria LM.\nLongines Rankingu punkte andnud 145 cm sõidus ruulisid šveitslased. Kui võidu võttis avasõidus teine olnud Fuchs, sedakorda hobusega Chaplin, siis teine oli tema kuulus kaasmaalane, valitsev MK võitja ning Londoni olümpiavõitja Steve Guerdat hobusega Albfuehren`s Happiness. Samuti osalenud Gunnar Klettenberg ja Conrad 100 ning Urmas Raag ja Carlos seekord parematele kohtadele ei jõudnud.\n6 aastaste hobuste parkuuris, mis toimus reedel puhtusele ja kiirusele kõrgusel 120 cm, võttis järjekordse võidu Madis Morna hobusel Ko vd Padenborre by Cortaflex. Kindel võit saavutati puhta sõidu ja 2 sekundilise edumaaga teise koha ees.\n7 aastaste hobuste sõidus, mis peeti samuti puhtusele ja kiirusele, seekord kõrgusel 130 cm, olid stardis My Relander ja Piret Ervald. Puhta ja kiire sõiduga olid My Relander & Expert täna 2. kohal. Parkuuri läbisid vigadeta ka Piret Ervald ja Joie de ma Vie, kuid kahjuks jäid nad napilt auhinnasaajate seast välja.\nTänaseks põhisõiduks on Helsingi Grand Prix, kus 160 cm kõrguste takistustega rada asuvad läbima ka Gunar Klettenberg hobusel Quote ning Urmas Raag hobusel Ibelle van de Grote Haart. Pühapäeval kulmineerub võistlus MK-etapiga takistussõidus.


Kinnisvaratüli jättis koduostjad lõksu - Majandus\nUusarendus Tallinnas. Pilt on illustratiivne.\nHarjumaa uusarenduse tülide rägastikku on kinni jäänud mitu perekonda, kes on ostnud korteri, mille maksuamet vahetult pärast tehingut arestis – sellist asja pole enne juhtunud, kirjutab Äripäev.\nPaar aastat tagasi tulid müüki uued korterid Harjumaal, mis kuulutuse järgi näisid igati head investeeringud, kuid üsna pea hakkasid aga selguma maja puudujäägid ning investeering ei osutunudki nii päikeseliseks kui esmalt tundus.\nElamu arendanud Päikeseelamu OÜ on maksuvõlas, varatu ja on võlgu ka maja ehitanud ettevõttele, majaelanikel tiksuvad arendajate vastu viivised, samuti nõuavad maja kasutusluba pangad, kes on elanikele korterite ostmiseks laenu andnud.\nKrediidiinfo andmetel oli Päikeseelamu OÜ maksuvõlg viimastel andmetel üle 193 000 euro.\nViirus lõi Luminori suurde kahjumisse Loe artiklit


Kommentaarid - Nike'i globaalseks asepresidendiks saanud eestlane: ilma naiseta poleks ma suutnud sellist karjääri teha! - ärileht.ee\nNike'i globaalseks asepresidendiks saanud eestlane: ilma naiseta poleks ma suutnud sellist karjääri teha! - kommentaare 1-20\nbmw ja atv\nVäga vinge saavutus mehe poolt, selles pole kahtlustki, aga nike on niivõrd ebameeldiv kaubamärk, et ehk ainult adidas on veel hullem...\nKas kasutad veel vanast tagavarast kommunaari potikuid?\nSul on viljasalves rotid.\nKontrolli piinlikult oma arved üle...\nNoh, keegi peab olema tankist ka\nkui kõik see laste ja orjatöö, millega Nike raha teeb kord vahele võetakse, siis peab ju kellelgi kinni panema.\nkõik spordikaupade tootjad on ääretult ebameeldivad. Nii,et võib seal presidendina või kellena iganes töötada küll.\nMoonakate majad on täis elevust - meie hulgast võeti üks mees mõisa tööle! Seal on tubades elektrivalgus!\noioioi ekskrelastele seda kuulda ei meeldi - nende meelest pidid naised olema ju äbarikud ja mõttetud olevused kellest mingit kasu ei ole\nMis sa edasi teed mees?\nKui naiseta ei oleks jõudnud, siis mis sa edasi teed mees.\ntänapäeval tuleb öelda kooselukaaslane\n"Kena naine meeldib silmadele, hea naine südamele.\nÜks saab ilusaks asjaks, teine rikkuse allikaks." teadis juba Napoleon.\nKüllap omast kogemusest.\nMuidu tubli töö, va see, et tegu on täiesti mõttetu, ülehaibitud rullnokabrändiga!\nKõige paremini on Nike logo iseloomustanud Hr. Kivisildnik:\nNagu raudteejaama peldikus näpuga seinale tõmmatud sitatriip!\nVastavalt oma intelligentsile...\nIkka ja ainult läbi voodi !\nTõelised "geeniused" siin eespool. Igatahes edu ja jõuda Nike"s nii kaugele on ikka väga kõva sõna.\nAga eespool kommenteerinud "geeniused" veavad end homme tunkedes tööle))\nSibivedaja arvamus on täpselt samasugune arvamus kui mõne direktori oma (kelle firmas töötab peale tema veel ta naine ja naabrimehe tütar). Ja kui mõni bränd on endale loonud eemaletõukava maine, siis võib iga inimene selle kohta arvamust avaldada, erialast sõltumata.\nTegelikult tõmbavad need eelpool kommiijad ise näppudega triipe seintele , peale teatud toiminguid ja onavad Nike toodete ees kuna pappi põle, et osta saaks. Natuke häbi on küll selliste kaasmaalastest ajuhiiglaste pärast. Olles kunagi väheke selle artikli härraga kokku puutunud, siis edu! Kõva tahte ja suure tööga võib elus paljutki saavutada!!