Sülita üle õla!!!: 10 sammu õnneni\nHead uut aastat! Veel enne kui hakkan kirjutama postitust meie aastavahetusest (vaatasite ikka A. Insta Story't?), mõtlesin kaasa lüüa Kristiina algatatud blogiväljakutses (link). Meenutades muidugi kui edukalt mul eelmine läks, kirjutasin vist lausa kolmel korral, otsustasin seekord kirjutada päevadel, mille teema mind köidab.\nVäljakutse esimeseks teemaks oli vaja koostada nimekiri 10 asjast, mis muudavad mind tõeliselt õnnelikuks. Leian, et see on väga päevakohane, sest aasta ju just lõpes ning mõnikord tulebki aeg hetkeks maha võtta ja veidi rohkem mõelda heade asjade peale, mis on su elus olemas. Ja mida mõnikord ehk liiga iseenesest mõistetavalt võtame (nagu näiteks normaalne kõne ja hingamine... see köha võiks juba kaduda!).\nLisaks sellele on inimestel kuidagi kombeks ikka rääkida pigem negatiivsest enda elus ja halada kuidas kõik oleks parem, kui oleks see ja too. Mistõttu ragistan ka enda ajusid ja panen need kümme asja kirja.\n1. Minu perekond ja sõbrad. Tahtsin alguses kirjutada eraldi, et vanemad, mees, laps (jne) ning mõistsin siis, et saaksin vabalt loetleda üle kümne inimese, kes mind õnnelikuks teevad. See rõõmustab mind väga, et esimese asjana hindangi enda elus kõige rohkem ikkagi just inimesi, kes on mu ümber (kaugel ja lähedal). Inimesed, kes tõid endaga kaasa üksnes negatiivseid emotsioone, nende jaoks ei leia ma enam enda elus kohta. Seega ongi alles jäänud vaid need, kes teevad mind õnnelikuks, kes on mulle toeks ja alati olemas.\n2. Lumi. Mõtlesin kirjutada alguses talv, aga nagu me hetkel aknast välja vaadates näeme, siis ei käi talv ja lumi alati käsikäes.\n3. Juustuga grillvõileivad. Oh my God! Ma ei teagi enam kas kinkisin grillvõileiva masina A.le või tegelikult iseendale, sest mina kasutan seda küll hetkel süüdimatult vaat et iga päev. Loomulikult käib jutt vegan juustuga tehtud grillvõileibadest (ema tõi Tallinnast, Elvas ei müüda :( ). Tegelikult olen neid alati armastanud, lihtsalt masinat pole varem omanud.\n4. Maagilised pildid. Üha enam tõmbavad mind fantaasiapildid (noh, ikka sellised kus ongi täitsa magic ja müstilisus ning mingi sõnuseletamatu salapära), aga nendega on hetkel üks häda - Lightroom'is hakkab mul vaikselt piir ette tulema ning Photoshop'i arvutisse laadimiseks on mu arvuti liiga nõrk. Muidugi alati on võimalus LR lihtsalt PS'iga asendada, aga ma ei tea kas ma nii julge juba olen. Vaevalt.\n5. Korras tervis. Selle tervisega on tihti nii, et võtame seda nii iseenesest mõistetavana. Pean ikka silmas neid, kellel ei ole mingit kaasasündinud haigust või teab mis muud rasket ja pikemaajalist tervisehäda. Terve olla on ikka täielik õnn, mille eest peaks iga päev tänulik olema.\n6. Tuttav lõhn lapsepõlvest. Väiksena nagu ei osanud sellistele asjadele tähelepanugi pöörata. Nagu näiteks lõhn, mida tunned, kui lähed vanaema juurde. Mmmm, grillvõileivad! Või kasvõi kõige tavalisem kaneelilõhn kohvi peal, mis tekitab minu jaoks täieliku jõulutunde, sest kaneeliga kohvi joon ainult talvel / jõuludel. Ehket mitte ainult lõhnad, mis meenutavad lapsepõlve, vaid tuttavad ja häid mälestusi meelde toovad lõhnad. Ma varem näiteks ei mõelnud üldse sellele, et mu vanemate kodus on mingi eriline lõhn (kui veel seal elasin), aga nüüd külas käies kohe tunnen, et aaaah kodune lõhn. Teistmoodi kui Elva kodus, aga ikkagi kodune.\n7. Kodune hubasus. Vaatan praegult aknal põlevaid tulukesi, laual küünlaid, fliistekke. Samal ajal unistan krõpsupakist, mis kohe lahti teen ja telekat vaatama hakkan... ja siis jääb pilk pidama A. peale, kes jalad laiali diivanil lösutab ja pohmakat ravib (viimast õnneks väga tihti ette ei tule :D). O. ka juba magab ning saame lihtsalt lösutada ja olla. Mõnus ja hubane.\n8. Minu keha. Alguses mõtlesin, et ei hakka seda siia kirjutama, sest jumal teab, mida keegi sellest välja loeb. Siis aga meenus (nagu ma igal aastal ikka endale meelde püüan tuletada), et kirjutan ju ikkagi enda blogis, asjadest, mida mina tahan ning ma ei tohiks lasta end mõjutada inimestest, kes arvavad, et teavad minust rohkem kui tegelikult teavad. Ja sama moodi ei taha ma ka kuidagi alla suruda enda õnne ja rõõmu ning edusamme, lihtsalt sellepärast, et keegi teine arvab.. ma ei tea mida keegi teine arvata võib. Ma olen õnnelik enda keha üle ja ennekõike selle üle, kuidas sellesse nüüd suhtun. Lõpuks ometi tunnen, et mu keha ongi selline nagu ta olema peab.\n9. Pikad vestlused sõbrannadega. Aaah ma lihtsalt jumaldan kui leian sõbanna(de)ga mingi hea teema, millest võime tunde ja tunde rääkida. Vahel klatš, vahel trenn. Kõigest ja mitte millestki.\n10. Minu inimesed. Nii nagu alustasin seda nimekirja, nii ka lõpetan. Ehket õnnelikuks teevad mind paljud inimesed, aga vaid peotäis neist on minu inimesed. Sellised, kellega tunned päris kiiresti ära, et nad on asendamatud. Kellega räägidki kõigest ja mitte millestki. Kelle ees sa ei taha ega oskagi väga varjata enda tõelist mina, sest tunned end nendega lihtsalt nii vabalt. Täiesti iseendana.\nSiit ka minu selle aasta lubadus, nii uueks aastaks kui ka ülejäänud eluks - olla täiesti mina ise. Igas olukorras. Hirmu tundmata, et äkki ma ei meeldi sellele ja tollele. Kui ei meeldi, siis ei meeldi, sest kui ma pean enda tõelist mina varjama kellegi eest, hoidma end kuidagi tagasi, siis mul ei olegi vaja sellist inimest enda ellu.\nPS! Ja nüüd ma saan aru, et pealkiri ei lähe kõige täpsemini sisuga kokku... oh well.\nVeelkord head uut aastat kallid sõbrad ja lugejad!\nLabels: 30 blogipäeva väljakutse, lobisen, nimekiri, väljakutse


Kommentaarid - TÄHTEDE MÄNG: FOTOD ja VIDEO: Kullamäe ja Kuusmaa üritasid poksikinnastes vabaviskeid tabada - Sport\nTÄHTEDE MÄNG: FOTOD ja VIDEO: Kullamäe ja Kuusmaa üritasid poksikinnastes vabaviskeid tabada - kommentaare 1-2\nÄra ole nii tõsine,šõud on alati tehtud. Kunagi mängisid Aleksei Tammiste ja Jaan Talts omavahel tennist,ei mäleta kumb oli väljakutsuja ja kumb võitis. Igatahes mängis Tamma lumelabidaga. Küsi nüüd mida tennisistid oleksid öelnud.\nVabaviskeid olete poksikinnastes ka keskjoonelt kõvad tegema, aga üritage poksikinnastes nõela niidi taha saada.


Venelased veeretasid välja „Teslale konkurentsi pakkuva“ elektriauto - DELFI\nVenelased veeretasid välja „Teslale konkurentsi pakkuva“ elektriauto\nAutomaatrelvade tootjana tuntud Kalašnikovi kontsern esitles sel nädalal uut retrovälimusega elektriautot, mis nende sõnul hakkab Elon Muski Teslale jõulist konkurentsi pakkuma.\nAK-47 legendaarne tootja proovib kätt ka teistes valdkondades, esitledes uut elektriautot CV-1 relvastus- ja tehnikamessil Moskva lähedal, vahendab uudistekanal BBC.\nTootja sõnul saadi auto loomisel inspiratsiooni 1970. aastate nõukogudeaegsest luukpärast ning CV-1 saab olema uuenduslik elektrimootoril töötav „superauto”, mis on täis „keerulisi süsteeme”, „tõstes selle samale tasemele suurte elektriautode tootjatega nagu Tesla”.\nJutu järgi saab auto olema kiirem kui ükski praegune elektriauto ja sellega saab olema võimalik läbida ühe laadimisega suisa 350 kilomeetrit. Auto maksumus ei ole aga veel teada, sest messil näidati pelgalt selle prototüüpi.\nAlles hiljuti tuli Kalašnikovi kontsern välja sõjalist otstarbet omava robotiga Igorek. Jutu kohaselt peaks arendamisel olevat kuulikindlat, n-ö kahel jalal kõndivat, 4,5 tonni kaaluma hakkavat robotit, millele saab külge liita kõiksugu relvi, saama juhtida selle sisse ehitatavast kokpitist soomusklaasi tagant.\nFoto: Alexey Kudenko, Sputnik/Scanpix


Sildid: Aare Asber, aktsia, börs, Eesti, ehitus, ettevõte, Gerd Müller, hind, hoone, kasum, kohus, kohustused, linn, luksus, Maret Tambek, NASDAQ, Nordecon, plaan, Priit Luman, projekt, projektijuht, rajatis, Rootsi, Soome, Swencn, SWENCN AB, Tallinn, Tallinna Börs, tehing, tulu, Ukraina, väärtus\nNordecon AS nõukogu on teinud 30.11.2018 otsuse omandada AS’ile Luksusjaht kuuluv 40%’line osalus SWENCN OÜ’s 42 000 Nordecon AS’i oma aktsia eest. Tehingu väärtus on 41 034 eurot arvestusega, et Nordecon AS oma aktsia väljalaskehind on 0,977 eurot aktsia kohta. Tehingu tulemusena saab Nordecon AS’ist SWENCN OÜ 100% osanik. SWENCN OÜ omab 100% Nordeconi kontserni kuuluva Rootsis registreeritud ja tegutseva ehituse peatöövõtu ettevõtte SWENCN AB aktsiatest. Tehingu eesmärk on täisosaluse omandamine Nordecon ASi jaoks olulisel välisturul tegutsevas tütarettevõttes.\nTehingujärgselt nimetatakse SWENCN AB uueks juhatuse liikmeks Gerd Müller ja asendusliikmeks Maret Tambek ning SWENCN AB juhatus jätkab koosseisseisus Priit Luman (liige), Gerd Müller (liige) ja Maret Tambek (asendusliige). Uute juhatuse liikmete ametisse nimetamisega lõppevad seniste juhatuse liikmete Sven Lennart Alpståli ja Pär Oskar Wilhelm Lundebergi volitused.\nSWENCN OÜ 40% osaluse omandamine ja muudatused SWENCN AB juhatuse kooseisus on plaanitud teostada 2018. aasta detsembrikuu jooksul.\nOsaluse omandamise näol ei ole tegemist olulise osaluse omandamisega NASDAQ Tallinna Börsi reglemendi osa „Nõuded Emitentidele“ tähenduses. Osaluse omandamiseks tehtud tehing on samas käsitletav tehinguna seotud isikute vahel, kuna AS Luksusjaht omab enne tehingut 4 167 385 aktsia ehk 12,872% suurust osalust Nordecon AS’is. Tehingujärgselt omab AS Luksusjaht 4 209 385 Nordecon AS aktsiat. Nordecon AS’i nõukogu ja juhatuse liikmed ei ole tehingust muul viisil isiklikult huvitatud.\nTehing ei oma mõju Nordecon AS’i varadele ja kohustustele, kuna SWENCN OÜ ja tema tütarettevõtte SWENCN AB varad ja kohustused on ka seni konsolideeritud Nordecon AS’i kui tütarettevõtted. Tehing hakkab alates 01.12.2018 avaldama mõju Nordecon AS’i emaettevõtja aktsionäridele kuuluvale kasumiosale, millesse hakatakse SWENCN OÜ ja SWENCN AB kasumit arvestama 100%’list osalust arvestades senise 60%’lise osaluse asemel.\nUuem uudis: Swedbank: Majanduskasv püsib kiire tänu ehitusele ››\n‹‹ Vanem uudis: Maksu- ja tolliamet: Kolmanda kvartali mediaanväljamakse oli 1000 eurot


Langeproon - epasit lpf\nSaneerkrohv epasit lpf\nSaneerimiskrohv epasit lpf on ette nähtud niiskete ja soolade poolt kahjustatud müüritiste, eelkõige soklite ja keldriseinte krohvimiseks.\nSaneerimiskrohv epasit lpf on osa EPASIT saneerimissüsteemist 2000.\nepasit lpf võib kasutada sise- ja välistingimustes.\nSaneerimiskrohv epasit lpf on hea veeauru läbilaskevõimega, suure poorimahuga ja väikese kapillaarimavusega valge värvusega kasutusvalmis segu. Tänu neile omadustele saab aluspinnast pärit niiskus läbida krohvi ainult veeauruna. Soolad ladestuvad pooridesse. Seetõttu jääb krohvitud pind kuivaks ja ei murene.\nepasit lpf vastab WTA (Wissenschaftlich-technische Arbeitsgemeinschaft für Bauwerkserhaltung und Denkmalpflege – Ajalooliste ehitiste ja mälestusmärkide säilitamise teaduslik-tehnilise töörühma) suunistele vastavalt teabelehele 2-9-04/D. epasit lpf on allutatud ettevõttesisesele tootmisohjele ja välisele järelevalvele Baden-Württembergi liidumaa ehitusmaterjalide järelevalve- ja sertifitseerimisliidu (Baustoffüberwachungs- und Zertifizierungsverband Baden-Württemberg) poolt. epasit lpf on WTA poolt sertifitseeritud ja omab õigust kanda WTA teenusemärki. epasit lpf on vähese kromaadisisaldusega vastavalt klassile TGRS 613/Giscode ZP 1.