\nKa mina tundsin kunagi kogu tema peekonda. Juba siis oli Kristjan tahtejõuline ja erines teistest konitajatest jne...Jõudu.\n" ilma naiseta poleks ma suutnud sellist karjääri teha"\nSee on pesuehtne rassism, ksenofoobia ja homofoobia. Naine ei ole bioloogiline olevus vaid sotsiaalne konstruktsioon. Loodan, et sellise fašistliku arvamuse esindaja mädaneb vanglas. Elagu euroopalikud väärtused ja islam!\nnaised ju tahavad enda omandisse mõnda globaalset direktorit. siis saab eputamas käia.\nNo ikka. Oli just ju mitu uudist nädalavahetusel, et miljardärid lahutasid või läksid lahku. Nii et Eesti naistele Nike'i tossud jalga ja jooksku tormi nendele meestele. Loodetavasti saavad kõik\nõnnelikuks ja on vähem õelad ja kurjad nõiad.\nKui tahad kindrali naiseks saada, pead abielluma polkovnikuga. Vana tõde ju.\nEi ole nous. Naine on ainult krdi kullakaevaja, kes su. Et worthi tugevalt havitab. Ma ise saatsin kullakaevaja uttu, nyyd teine tera mooda maailma ringi kennara ja tibisid panna kus tahad. Vabadus on yle koige\nPärast uberi ja google jama kukub kohe naisi kiitma. Mees loeb hästi olukorda. Eriti just sellise ettevõtte juhtimisel on trendi ja moesuuna tajumine oluline. Järelikult saab hakkama.\nesialgu saab hakkama aga\nRiskid siiski jäävad - sellisel globaalsel positsioonil olles tunnistada avalikult, et oled suhtes naisterahvaga... walkin´on a thin ice, my friend...\nEks Eestis võib miljonärina kunagi tõesti olla, alati saab vahelduseks mujale reisida.\nEestis on hea elada kui enamtootama ei pea. Mul ka plaan tulla eestisse tagasi nii et suvel 3 kuud tallinnas, ylejaanud aja miamis penthouses. Elu tuleb nautida, ega sa igavesti tool ei kai\nMa ei ole kade ega kuri ja Nike on mulle ka meeldinud ja see aasta tahtsin endale justnimelt Nike vabaaja käimasid aga need mis Sportlandis olid müügil oli küll hinna-kvaliteedi suhe kõvasti paigast ära, seda kvaliteedi kahjuks...odav teostus ja räige hind.Jäid ostmata need Niked aga sai ühed teised võetud. ..tegelikult kõik see brändindus on üks bullsh...it!\nEestisse tulebki enamasti jäänikud ja odavad mudelid...No hele küll mõned kallimad ka aga üldine pilt on ikka mannetu\nNike's on veel üks eestlane\nkes veab Põhja Aafrika ja Malta turgu. Samuti uskumatu energia ja tahtejõuga tegelane. Edu, Indrek!\nMis tahendab et veab? Vedada ei ole siin midagi, see ise tiksub, orjad tootavad, alkuul voolab\nNike ei hoia inimesi palgal, kes lasevad asjadel voolata. Iga päev on vaja genereerida midagi uut ja motiveerida inimesi. Seega unistage edasi.\net pigem tegemist brandihalduse kui vedamisega. Nike taolise globaalse turunduse ja yldjuhtimise juures oleks monel yksikul regioonil oma ari ysna keeruline pohja lasta.\nVahva igaljuhul. See tähendab, et Eesti väikesed ja suured jalgpallurid jooksevad Nike butsades mille gruppi juht on Eestlane. Vägev värk!\nHea meel lugeda, et Eestist on võimalik suuri asju teha ja kaugele jõuda! Hea inspiratsioon! Soovin ainult jõudu ja jaksu!\nHaritud, edukad eestlased suunduvad laia maailma ja asemele tulevad idasuunalt( viimasel ajal ka Ukrainast) karvased ja sulelised , kes suurendavad veelgi meie kriminogeenset seltskonda .Haridusele ja teadusele ning meditsiinile jääb riigi maksudest järjest vähemaks , samas suured summad kuluvad vanglate, aidsi / narkomaanide ja alkoholi kuritarvitamisest tingitud avariide, tervisekahjustuste, surmade ja mõrvade uurimise rahastamiseks ja raviks . See idasuunalt saabunute taset näitab juba suutmatus ja tahte puudumine õppida riigi keelt kus elatakse . Eesti venestamine ei peagi toimuma enam läbi vallutuse , vaid see on juba alanud kuna 25 a. jooksul pole suudetud rahvusriigis venekeelse koolihariduse andmist asendada riigikeelse haridusega.\nÄrge olge nii ühepoolne. Eestist liigub välja täpselt samamoodi inimesi kes teistes riikides samamoodi tegutsevad. Kõik on parlanksis. Teie kui kohalik eestlane tehke kõik mis enda võimuses et nn. venestamist ei toimuks. Rääkige Eesti keeles (igal pool) eestlased ise aitavad venestamisele kaasa ma näen seda eriti hasti peale Eestist kolme kuud eemal olnuna\nViimsi vald, Maja - 389 000 EUR