\nTehnilised andmed: vt toote märklehte\nEemaldada täielikult vana krohv või värv ilmsest soola- või niiskuskahjustusest kuni 1 m kõrgemale. Kraapida vuugid vähemalt 2 cm sügavuselt lahti, vahetada välja lagunenud kivid. Puhastada pindu hoolikalt terasharja või suruõhuga, vajaduse korral liivapritsiga. Puhastamiseks ei tohi kasutada vee- või aurujuga. Viivitamatult eemaldada kuivad ehitusjäätmed. Väga halvas olukorras aluspinna ja paksu krohvikihi korral paigaldada seinale tsingitud sarrusvõrk. Kanda poolkatvalt pinnale nakkekrohv epasit hb ja lasta piisavalt kivineda. Saneerimiskrohvi ei tohi paigaldada külmunud pinnale, kui temperatuur on alla +5 °C ning kui on oodata pakast.\nSegada epasit lpf kuivpulber puhta veega kuni sobiva konsistentsi saavutamiseni. Veevajadus ca 4,5 liitrit 30 kg koti kohta. Segamisaeg laba- või rõhtsegistiga vähemalt 3 minutit.\nepasit lpf-i saab paigaldada ka sobiva krohvimismasinaga. Seadmed: näiteks P.F.T. G 4, tavaline segamisspiraal, tigutransportöör/tigukorpus D 4-3, spiraalsegisti, mördirõhu manomeeter, mördi survevoolik 25 mm, viimistluskrohvi düüs läbimõõduga 14 mm. Suurema pritsimisvõimsuse korral kasutada tigutransportööri D 7–2,5, spiraalsegistit, mördirõhu manomeetrit, mördi survevoolikut 35 mm ja viimistluskrohvi düüsi läbimõõduga 16 mm. Muud seadmed tellimisel.\nKihi kogupaksus vähemalt 2 cm.\nKui kantakse pinnale mitu kihti, peavad üksikud kihid olema vähemalt 1 cm paksused. Vahetult pärast kivinemist töödelda pinda horisontaalsuunas hambulise siluriga. Ooteperiood üksikute kihtide vahel 1 päev või kuni krohv on piisavalt kivinenud.\nSaneerimiskrohvi võib jätta silumata. Sileda pinna saavutamiseks tasandada saneerimiskrohv ja töödelda kõvenemise alguses pinda peenepoorilise käsnaga või silumiskettaga. Krohvipinda tuleb kaitsta liiga kiire kuivamise (päikesekiirguse, tuule) eest; vajaduse korral niisutada. Siseruume ei tohi liiga palju kütta. Kivinemise perioodil tuleb suur õhuniiskus ventilatsiooni, õhukuivatite või ettevaatliku kütmise abil tingimata kõrvaldada.\nKulunorm: 1 cm paksuse kihi kohta ca 15 kg/m². Sarrusvõrgu kasutamisel paigaldada võrk saneerimiskrohvi nii, et see paikneks krohvikihi keskel.\nPinna viimistlemine: epasit lpf on valge värvusega ja pinna võib selliseks jättagi. Viimistlemiseks tohib kasutada ainult sellist värvi või viimistluspahtlit, mis ei vähenda veeauru läbilaskvust ja on vähemalt välispindadel vett tõrjuv.\nEPASIT saneersüsteem 2000 tooted, mis sobivad kandmiseks saneerimiskrohvile epasit lpf: tasandussegud epasit seg ja epasit sef ning peenpahtel epasit sg, saneerimiskrohvi värv epasit spf, lubivärvid epasit kfi või epasit kfa või epasit kfg, kiududega tugevdatud värv epasit ff\nPakend: Kuivsegu 30 kg kottides.\nLadustamine: Hoida kuivas kohas, säilitusaeg ca 6 kuud.\nOhutusjuhised: Ärritab nahka. Mitte sisse hingata tolmu. Vältida silma sattumist. Silma sattumisel loputada silma põhjalikult veega ja konsulteerida arstiga. Töö ajal kanda sobivat kaitseriietust. Kanda sobivaid kaitsekindaid. Hoida lastele kättesaamatus kohas.\nJäätmekäitlus: Taaskasutusse anda ainult täielikult tühjendatud pakendid. Materjali jääke käidelda ehitusjäätmetena.\nRohkem infot toote märklehelt epasit_lpf.pdf\nVaraklassitsistlikus stiilis kohtuhoone valmis 1790.a. Lisaks kreisikohtule asusid…\nKeldrikorruse hüdroisolatsiooniks kasutati Epasit MineralDicht ning niiskuse ja…\nTegemist Valga linna ühe vanima hoonega, mis valmis…


Spargli oad hakati toidu valmistamiseks kasutama palju hiljem kui koorimine. Kuid XVIII sajandil otsustasid uudishimulikud itaallased küpsetamata rohelised kaunad. Neile meeldis see uudis ja varsti harjunud itaalia kööki. Vaid aastakümneid kasvatasid eurooplased erilist sordi, mida nad nimetasid tšilli või spargli oadeks.\nTerad pannakse maapinnale 3–4 cm sügavusele, põõsaste vaheline kaugus peab olema umbes 20 cm ja ridade vahel 40–50 cm. Kui kapsad ilmuvad, tuleb oad lahjendada, jättes kõige tugevamaks.\nBorlotto ubade eest hoolitsemine on snap. Peamine on luua sambad õigeaegselt ja aeg-ajalt maapinda lõdvendada. Kui õhutemperatuur on väga kõrge, siis ärge unustage ka jootmist. Aga seda tuleks teha mitte rohkem kui 1-2 korda nädalas ja kõige parem hommikul või pärastlõunal. Niiskuse hoidmiseks pinnases võib mulchingut teha, nagu on näidatud fotol.\nElena, 42, Krasnodari territoorium Esimest korda ostsin Borlotto seemned põõsasordiks. Vähemalt see oli kirjutatud pakendile. Oad kiirelt tõusid, kuid hakkasid varsti naaberpuude peale kihutama. Mul ei olnud veel aega tuge ehitada ja jätta see nii, nagu see oli. Õnneks on ubad sellistes tingimustes hästi välja kujunenud ja andnud hea saagi. Ma proovisin ebaküpseid kaunvilju väga maitsvat. Kuid kõige rohkem meeldis ma noortele oadele, maitsvatele ja magusatele. Sort on hea, kuid ärge üllatuge, kui oad hakkavad lokkima. Maria, 56-aastane, Saratov, olen Borlotto-d juba pikka aega kasvanud. Väga hea meel selle ubaga. Ükskõik kui kuum või vihmane suvi on, tekitab see alati helde saagi. Ma kogun seemned, kui nad ei ole täiesti kuivad. Oad keedetakse väga kiiresti ja neil on suurepärane maitse. Võib olla külmutatud toores. Mulle meeldib ka see säilitada. Püüan jätta seemned istutamiseks eelmisest saagist. Tõuseb alati kiiresti.\nBorlotto oad © 2017 - Juuni 2021


Justiitsministeeriumi asekantsler: kriminaalses joobes juhtide arv pole kahe aasta jooksul langenud | Õhtuleht\nJustiitsministeeriumi kriminaalpoliitika asekantsler Kristel Siitam-Nyiri.Foto: Teet Malsroos\nKaristuspoliitikas tehti 2017. aastal ulatuslikke muudatusi taltsutamaks joobes juhtimisi. Justiitsministeeriumi kriminaalpoliitika asekantsleri Kristel Siitam-Nyiri hinnangul on vara veel rääkida muudatuste mõjust, kuid olemasolevate andmete najalt saab öelda, et kriminaalses joobes juhtide arv on püsinud stabiilsena.\nNädalavahetusel Saaremaal juhtunud traagiline liiklusõnnetus tekitab kahtlemata palju küsimusi, kuidas selliseid õnnetusi vältida. Raskete tagajärgedega liiklusõnnetuste arv on küll viimastel aastatel vähenenud, kuid samas on iga selline õnnetus, mis võtab kellegi elu, liiast. Selliste õnnetuste puhul on kõige olulisem eelkõige ennetus, et neid juhtumeid ei oleks. Üks probleem raskete õnnetuste ennetamisel on aga alkoholi tarvitajate raviressursi nappus. Eestis on alkoholi kuritarvitamise häire ravi võimekus ligikaudu 4000 patsiendile aastas. Ainuüksi joobes juhtimise kuritegusid pannakse aastas toime ligikaudu 2700. Alkoholijoobes kokku aga sooritatakse ligikaudu 7500 kuritegu aastas.\nJuhtkiri | Kõik roolijoodikud kontrolli alla (16)\nKiirabiarst Saaremaa surmakutsari 3,7promillisest joobest: normaalne inimene oleks liikumisvõimetu. Aga tema istus rooli! (1)\nKui rääkida karistuspoliitikast, siis 2017. aasta novembris jõustusid joobes juhtimist puudutavad ulatuslikud muudatused. Esiteks muutusid karmimaks karistused selle eest, kui inimene põhjustab joobes olles avarii ja selle tagajärjel saab keegi surma või raske tervisekahjustuse. Kui varem sai sellise kuriteo eest karistada maksimaalselt 5 aasta pikkuse vangistusega, siis praegune maksimaalne karistus on 12 aastat vangistust.\nSamuti on korduva joobes juhtimise eest ette nähtud kohustuslik šokivangistus ehk täielikult tingimisi vangistust ei või kohus enam sellise kuriteo eest mõista. Kui joobes juht on põhjustanud kellegi surma või raske vigastuse, on kohustuslik lisakaristus võtta temalt juhtimisõigus. Eraldi kuriteona sätestati olukord, kus õnnetuse tagajärjel põhjustati raske tervisekahjustus või teise inimese surm ja selle järel tarvitas juht alkoholi või narkootikume või põgenes sündmuskohalt.\nJoobes juhtimise korral nähti ette raskendava asjaoluna korduvus. Joobes juhtimise eest on karistusena ette nähtud rahaline karistus või kuni 3aastane vangistus; korduva joobes juhtimise eest on karistuseks kuni 4aastane vangistus.\nKorduvalt joobes juhtimise korral on kohustuslik lisakaristusena võtta ära juhtimisõigus.\nSamuti täiendati kriminaalhoolduse katseaja kohustuste võimalusi, näiteks allutada süüdlane alkoholi tarvitamise keelu täitmist kontrolliva elektroonilise seadme valvele, kui ta on selleks eelnevalt nõusoleku andnud. Märkida tuleb, et see muudatus ei puuduta küll ainult joobes juhte.\nNende muudatuste rakendamist peame hindama, aga kuna nende jõustumisest on möödas veel vähe aega, ei ole me põhjalikku analüüsi sel teemal praeguseks läbi viinud. Lühidalt saab siiski öelda, et kui kriminaalses joobes juhtide arv on kahel viimasel aastal püsinud stabiilsena ja vangide arv on kahel viimasel aastal langenud ligikaudu 8%, siis liiklussüütegude eest vangistust kandvate isikute arv on kasvanud 13% ehk siis võrreldes 2017. aastaga on karistuspraktika mõju olemas.\nLisaks seadusandlusele on joobes juhtide karistuspraktikas viimastel aastatel olnud veel mitmeid olulisi muudatusi. Esmakordselt tabatud joobes juhtide puhul on prokuratuur senise tingimisi vangistuse asemel hakanud kasutama kriminaalmenetluse tingimuslikku lõpetamist koos kohustustega, mis tegelevad joobes juhtimise algpõhjustega. Kuna joobes juhtimine on tugevalt seotud alkoholi kuritarvitamise häire ja normi eirava käitumisega, siis on nendeks kohustusteks:\nperearsti või alkoholi ravi erialaspetsialisti visiit ravivajaduse ja motivatsiooni selgitamiseks ja vajadusel edasise ravitegevuse kavandamiseks.\nalkoholi sõltuvushäire ravi, kui see on vajalik\nalkoholi biomarkerite analüüs, millega kontrollitakse isiku alkoholi tarbimisharjumuse muutust tarvitavate koguste vähenemise suunas\nelektrooniline alkoholi tarvitamise kontroll.\nSamuti võiks olla tõhusaks meetmeks selliste juhtumite vähendamisel alkolukk, mida erasektoris meile teadaolevalt näiteks bussijuhtide puhul kasutatakse, aga mille kasutuselevõtmise osas ei ole veel riiklikult konkreetseid plaane meie teada välja töötatud.


Järva maakond, Järva vald, Köisi küla, Hiiekolga-Põllu\nPindala: 6.50 ha\nAlghind: 18 200,00 €\nTagatisraha summa: 1 820,00 €\nSelgitus: Hiiekolga-Põllu kinnisasi, 25501:001:0289, pakkuja nimi\nKitsenduste kaart: 25501:001:0289\nKinnisasjal paikneb jahitorn, valgususpost ja soolakivipost. Müüja ei ole andnud luba ala kasutamiseks ega nimetatud rajatiste ehitamiseks. Müüja ei võta kohustust korraldada nende likvideerimist kinnisasjalt.\nKinnisasi asus ennem haldusreformi Kareda vallas. Kareda valla üldplaneering on kehtestatud 22.09.2009 otsusega nr 17. Üldplaneeringus pole kinnisasja kasutusfunktsiooni määratud, kuid paikneb rohevõrgustiku alal, kehtivad maakasutuse tingimused on toodud üldplaneeringu seletuskirjas. Üldplaneeringuga tuleb tutvuda aadressiga http://jarvavald.kovtp.ee/uldplaneering. Järva Vallavolikogu algatas 27.09.2018 otsusega nr 50 uue Järva valla üldplaneeringu koostamise.