Bitcoini tehnoloogia, mis paljastab Wall Streeti saladusi | Estonian.lamareschale.org\nTäna ülemaailmse finants- väärtpaberite tööstus on väärt rohkem kui $ 101000000000000. Kuid $ 1700000000000 on juba välja laenatud. Mõnikord ettevõtjad laenata vahendeid, et osta ladustada ja müüa pärast lühikest aega, et teha kasumit. Vastastikuse ja riskifondid on vaja ka laenude mingil ajahetkel. Vastavalt DataLend, $ 954000000000 on laenu USA ja selle vormi väärtpabereid.\nSee turg on harva arutatakse, kuid see on kindlasti kasumlik üks. Laenuvõtjad raha ja sama juhtub turvalisuse laenuandjad, mis hõlmab pensionifondide ja suur varu omanikele. Isegi vahendajaid on võimalik saada oma käed midagi. Peamaaklerit nagu Morgan Stanley ja Goldman Sachs ja agent laenuandjad nagu State Street ja BNY Mellon saada ka oma osa lõigatud. Arvatakse, et agent laenuandjad teha $ 19.200.000 päevas aidates organisatsioonide laenutamine laos.\nSee tulus turul kontrollib väike, kuid võimas rühm, koosneb peamiselt peamaaklerit. Vastavalt Josh Galper, rahalise konsultant väärtpaberite laenamisest on alati olnud suletud võrgustik, kus ainult tuntud turuosaliste saab laenavad väärtpaberid.\nKuid üks Patrick Byrne, kes on tegevjuht Overstock.com ja tugev liberaal hääl pidevalt võitlevad Wall Street, on valmis tegema seda, mida ta võtab, et avada see turg ja muuta see läbipaistvaks.\nTa tahab kasutada Bitcoin on blockchain tehnoloogia teha stock laenu kõigile kättesaadav, võimaldades väikestel mängijad raha teenida nagu peamaaklerit ja laenuandjate. Byrne usub, et see turg on ikka pimedas ja tuleb strateegiliselt muutunud, võimaldades kõiki osalema.\n[Tweet_box disain = "default"] TØ.com pruugi täielikult asendada suured mängijad nüüd, kuid see juhtida Wall Street avatud ja läbipaistev suunas. [/ Tweet_box]\nByrne alustas oma Bitcoin põhinev süsteem, mida kasutatakse laos laenuna kokteilipeol toimuvad NASDAQ börsil. Süsteem, mida nimetatakse TØ.com, toetab Overstock ja kasutab blockchain teha süsteemi kättesaadavad Internetis. Byrne eesmärk lõpuks asendab praeguse aktsiaturg, sealhulgas tohutu platvorme nagu NASDAQ ja New York Stock Exchange. Vastavalt ettevõtja, süsteem heakskiitu ootava Securities Exchange Commission (SEC).\nPeamine eesmärk TØ.com on toshed valgust finantsturu ja võimaldada kontrollida iga transactionto teada, kes omab teatud osa. See piirab rolli vahendajate ja suurte Wall Street mängijad tänu blockchain, suur Internetis pearaamatu vaba igasugusest tsentraliseeritud võimu. Pankade roll ja valitsused on piiratud, sest inimesed saavad juurdepääsu süsteemi kõikjal ja igal ajal. Raha on sõna otseses mõttes, oma kätega.\nMõned ikka ei tea, kas Byrne õnnestub oma püüdlustes hoolimata tugev tehnoloogia, kuid tõde on see, et isegi Wall Street on hakanud mõistma, et blockchain aitab finantsturgudel toimida. NASDAQ on üks nimesid eksperimenteerimine Bitcoin peamine tehnoloogia: kauplemisplatvormi saab sõidu blockchain põhinev privaatne aktsiaturg alguses 2016.\nPäts on Pre-Laena Assurance Märgid ja nad aitavad aktsionärid jälgida laenujääk tehinguid. Byrne'i süsteem on ainulaadne, kuid see on lihtne Undertsand teoreetiliselt. Stock omanikud kasutavad platvormi kasutavad digitaalsete märgid sarnased Bitcoins. Nad lisab need oma aktsia ja ettevõtjad pakkuda, et saada õigus laenamine aktsiat.\nSee süsteem võib kirjeldada kui idee, et kasvas kogemusi, et Byrne on olnud Wall Street. Ta usub, see aitab vältida rahalist jookseb nagu üks kogenud 2008..\nFinancial ekspert Josh Galper usub süsteemi on üsna huvitav, kuid on kahtlusi selle kasutatavust eriti kuna inimesed on harjunud kaubanduses rahalist aktsiaturg. Paljud laenuandjad ja laenuvõtjad ei taha kasutada uut süsteemi, Galper ütleb, sest nad ei saa kindlustada aktsiate antud laenu.\nByrne ütleb TØ.com on viis vältida vastaspoole riski. Ta soovitab thatusers saab veel hoida oma tohutu jagab peamaaklerit kui nad hakkavad kasutama süsteemi. Töötasu vahendaja võib väheneda, kuid nad ikkagi olla osa protsessist.\nTØ.com on uus käsi\nNeed väikesed riskifondid on eelistatud, kui nad kasutavad Byrne'i uus süsteem. Nad võivad laenata odavalt ja ka kõrvaldada käsitlemise kulude peamaaklerit. Sel juhul Wall Street uus vahendajaid on TØ.com ja Bryne, kuid vähem kasumit ja rohkem läbipaistvust.\nByrne tõotab madala tasu tõttu süsteemi arenenud tehnoloogia ja juhib tähelepanu uue platvormi suurendaksid finantsturul.\nTØ.com pruugi täielikult asendada suured mängijad nüüd, kuid see juhtida Wall Street avatud ja läbipaistev suunas.