I etapp (10. aprill)\nII etapp (15. mai)\nIII etapp (25. september)\nOrienteerumise (eelkõige paarisorienteerumise) ning tervislike eluviiside propageerimine Eestis.\nEtappide ajad ja kohad\nEtapid toimuvad Tartu Raekoja platsil ja vanalinnas. Start Raekoja platsil avatud 16:00-18:30. Finiš suletakse igal etapil 45 minutit pärast stardi sulgemist.\nTartu I etapp 10. aprill 2018\nTartu II etapp 15. mai 2018\nTartu III etapp 25. september 2018\nPõhiklass - mehed, naised, segapaarid\nGümnaasiumiõpilased (10.-12. klass) - mehed, naised (segapaarid võistlevad koos meestega)\nPõhikooliõpilased (kuni 9. klass k.a.) - mehed, naised (segapaarid võistlevad koos meestega)\nPereklass - lapsevanem(ad) koos ühe või enama kuni 10-aastaste (k.a.) lastega\nUUS! Individuaalklass - individuaalsed võistlejad kõik ühes klassis koos. Iga võistleja saab tulemuse lõpuprotokollis, kuid auhinnalist arvestust selles klassis ei toimu.\nÕpilased, kes lõpetavad õppeastme hooaja keskel, võivad samas õppeastmes võistelda kuni hooaja lõpuni.\nLisaks ülalmainitud klassidele, toimub arvestus ka järgnevates klassides:\nEttevõtted - põhiklassi osalejad, kes on registreerimisel üles andnud oma ettevõtte nime\nGümnaasiumid - gümnaasiumiõpilased, kes on registreerimisel üles andnud oma kooli nime\nPõhikoolid - põhikooliõpilased, kes on registreerimisel üles andnud oma kooli nime\nRada ja kaart\nOsalejatel tuleb läbida kohustuslikud ja/või vabalt valitud punktid, mis on märgitud kaardile ning märgistatud ka maastikul. Raja pikkus on orienteeruvalt 2,5-3,5km. Olenevalt etapist, on vaja läbida kas suundorienteerumis-, poolvalik- või valikrada. Täpsema raja kehtestab vastava etapi juhend.\nVõistlusraja start on kaardil märgistatud kolmnurga ning finiš kahe ringiga.\nIga osaleja peab läbima kõik vajalikud punktid ning registreerima punkti läbimise SI pulgaga. Iga vahelejäänud või valesti võetud punkt annab 5 trahviminutit.\nMõlemal paarilisel peab olema SI pulk. Pereklasside puhul peab olema SI pulk ühel täiskasvanul ja ühel lapsel, kes mahub pereklassi vanuselimiiti. SI pulgad kinnitatakse enne starti paelaga osaleja randmele. SI pulka ei tohi randmelt eemaldada võistluse jooksul. See eemaldatakse alles pärast finišeerimist ja andmete mahalugemist võistluse korraldajate poolt. Renditud pulga kaotamise korral tuleb tasuda trahv 30 €.\nSPORTident (SI) märkesüsteemi õpetus\nEnne starti puhasta SI kaart vanadest andmetest. Selleks torka SI kaart jaama kirjaga Clear/Nullimine ja oota heli- ja valgussignaali.\nEdasi torka SI kaart jaama kirjaga Check/Kontroll ja oota heli- ja valgussignaali. Pärast neid toiminguid on kaart töökorras.\nStartimiseks torka SI kaart jaama kirjaga Start. Heli ja valgussignaali kostumise hetkest hakkab jooksma sinu aeg.\nRajal kontrollpunkti märgistamiseks torka SI kaart kontrollpunktis olevasse auku. Märke õnnestus, kui kuuled heli- ja valgussignaali. Kui jaam ei tööta (puuduvad signaalid), siis tee KP-s oleva kompostriga märge kaardil olevasse R lahtrisse.\nFinišeerimisel torka SI kaart jaama kirjaga Finiš. Heli- ja valgussignaal annavad märku, et lõpuaeg on fikseeritud.\nTulemuse saamiseks torka SI veel mahalugemisjaama ja oota rahulikult heli- ja valgussignaali.\nSeejärel eemaldab kohtunik sinu randmelt SI pulga. NB! Ise seda teha ei tohi. Ise eemaldatud SI pulga puhul võistleja diskvalifitseeritakse.\nVaata ka SI süsteemi tutvustavat videot: https://www.youtube.com/watch?v=P3h7n_ieGQs\nRegistreerimine toimub aadressil www.linnasprint.ee. Osalustasu tuleb kanda MTÜ Meeleolusport arveldusarvele EE131010220247924227 (SEB). Selgitusse palume kindlasti kirjutada „Linnasprint“ ja arve number (nt „Linnasprint, arve 219918710“). Võistluspäeval avatakse kohapealne registreerimine 30 minutit enne stardi avamist ning suletakse koos stardi sulgemisega. Võistluskeskuses ümberregistreerimise (klassi muutmine, võistleja asendamine jms.) tasu on 6 €.\nEelregistreerimise hind kehtib vaid õigeks ajaks tasutud makse puhul. Eelregistreerunud osaleja, kes soovib maksta osalustasu võistluspäeval kohapeal, peab seda tegema kohapealse hinnakirja järgi.\nEt panustada oma koolile või ettevõttele karika teenimisele, tuleb registreerimisel vastavasse lahtrisse kirjutada oma kooli või ettevõtte nimi.\nKui soovite arvet ettevõttele, siis palume sellest teavitada linnasprint@meeleolusport.ee.\nHooajapääsme omanikud saavad omale terve hooaja kestvad nimelised numbrid.\nTartu (kuni 2. aprill 2018)\nPõhiklass 30 € / paar\nGümnaasiumiõpilased 18 € / paar\nPõhikooliõpilased 18 € / paar\nPereklass 18 € / pere\nIndividuaalklass 18 € / osaleja\nNB! Kui sul ei ole oma SI pulka, siis lisandub SI pulga rent 1 € / pulk etapi kohta (kui kummalgi osalejal ei ole oma SI pulka, siis lisandub 2 € etapi kohta).\nKogu hooajale registreerimine lõpeb I etapile eelneva nädala esmaspäeva südaööl.\nÜheks etapiks registreerimine\nPõhiklass 10 € / paar 12 € / paar 16 € / paar\nGümnaasiumiõpilased 6 € / paar 8 € / paar 12 € / paar\nPõhikooliõpilased 6 € / paar 8 € / paar 12 € / paar\nPereklass 6 € / pere 8 € / pere 12 € / pere\nIndividuaalklass 6 € / osaleja 8 € / osaleja 12 € / osaleja\nNB! Kui sul ei ole oma SI pulka, siis lisandub SI pulga rent 1 € / pulk (kui kummalgi osalejal ei ole oma SI pulka, siis lisandub 2 € etapi kohta).\nI registreerimisvoor lõpeb võistlusele eelneva nädala esmaspäeva südaööl.\nII registreerimisvoor lõpeb võistlusnädala esmaspäeva südaööl.\nIII registreerimisvoor – võistluspäeval kohapeal.\nTäpsed registreerimise tähtajad sätestab vastava etapi juhend.\nEtapivõitjad selgitatakse aegade põhjal. Võrdsete aegade korral märgitakse protokollis kõrgemale positsioonile varem startinud võistluspaar. Kõikide etappide iga võistlusklassi esikolmikule on auhinnad (v.a. individuaalklass), lisaks jagatakse hulgaliselt loosiauhindu. Autasustamine toimub võistluspaigas orienteeruvalt pool tundi pärast stardi sulgemist. Võidetud auhindu on võimalik kätte saada 14 kalendripäeva jooksul peale võistluse toimumist (välja arvatud riknevad tooted)!\nIgas linnas koguvad osalejad vastavalt oma etapi lõpuprotokolli positsioonile punkte, mis summeeritakse ning lähevad arvesse vastava linna üldvõitja selgitamisel. Üldarvestuses võetakse aluseks kahe parima etapi punktid. Üldarvestusse tulemuse kirja saamiseks tuleb kahel arvessemineval etapil osaleda sama paarilisega. Võrdsete punktide korral esikolmikus saab otsustavaks viimase etapi tulemus. Juhul, kui võrdsed punktid saavutanud paarid ei osale viimasel etapil, saab otsustavaks eelmise etapi tulemus. Kolmandast kohast edasi jäävad osalejad võrdsete punktide korral kohti jagama.\nIga võistlusklassi esimene koht saab 100 punkti ning iga järgmine koht 90% eelmise koha punktidest (komadega toorpunktidest, ümardatud täispunktideni):\n1 = 100 punkti 11 = 35 punkti 21 = 12 punkti 31 = 4 punkti 41 = 1 punkti\n2 = 90 punkti 12 = 31 punkti 22 = 11 punkti 32 = 4 punkti 42 = 1 punkti\n3 = 81 punkti 13 = 28 punkti 23 = 10 punkti 33 = 3 punkti 43 = 1 punkti\n4 = 73 punkti 14 = 25 punkti 24 = 9 punkti 34 = 3 punkti 44 = 1 punkti\n5 = 66 punkti 15 = 23 punkti 25 = 8 punkti 35 = 3 punkti 45 = 1 punkti\n6 = 59 punkti 16 = 21 punkti 26 = 7 punkti 36 = 3 punkti 46 = 1 punkti\n7 = 53 punkti 17 = 19 punkti 27 = 6 punkti 37 = 2 punkti 47 = 1 punkti\n8 = 48 punkti 18 = 17 punkti 28 = 6 punkti 38 = 2 punkti 48 = 1 punkti\n9 = 43 punkti 19 = 15 punkti 29 = 5 punkti 39 = 2 punkti 49 = 1 punkti\n10 = 39 punkti 20 = 14 punkti 30 = 5 punkti 40 = 2 punkti 50 = 1 punkti\nIga etapi määrustepäraselt lõpetanud võistluspaar saab vähemalt ühe punkti.\nEtapil enim individuaalseid punkte kogunud kool ja firma saab etapi eest 100 punkti ning iga järgmine koht 90% eelmise koha punktidest (komadega toorpunktidest, ümardatud täispunktideni), sarnaselt etapipunktide tabelile. Koolide puhul liidetakse iga linna kõikide etappide punktid ning enim punkte saanud gümnaasium ja põhikool pärjatakse vastava linna parima kooli karikaga. Ettevõtete puhul arvestatakse kõigi seitsme Linnasprindi etapi punkte.\nVõistlusnumbreid ei tohi kokku voltida, lõigata ega muul viisil selle kuju muuta või vähendada.\nVõistlejatel on võimalus kasutada riietehoidu / garderoobi.\nEttevaatust liikluses, tegemist on linnaga ning liiklus on kõikjal avatud! Rajal olles vastutab iga osaleja enda ohutuse ning tervisliku seisundi eest.\nOsavõtumaksu ei tagastata registreerunu mitteosalemisel või ürituse ärajäämisel korraldajatest mitteolenevatel põhjustel (Force Majeure).\nProtestitasu on 20 €, mis tagastatakse vaid protesti rahuldamise korral.\nVõistlust korraldab MTÜ Meeleolusport, peakorraldaja on Tauri Tilk. Lisainfo ja küsimused: linnasprint@meeleolusport.ee, +372 5088458 ning www.linnasprint.ee.


PÖFFi Tudengipäevade ööprogramm\nKOOMIKS KINOLINAL vol 2.\nKinos Sõprus 22.–25. septembril 2008 Vaata klippi\nEsmaspäev, 22. september kell 24:00\nRež: Christopher Nolan\nUSA 2008, 2.32\nTänaseks kuulsaimaks koomiksisangariks tõusnud Batmani võis esimest korda näha raamatukaante vahel 1939. aastal. Bob Kane’i ja Bill Fingeri poolt loodud legendaarse superkangelase seiklused elustati telesarjana küll juba 1960ndatel, kuid suure kinopubliku ette jõudis nahkhiirekostüümi pugenud multimiljonäri Bruce Wayne'i alter ego 1989. aastal. Tim Burtoni filmis "Batman" kehastas nimikangelast Michael Keaton ja tema suurimat vastast Jokkerit Jack Nicholson. Tänaseks on erinevate režissööride ja osatäitjate kaasabil sündinud publikulemmikust filmisari jõudnud oma kuuenda osani ja teatud mõttes ringiga esimese filmi juurde tagasi.\nKa eelmise "Batmani" filmi taga seisnud Christopher Nolani süngest põnevikust "Pimeduse rüütel" võib rääkida juba kui legendist. Selles imeliselt Jokkerit kehastanud Heath Ledgeri ootamatu surma tõttu tänavu jaanuaris on linateosest saanud kaasaja filmiklassika, mille suurepärased kassatulemused ületasid vist isegi kõige optimistlikumate ennustajate ootused.\nMuuseas, tegu on ka esimese "Batmani" sarja filmiga, mille pealkirjas pole viidatud sangari nimele.\nSeansi juhatab sisse Linda Kaljundi.\nFilmi kodulehekülg: http://thedarkknight.warnerbros.com/\nTeisipäev, 23. september kell 24:00\nRež: Louis Leterrier\nUSA 2008, 1.54\nAmeerika popkultuuri üks ikoone, Uskumatu Hulk, nägi esimest korda ilmavalgust 1962. aastal. Autorid Stan Lee ja Jack Kirby tutvustasid koomiksilugejatele füüsikateadlast Bruce Bannerit, kes saab ühe keemiakatse tagajärjel niivõrd kannatada, et teda ohustab erutatud olekus moondumine kohutavaks roheliseks koletiseks.\nKinoekraanil võis Hulki (keda kehastas siis Eric Bana) esimest korda näha 2003. aastal, kuid taivanlasest režissööri Ang Lee ("Tiiger ja draakon", "Brokebacki mägi") käe all valminud linateos valmistas publikule pettumuse. Viis aastat hiljem usaldati filmi tegemine prantslasele Louis Leterrier’le ("Riskikuller"), kes oma eelkäija asemel panustas rohkem eriefektidele, kuid suutis lõpuni hoida ka kogu loos väga olulist rolli mängivat armastuslugu.\nTeadlane Bruce Banner (Edward Norton) otsib meeleheitlikult ravimit gammakiirituse vastu, mis mürgitas ta rakud ning äratas ellu mehe sisemuses peituva raevunud olevuse Hulki. Eraldatuna oma armastatust Betty Rossist (Liv Tyler), püüab Banner tegeleda uurimistööga. Samal ajal peab ta põgenema kindral Thunderbolt Rossi (William Hurt) eest, kes tahaks teadlase iga hinna eest kinni võtta, et tema võimeid sõjalistel eesmärkidel julmalt ära kasutada. Kõik kolm puutuvad peatselt kokku uue koletisliku vaenlasega (Tim Roth), kelle purustav jõud ületab isegi Hulki oma.\nMitmed filmis osalenud näitlejad, muuhulgas Edward Norton ja Tim Roth olid ka ise kunagi suured "Hulki" fännid ja seetõttu hea meelega nõus linaloos kaasa tegema.\nSeansi juhatab sisse Tarmo Jüristo.