Endre Varik’u spordipäevik – mens sana in corpore sano\nJärgmine võistlus Narva Energiajooks 21,1km (11.06)\nKaheksas kord ümber Viljandi järve\nSee aasta toimus ümber Viljandi järve jooks juba 93 korda. Mina hakkasin seal osalema aastat 2015. Kahel viimasel aastal pole paraku jooksud seal väga õnnestunud. 2020 aastal tegin jooksu läbi vigastuse kiuste… Eelmine aasta olin stardijoonel, kuid paraku lõpuni ei jõudnud. See on väheseid kordi, kus põlesin otseses mõttes täiesti läbi. Oskasin selle elu endale seal nii keeruliseks mõelda. Taga kuklas kummitasid vanad vigastused ja ilmastikuolud polnud minu jaoks just kõige paremad. 😊\nKui end selleks aastaks jooksuks kirja panin, siis võtsin eesmärgiks lõpuni jõuda ning teha seda nii korralikult, kui võimalik. See aasta saanud täitsa hästi trenni teha saadud ning enesetunne on palju kindlam ka. See aasta olen saanud täitsa hästi trenni teha ning enesetunne on palju kindlam. Mul juba Kui end selleks aastaks jooksuks kirja panin, siis võtsin eesmärgiks lõpuni jõuda ning teha seda nii korralikult, kui võimalik. See aasta olen saanud täitsa hästi trenni teha ning enesetunne on palju kindlam. Lisaks on mul hooaeg juba avatud, olen võistelnud kahel võistlusel – Haapsalu maanteejooksul ja Sinilillejooksul. Haapsalu jooksuga jäin küll rahule, kuid endast maksimumi kätte ei saanud. Sinilillejooks oli minu jaoks aga täielik pettumus, aga las ta jääb sinnapaika.\nNüüd siis selle Viljandi jooksu juurde. Üritasin mitte mõelda niipalju võistlusele jne. Jooksueelne öö oli suhteliselt rahutu, mis on minu jaoks pigem hea märk. Enne võistlust polnud ühtegi põhjust, millepärast oleks pidanud pabistama või närveldama. Muidugi see vigastus ikka veel kuskil kuklas kummitab mind, aga väike võmm sinna aitas sellelgi mõttel minema minna. Kui jooksu stardipauk käis, võtsin esimesed paarsada meetrit rahulikult, et pääseda kukkumistest, sest alguses on ikkagi palju trügimis. Esimese kilomeeteri otsisin endale mugavamat ja turvalisemat teed. ning juba terendabki esimene Viljandi jooksu “maasikas” – Huntaugu tõus (kus eelmine aasta rajalt maha tulin). Tundsin, kuidas ärevus minus kasvas, otsisin rahvamassist tugevamat teed, et saaksin kiiresti üles. Märkasin, et need, kes minust olid enne mööda jooksnud, tulid nüüd väga kiirelt ka selg ees mulle vastu. Enda jaoks võtsin tõusu vist isegi liiga rahulikult. Muidu mul tavaliselt võtab aega mõned meetrid, et taastuda, kuid seekord polnud midagi, isegi imestasin.\nNüüd sai joosta korralikult ja mulle mugaval kattel kuni Orika silla pöördeni. See mulle tavaliselt ei valmista mingit raskust, kuid seekord oli see lõik kuni esimese põlluni, kuidagi libeda võitu. Otsisin kuivemat ja tugevamat pinnast. Esimene põllulõik algas tõusuga, kus mul tavaliselt jalad nats pehmeks lähevad, aga täna oli jällegi kõik täitsa ok!. Võtsin end rongi, et läbida see lõik rahulikumalt ja pingevabalt. Jõudes vahepealsel kruusalõigule, võtsin endale sobilikuma tempo ning seadsin sihi jõudu teise põllulõiguni, mis oli isegi pehmem ning seal hoidsin oma rütmi, mis võibolla polnudki päris õige valik. Laskumine Viiratsi risti, kus olen saanud täiega mäest alla joosta ei õnnestunud kuidagi. Nüüd algasid viimased kaks kilomeetrit. Algul ehmatas vastutuul, kuid selle unustasin kiiresti ära ning üritasin tempot hoida ning isegi viimased 500 m natukene tõsta.\n93. Suurjooks Ümber Viljandi järve jooksu aeg oli 0:54:06\nToimetas: Jane Salm\n10 km- 0:42:02\n21 Km- 01:34:26\nArhiiv Vali kuu mai 2022 (1) aprill 2022 (2) oktoober 2021 (2) september 2019 (1) juuni 2019 (1) mai 2019 (3) aprill 2019 (2) november 2018 (2) oktoober 2018 (3) september 2018 (2) august 2018 (1) juuni 2018 (2) mai 2018 (2) aprill 2018 (2) veebruar 2018 (2) jaanuar 2018 (2) oktoober 2017 (4) september 2017 (1) juuli 2017 (1) juuni 2017 (1) mai 2017 (2) aprill 2017 (1) märts 2017 (2) jaanuar 2017 (2) detsember 2016 (2) november 2016 (1) oktoober 2016 (1) september 2016 (1) august 2016 (1) juuli 2016 (1) juuni 2016 (2) mai 2016 (2) aprill 2016 (2) märts 2016 (1) veebruar 2016 (1) jaanuar 2016 (2) detsember 2015 (4) november 2015 (1) oktoober 2015 (1) september 2015 (2) august 2015 (1) juuli 2015 (1)\nKaheksas kord ümber Viljandi järve 9. mai 2022\nTallinna Sinilillejooks 2022 10. apr. 2022\nHaapsalu maanteejooks 2022 10. apr. 2022\nMy 5th Saaremaa 3-day marathon 28. okt. 2021