\nFilmi kodulehekülg: http://incrediblehulk.marvel.com/\nKolmapäev, 24. september kell 24:00\nRež: Zack Snyder\nUSA 2006, 1.57\nKultuskoomiksite "Sin City", "Ronin" ja "Batman: Knight Returns" autori Frank Milleri nimi ei vaja filmisõbrale pikemat tutvustamist. Milleri osalusel valmis 2006. aastal tema koomiksi põhjal linateos "Sin City", mis pani aluse uuel tasemel seisvale pildikeelele, mis ideaalilähedaselt sünteesis koomiksi- ja filmikunsti.\nMilleri 1998. aastal ilmavalgust näinud ajalooline seikluskoomiks "300" köitis filmiprodutsent Gianni Nunnari tähelepanu pärast režissöör Michael Manni ("Heat", "Miami Vice") poolt välja pakutud ideed lavastada legendaarsest Termopüülide lahingust suurejooneline mängufilm. Ohjad filmi tegemiseks anti siiski Manni nooremale kolleegile Zack Snyderile, kes oli silma paistnud horror-klassika "Surnute koidik" uustöötlusega 2004. aastal. Kaks aastat pärast projekti käivitamist sündis film, mis oli üks 2007. aasta suurimatest kassamagnetitest, pälvides üheaegselt nii tuliseid poolehoidjaid kui vastaseid.\n"300" räägib kuulsast spartalaste kuningast Leonidasest (Gerard Butler), kes koos oma 300 kartmatu kaaslasega astus võitlusesse hiiglasliku Pärsia armeega, mille koosseisus oli rohkem kui veerand miljonit sõdurit 46 erinevast rahvusest. Käputäie spartalaste ennastohverdavalt vapper vastupanu andis ülejäänud Kreekale julgust ja ka aega pärslastest sissetungijate vastu ühineda ning muutis need mehed surematuks legendiks.\nHetkel on juba tegemisel filmi järg, mille lavastab taas Zack Snyder. Esilinastus on planeeritud 2010. aastaks. Enne seda jõuavad vaatajate ette sellised Milleri koomiksite filmitöötlused nagu "The Spirit" (2008) ja "Sin City" kaks järge (2009-2010).\nFilmi kodulehekülg: http://www.300ondvd.com/index2.html\nNeljapäev, 25. september kell 24:00\nRež: Timur Bekmambetov\nUSA 2008, 1.48\nKasahhi päritolu Timur Bekmambetov on tõeline geenius, kes oma senise karjääri jooksul ette võetud filmiprojektid puhtaks kullaks on muutnud. Selle suurepärasteks näideteks on mõned aastad tagasi vändatud "Öine patrull" ja "Päevane patrull" ning käesoleval aastal Venemaal kassarekordeid purustanud "Saatuse iroonia" jätkufilm. Pole ime, et mehe imeline käekäik Venemaal ka Hollywoodi stuudiobossidele silma hakkas ning ta ookeani taha tööd tegema kutsuti. Esimeseks proovikiviks "suurte" rahadega ümberkäimisel sai Bekmambetovile aga tõsine pähkel, Mark Millari 2003. aastal ilmavalgust näinud koomiksi "Tagaotsitav" ekraniseering.\n25-aastane Wesley Gibson (James McAvoy) oli kõige haledam kontorirott kogu planeedil. Boss sõimas teda, pruut pettis poissi iga päev ning kõik ümberringi olid kindlad, et ta ei jõua oma elus mitte kunagi mitte kuhugi. Kuni päevani, mil ta kohtas lummavat iludust nimega Fox (Angelina Jolie). Kuuldes, et on tapetud ta isa, keda ta ei tundnud, saab Wesley kutse liituda Vennaskonnaga. See on salamõrvarite organisatsioon, mille eesmärk on puhastada maailm kurjusest. Muuhulgas saaks ta võimaluse maksta kätte oma isa eest. Tipptasemel õpetajate käe all, kelle hulka kuulub Vennaskonna salapärane juht Sloan (Morgan Freeman), saab andekast õpilasest kiiresti pidurdamatu tapamasin, kes kõrvaldab ühe kurikaela teise järel.\nJuba filmi esimesel linastusnädalal sai selgeks, et Bekmambetovi valimine režissööriks oli ainuõige samm. Ida-Euroopast tulnud ideedegeneraatorina suutis ta teha filmi süžeekäänakud ja tegelased pöörasemateks ja leidlikumateks kui ameerika publik seda varem oli näinud. Raske töö tulemuseks saadud 250 miljonit dollarit piletitulu mõnenädalase linaloleku järel lubab eeldada, et tegu on käesoleva aasta ühe suurima kassahitiga.\nNB! Järgmisel aastal peaks kinodesse jõudma Bekmambetovi "Patrulli"-triloogia viimane osa, kuhu loomulikult on juba kaasatud ka ameeriklased.\nSeansi juhatab sisse Tristan Priimägi.\nFilmi kodulehekülg: http://www.wantedmovie.com/\nÜrituse kaaskorraldajad on kino Sõprus www.kino.ee ja Tallinna Tudengite sügispäevad www.tudengipaevad.ee


Bioloogia ja bioteadused kursused Prantsusmaa - lühikursused 2017\nLiitu tasuta Bioloogia ja bioteadused kursused Prantsusmaa - Otsi siit infot Bioloogia ja bioteadused kursuste ja lühikursuste kohta Prantsusmaa\nBioloogia ja bioteadused kursused Prantsusmaa - Leia infot Bioloogia ja bioteadused kursuste ja lühikursuste kohta otse siit\nMuidugi on uuring konkreetse teema laiemas ainevaldkonnas ning on aluseks kvalifikatsiooni. Tüüpiline Kursus sisaldab loenguid, hinnanguid ja õpetused.Kapten 's bioloogiliste ja bioteaduste annab teile põhjalikud teadmised selle kohta, kuidas elu toimib maa peal.Lisaks õpid arenenud teadusuuringute strateegiad, mis võimaldab teil teostada iseseisvat elu uurimistöö tulevikusPrantsusmaa pakub suurepärase kõrgharidussüsteemi mitte ainult oma kodanike, vaid ka välismaalased. Riik 's dünaamiline kultuuri meelitab välisüliõpilaste ja kes on huvitatud jälitavad rahvusvahelise kursused. Prantsusmaa on traditsioon teadusliku ja tehnoloogilise innovatsiooni. See tagab, et teadlased täielikult kasutada oma loovust.Bioloogia ja bioteadused kursused Prantsusmaa - Otsi vajalikku infot Bioloogia ja bioteadused kursuste ja lühikursuste kohta Prantsusmaa siit!\n1 Tulemused Bioloogia ja bioteadused, Prantsusmaa\nVali linn Beauvais\nBioloogia ja bioteadused kursused Prantsusmaa - kursused. Geoloogiline Field School\nLink to and share "Bioloogia ja bioteadused kursused Prantsusmaa - lühikursused 2017"


Alaskal pomminalja teinu sai trahvi\n16. oktoober 2012 kell 12:37\nPühapäeval suleti pommihirmus mitmeks tunniks Alaska suurima linna Anchorage'i lennujaam. Associated Press vahendab, et reisiterminalist evakueeriti kõik reisijad.\nKeegi kodanik nimega Peter Friesema helistas lennujaama ja ütles, et seal on pomm. Hiljem ta tunnistas, et tegi veidi nalja. Mees vahistati sealsamas lennujaamas ja ta sai süüdistuse terrorismiähvarduse ja huligaansuse eest.\nTalle määrati rahatrahv 5000 dollarit.