Reet Sau: February 2012\nOli kord neiu, kelle unistus oli saada baleriiniks. Ta käis koguaeg teatris vaatamas etendusi, tegi tutvust tantsijatega, seikles lava taga, proovis selga kleiti ja kingi. Harjutas piruette ja jalatõstu. Ta ise ei olnud just baleriinimõõtu ega paindunud nii hästi, aga ta teadis, et kõva tööga on kõik võimalik.\nSiis ühel päeval märkas teda üks kuulus lavastaja ja ta küsis neiult, kas too tahaks teha kaasa ühes uues tükis, mida hakatakse just lavastama. Tal oleks küll väike osa tantsida, aga alguseks ju väga hea. Neiu oli õhinal nõus – muidugi!\nTa hakkas usinalt harjutama, pikad päevad ja õhtud, ta oleks tahtnud terve öö läbi peegli ees harjutusi teha, aga ööseks pandi maja lukku ja inimesed pidid koju minema. Öö tuli üle elada, hommik algas justkui alati liiga hilja.\nIga päevaga ta õppis aina paremini ja rohkem ning kui etenduse proovid algasid, oli ta alati õigeaegselt kohal, kunagi ei nurisenud ja andis endast kõik. Õhtuks oli ta väsinud, kuid õnnelik, kui ta oma varbaid tohterdas, sest balletikingad hõõrusid.\nProovides läks tal nii hästi, et lavastaja pakkus talle natuke suuremat rolli. Neiu oli vaimustusest ja püüdlikkusest lõhkemas.\nKui siis üks kahest peaosatäitjast haigestus, tegi lavastaja neiule hoopis ettepaneku hakata harjutama pearolliks. Tüdruk mõtles, et minestab jalapealt. Sellist õnne ei ole võimalik taluda hulluks minemata!\nEsietenduse eel polnud ta silmatäitki maganud ning ainult viimistlenud ja läbi mõelnud kõik oma liigutused. Eesriie avanes, publik plaksutas, tuled saalis olid pimedad ... ja korraga hakkas tal väga külm. Ta ei saanud aru, mis lahti, kuidas saab sellises rambivalguses olla külm? Ta raputas end ja lumi kukkus ta õlgadelt. Ning äkki tundus talle, et ta peab tegema silmad lahti, kuigi oli ometigi tunne, et need pole kinni olnudki. Ümberringi oli pimestavalt valge, lumi pimestas silmi, lumehelbed keerlesid igal pool, kleepudes juustesse ja silmadesse, takistades vaatamist, tuiskas. Oli hirmus külm. Ta vaatas ringi ja avastas, et on jalgupidi lumehanges, balletiseelik seljas. Varbad balletisussides külmetasid õudselt.\nSiia sobib hästi lugu - http://www.youtube.com/watch?v=-LKbYhEwUoE\nLabels: lugu, portrait, portree, talv, tants\nVeni vidi ... Reet Sau at 11:43 AM No comments: Links to this post\nVäljas on veebruar ja ilmad on väga külmad. Öösel -33 kraadi. Hobused on härmas, ent heatujulised. Tundub, et neil ei ole külm. Külm ajab meelsasti jooksma ja tõstab mänguhimu.\nVeni vidi ... Reet Sau at 5:30 AM No comments: Links to this post\nVeni vidi ... Reet Sau at 5:14 AM No comments: Links to this post


Jõhvika posset peedi ja karamellise beseega • D-kokaraamat\nJõhvika posset peedi ja karamellise beseega\nKuumuta jõhvikad veega ja püreesta sauseguriga ning aja läbi sõela. Kuumuta tasasel tulel vahukoor ja suhkur pidevalt segades. Kuumuta, kuni suhkur on sulanud. Lisa jõhvikamass ja kuumuta tasasel tulel veel umbes 2 min. Pane saadud kreem külmkappi paariks tunniks tahenema.\nKeeda peet vees poolpehmeks, jahuta ja koori. Lõika peedist 1 cm paksused ribad ja pane ahju 160 kraadi juurde 20 minutiks. Lase peedil jahtuda. Pane potti mesi ja kuumuta koos peediribadega paar minutit tasasel tulel. Aseta kõrvale jahtuma.\n100 g munavalget (3-4 munavalget)\nVahusta munavalged koos poole suhkrukogusega kergeks vahuks. Keeda ülejäänud suhkrust ja veest suhkrusiirup, lisa see munavalgele pidevalt mikserdades.\n15 ml heledat suhkrusiirupit\n25 g fariinsuhkrut\nKuumuta kõiki koostisained potis pidevalt segades, kuni kaste muutub pruunikaks. Jahuta. Aseta küpsetuspaberile lusikaga besee, nirista peale karamellkastet ja küpseta beseed 100 kraadi juures 1 tund.\nTõsta taldrikule lusika abil posset, peedid ja kaunista karamelliste beseedega.


Homses Tartu Postimehes: intervjuud Gert Kullamäe ja Janar Taltsiga enne sõitu Leetu - Sport - Tartu Postimees\n20. märts 2014, 17:43\nKorvpallimeeskond TÜ/Rock sõitis täna Leetu, kus kohtub homme BBL veerandfinaali teises mängus Pasvalyse Pieno zvaigzdesiga (pildil Gert Kullamäe bussijuhiga).\nEnne teele asumist andsid Rocki peatreener Gert Kullamäe ja Janar Talts Tartu Postimehele intervjuu.\nIntervjuust Gert Kullamäega:\nVäga tähtis kohtumine on jälle tulekul. Kuidas on meeskond teisipäevasest raskest kaotusest emotsionaalset välja tulnud?\nEks see asi peab igaühel omal peas olema, kuidas ta halvad asjad unustab. Reaalsus on see, et täna kell kaks istume bussi ja põrutame Leedu poole. Mis siin ikka, uued mängud tulevad peale ja loodame, et kõik sujub. Ma loodan, et mehed on eelmise mängu unustanud. Mis siin ikka enam põdeda. Tagasi teha ei saa enam midagi.\nEurosarjas täitsite eesmärgi kuhjaga, aga Balti liigas vajab kõik veel tõestamist, kuigi Rockil on 13-punktiline edu.\nSellele edule ei tasu mõelda. Tuleb minna mängima ja tuleb mängida võidu peale. See 13 punkti on tänapäeva korvpallis väga väike vahe, mis võib kiiresti kokku sulada. Tuleb lähtuda oma mängust.\nIntervjuust Janar Taltsiga:\nTasapisi läheb paremaks, täna hommikul tegin juba kerge trenni kaasa. See oli vist rohkem kõhugripi moodi asi, oksendasin ja oli palavik. Olen võtnud igasuguseid rohtusid. Teisipäeval olin ikka täiesti zombie. Pea käis mängu ajal ringi ja ma ei saanud maast ega ilmast aru.\nKas meeskond on euromängu kaotusest üle saanud?\nEks ikka raske oli, aga homme on juba uus mäng ja tuleb sellele keskenduda. Ma arvan, et mehed annavad endast kõik. Siin pole kusagilt enam tagasi hoida. See on jälle elu ja surma mäng. Anname endast maksimumi ja läheme võitlema.


Kui tihti teie autot pesete? – Ebapärlikarp\nSõbranna rääkis hiljuti ühest tuttavast, kellel juhtub pidevalt olukordi, kus ta seisab sõna otseses mõttes silmitsi lindude p__arahega. Näiteks istub tüüp täiesti pahaaimamatult pargipingile ja järgmisel hetkel sajab talle taevast sülle 3 kilo lindude väljaheidet. Ta vaatab üles ja näeb pingi kohal puud, kus linnud teda õelalt vaatavad ja lausa naerda lagistavad, olles pikalt oodanud, et kedagi “tulistada”. Või siis jalutab too tüüp kuskil välismaal, naudib võõraid linnatänavaid, vaatab korra käekella, kas peaks äkki hotelli poole tagasi hakkama astuma… Ja järgmisel hetkel sajab 3 kilo lindude väljaheiteid ühe ropsuga tema käekellale, mis on piisavalt uhke, suur ja lame, et sellest vähemalt kilo pritsib talle näkku ja suurde hipsterihabemesse.\nLinnukakast liigun sujuvalt autopesuteemadele, sest mu meelest on linnukaka autode suurim nuhtlus. Mäletan paari aasta tagust olukorda, kus läksin hommikul auto juurde, et tööle sõita, ja juhi kõrvalistme aken oli ÜLENI linnus___a täis. KOLME erinevat värvi väljaheiteid ja vaid ÜHEL aknal. Täpsuslaskurid! See oli nii jabur, et tookord tegin sellest isegi pilti, aga ma ei leia seda enam, muidu näitaks. Ma olen tegelenud nüüd juba mõnda aega ühe autodega seotud ettevõtte turundamisega sotsiaalmeedias, tänu millele on mul olnud võimalus korraldada erinevaid auhinnamänge ja loosimisi ning seeläbi küsida igasugu huvitavaid küsimusi. Mis mind ei ole üllatanud, on asjaolu, et ka enamiku teiste autoomanike jaoks on lindude märgistamine üks suurim peavalu. Mis mind on üllatanud, on see, et niiiiii paljud inimesed pesevad oma autot isegi MITU KORDA nädalas. Nagu väga paljud. Või siis vähemalt korra nädalas. Ma pesen oma autot (ärge nüüd minestage! päriselt!) maksimaalselt 3 korda aastas ja teen siis korraga nii sise- kui ka välipesu. Mu meelest pole midagi tülikamat, kui vabast ajast või tööajast sõita kuhugi järjekorda passima, et siis veel tunnike seal läheduses passida ja oodata, millal auto puhtaks pestakse.\nMa tean, et osad inimesed vaatavad mind nüüd, kui räpakolli, kellel ringi kõndides kärbseparv peakohal sumiseb, aga olgu nii. Kui tihti te autot pesete? Need, kes mitu korda nädalas, siis kas pesete ise kuskil hoovi peal või käite mingis mündipesulas? Autopesu on peale kõige muu ka suur raharöövel, ma ei raatsiks küll iga nädal poriprintsmete eemaldamise peale raha ja aega raisata.\nPesutihedus pesutiheduseks, aga KUI ma ka see max 3 korda aastas oma autot pesta lasen, siis nii seest kui ka väljast ja enam ei tuleks ma küll selle peale, et kuskile järjekorda passima minna. Broneerisin jälle sipsti kiirelt netist Upsteami.\nSeekord võtsin ka kiirvaha. Kui pesuaeg kätte jõudis, olin tööl ja mõtlesin, et miks juba keegi helistanud ei ole ja kartsin, et jäädakse hiljaks ja sel juhul ei jõua nad tööpäeva lõpuks õigel ajal autot valmis. Läksin õue vaatama ja poiss juba toimetas mu auto kallal 🙂 Võtmeid mul sel hetkel kaasas ei olnud, aga sellest ei olnud midagi – kui nad auto sisemuseni jõudsid, tuli Upsteami poiss mu kontorisse võtmetele ise järele. Uskumatult mugav jälle.\nMa siiralt soovitan Upsteami liikuv autopesula endale kohale kutsuda ja nende autopesuteenust kasutada, sealjuures olen ma täiesti egoistlik – kuidagi ei tahaks, et nad klientide puudusel peaksid kunagi oma poe kinni panema. Ma ei kujuta ette, mis siis saab, ilmselt pesen 3 korra asemel siis vaid 1 kord aastas 😀\n*Auto sai puhtaks koostöös Upsteamiga.\nSee tore “ökoaur” peseb mitmeid nädalaid kul akna all etinevaid autosid. Nimel kōrval krunt on tehtud parklaks( kus mude parkla tegelikult ebaseduslikult) aga omanik maksav tahve ja lasev edasi. See selleks, igastahes see tore aur tuleb mitmeid kordi nädalas minu beebi toa aknast sisse ja mul on igakord suu paistes sellest jamast. Seega mina küll eriti ōnnelik pole selle teenuse üle.\nOlen samasugune räpakoll, võib olla veelgi hullem: mu auto on mul üle kahe aasta olnud, ja selle aja vältel vaid kaks korda pestud. Peab aga nentima, et maale me sõidame väga harva, ja viimased poolteist aastat auto ööbib hoopis garaažis, kus on kuiv ja suhteliselt soe. Kui kere peal koguneb niivõrd palju tolmu ja mustust, et on raske ukse lahti teha ilma, et riided määrdunuks saada – siis hakkan juba mõtlema pesemise peale.\nVabandust, aga minu meelest on see väga rõve, kui autot ainult kolm korda aastas pesta. Okei, ma saan veel aru, kui Sa ei kasuta autot ja see on Sul kusagil garaažis ja sõidadki ainult nädalavahetustel, aga igapäevases kasutuses? Väkk! Minu jaoks on auto minu visiitkaart, minu kodu pikendus. Sama tihti kui kodu koristan, pesen ka autot, nii seest kui väljast. Käin vähemalt korra nädalas Mündipesulas, see võtab koos kuivatamisega aega umbes 20 minutit. Raha kulub sellele kuus maksimaalselt 25 eurot. Aga lugedes teiste kommentaare, siis jääb mulje, et ma olen vist friik.\nPesen autot vajaduspõhiselt. Mingi korra kuus vast. Mündikas või kui satun maale, siis seal põhjalikum pesu, tolmuimejaga ja vesi ei küsi raha 😀\nVaadates teiste puhtaid ja säravaid autosid, siis mina pesen oma selgelt liiga harva. Olukord oleks ilmselt teine, kui oleks endal survepesur ja koht, kus kasvõi loputustööd teha 😊\nMa tahaks küll iga päev läikiva autoga ringi sõita.\nAga reaalsuses sõidan pesulast läbi siis kui autole kogunenud mustus ja tolm juba riideid määrima hakkab.\nKui tihti seda juhtub, oleneb juba täiesti sõitudest. Niiskel ajal vanematel külas on ühe otsaga autol paks mudakord peal, sama lugu lägasel aastaajal Tallin-Tartu ots.\nSeega vabalt võiksin pesta aegajalt ka 2x nädalas, aga reaalsus kipub jääma 1x 1-2 kuu kohta.\nAa… Ja ükskord, kui autot pessu viisin, siis pesumees ütles ise ka, et ei tea, kas on mõtet seda väga põhjalikku pesu teha, et nagunii saab kohe jälle mustaks. 😀\nIndeed, sama mõte on endal ka olnud 😀 Eriti kahju on, kui seest lasta ka teha ja siis varsti sama läbu. Ma ei tea, kuidas inimestel autod puhtad seisavad küll, vahel imestan. Meil on lapsed, koer, mees käib tööl sellega, tassime kõiksugu kola (maakad). Boošemoi, noh. Prügi korjad jooksvalt kokku, muidugi, aga liiva ja tolmu on auto kogu aeg. Müts maha nende ees, kel puhtad autod.\nPesen üks kord kevadel, enne suve. Ja siis teine kord sügisel, enne talve. 😀\nSõidan uhkusega oma vana autoga ja vanema auto puhul on justkui rohkem suva sellistest asjadest, et kas ikka läigib piisavalt või ega juhuslikult linnusitt söövitama ei hakka. 😀 Vanadele autodele justkui andestatakse ka rohkem seda, kui veits räpakam välja näeb… Hea rahulik elu vanuriga. 😀\nPole lugenud, aga ka ilmselt enam-väem nii, et korra ühe aastaaja jooksul ehk siis keskmiselt 4 korda, ma pakun. Ei raatsi ka aega kulutada sellele, ainus põhjus.\nMina pesen üks kord aastas ja isegi ei häbene tunnistada 😀 Siis ka teen seda suvilas ise harja-seebi-voolikuga ja seest tolmuimeja ja märja lapiga. Autopesu on lihtsalt asi, mis tundub mulle täiesti mõtetu rahakuluna ja ausalt öeldes mind ka eriti ei häiri kui mu auto must on. Mina istun ju seal sees selleks, et ühest kohast teise jõuda – täielik tarbeese ja ausalt, pole sooja ega külma, milline minu või kellegi teise auto välja näeb. Korra suvel nii kohusetundest ikka küürin ja eks salongi koguneb ka parajalt tolmu aja jooksul, aga eelmisel suvel jäi seest koristamine vahele ja pole ka hullu olnud – nüüd ikka natuke vaatan seda veidi tolmust armatuuri ja mõtlen, et millal ilmad ja ajagraafik suvilas selle töö ette võtta lubavad, aga ega väga ei põe kah. Räpakoll olen, mis muud 😀\nMina ka ei pane tähele teiste autode puhtust/mustust, ainult siis imestan, kui tagaaken üleni pruun ja kojamehi pole kasutatud, sest ma ise vaatan pidevalt peeglist tagaaknast välja.\nMuidu pesin ka kuskil korra kuus vms. Aga viimase pooleteise kuu jooksul on auto sattunud nii suureks lindude sihtmärgiks et kui kl 22 pesiulast koju jõuda on hommikul juba uue sitarahega kattunud. Ükskord oli nii et ühel päeval oli esiklaas selline nagu kirjeldasid ning päev hiljem märgistati ka auto tagumine osa.\nSee ajab juba nii närvi ja masendusse et ei raatsi iga nädal 15eurises pesus käia et lasen iseteeninduse survepesuriga suure sita lihtsalt maha.\nSuure sita maha 😀 Kõige hullem on, kui värskelt pestud auto täis lastakse!\nTõenäoliselt väljaheiteteemast lähtuvalt, aga sul on selles postituses väga vahva sõna – egositlik. Naeran nii, et kõht kõveras 🙂\nMinul on isepuhastuv auto.\nEhk siis abikaasa peseb, ja minimaalselt 1x nàdalas, peseb kodus, on õiged vahendid olemas, mis hõlbustavad.\nMeil linnud koguaeg liikvel, ja linnu shitt rikub värvi ära.\nMul pole selle hoolsuse vastu mitte midagi 🙂 .\nAga linnas elades kindlasti kasutaksin taolisi ettevõtteid. Kuigi ainuke muremõte tekiks, et kuhu see must vesi kaob? Autopesuvahendid on korralik keemia, ja peaks olema vastav äravool, et kemikaalid teele ei jäeks või kuskile maapinda ei imenduks.\nMa nüüd polegi kindel, kuhu mis kaob, aga maas küll mingit loiku polnud. Mul võiks ka selline isepuhastav auto olla 😀\nTegemist on aurupesuga, mille puhul veejääke polegi. Ja kasutatakse ökovahendeid, mis on keskkonnaameti poolt heaks kiidu saanud. 🙂