Koguaeg - leiti 1812 faili - Annaabi.ee\nOtsingule "koguaeg" leiti 1812 faili\nkoguaeg on naist peetud inimeseks, kes laseb enda emotsioonidel ennast juhtuda ja kui aus olla, siis ma ei vaidle sellele üldse mitte vastu, kuna minu arust on see ka nii. Kuna meestel on olnud koguaeg suurem sõnaõigus siis olid vanasti ka enamus üritused just meeste teha ja korraldada.\nMadala positsiooni puhul pettuse ilmsiks tulek liigutab positsiooni veidi allapoole, madalaimal postisioonil pole kaotada midagi - seega kui kasvõi ükskord pettus õnnestub, siis ollakse kohe tugevalt võitnud. 3. Pideva aususe strateegia koos pideva kontrolliga. Seda strateegiat mängivad need, kes on positsioonilt kõrged. Vastav isik on kõikides suhetes mistahes tasandil asu ja näitab koguaeg välja oma kõrge väärtuse. Teised mängijad tahavad kindlasti kõrget positsiooni enda heaks kasutada, seega peab aus mängija koguaeg kõiki oma partnereid kontrollima selleks, et ei tekiks rumalat valikut. Kui kontroll on tõhus, siis petumängijad ei õnnestu ja lõpuks saab oma tahtmise partner, kes seda ka väärt on. Rohkem põhistrateegiaid ei ole. Uued strateegia varjundid tekivad siis, kui omavahel kombineeritakse põhikäitumisi...\nNoored kasutavad nutitelefone, milles on olemas internet ja see on koguaeg kaasas kantav. Suure osa inimeste jaoks on arvuti meelalahutuseks kuid on ka neid, kelle töö koosnebki arvuti kasutamisest. Arvuti on õppevahend ning sellega saab väga kiiresti ja kergelt suhelda inimestega. Need, kellel on arvut...\n2) Grupiga liitumise kolm etappi.  Inklusiooni periood – Ajaline periood, kui uus isik grupis peab kohanema ning grupp peab kohanema isikuga. Kuu aja pärast peaks olema mõlemad pooled kohanenud. Esimene äärmus – Ülereageeriv , kui inimesel on keeruline kohaneda või on eelnevad negatiivsed kogemused, siis reageerib käitumisega üle. Hoiab koguaeg tähelepanu endal. Teine äärmus – Endasse tõmbunud, kes tegutseb üksinda ning hoiab grupist eemale. Sellise äärmusliku käitumise aluseks on isiksuse tüüp.  Mõjujõu valdamine – Iga uus liige lükkab eelmised suhted paigast ära. Selle mõjujõu valdamise aluseks on kontrollitarve. Esimene äärmus - Autokraat , üleliia suure kontrollivajadusega, kõikides gr...\nTa sündis 12. mai 1820 aastal jõukas inglase-aristokraadi perekonnas Florentsia villas, Itaalias. Florence sai hiilgava mitmekülgse hariduse, ta oskas viit võõrkeelt, luges palju, õppis matemaatikat, filosoofiat ja ajalugu, samuti tegeles maakunstiga ja muusikaga. Jumala kutse Florence tunnetas oma eripärast elu ülesannet ja koguaeg mõtles sellest. Veebruaris, aastal 1837 jalutas ta aias ja kuulis justkui kellegi häält „Sa pead tegema midagi väga olulist. Seda ei tee keegi peale sinu“. Kuna Florence uskus jumalat, siis pidas ta seda sõnumit väga tähtsaks. Ühel päeval külastas Florence üht Londoni varjupaika haigetele ja vaestele inimestele. Niinimetatud „Tööliste maja“ olukord üllatas teda. Seal oli palju haisvaid inimesi mustade õlgedest alus...\nSee draama ei pakkunud mulle absoluutselt pinget, sest olen teiste žanride armastaja. Kogu filmi kestel ootasin ainult, millal juhtub midagi naljakat, huvitavat, rõõmsat – seda aga, kahjuks, ei toimunud. Täiesti võimatu oli vaadata kuidas Joosepit koguaeg sõimati ja peksti. Tahtsin lihtsalt ekraani sisse hüppata ja karjuda nende värdjate peale. Ainuke hea olukord seal on see, et mitte kõik inimesed klassis polnud Andersi jooksupoisid ning Joosep sai endale lõpuks vähemalt ühe kaitsja, aga ka see suutis teda filmi lõppus petta. Konflikti süüdlasteks saab pidada kohe mitut inimest: Joosepit ja tema vanemaid, klassikaaslasi ja nende vanemaid ning loomulikult õpetajaid, kes seda ki...\n) Vladimir Nabakov, sndinud 23. aprillil 1899. aastal Peterburis, oli he maineka juristi ja publitsisti poeg. Lapseplve veetis ta snnilinnas ja perekonna misas Peterburist luna pool, kus sai alguse tema eluaegne liblikate uurimise kirg. 1911-1917. aastal kis Vladimir Nabakov Peterburi gmnaasiumis. Sel ajal kirjutas ja avaldas ta oma esimesi luuletusi. 1919. aastal emigreerus perekond Inglismaale...\nNäidendi alguseks on ta abiellunud kultuuriloo doktori Jórgen Tesmaniga, kes on eluvõõras ja naiivne, Hedda teda tegelikult ei armasta, mees teda küll. Jääb selgusetuks, miks nad üldse abiellusid. Heddal näib koguaeg igav olevat, ta on külm ja ükskõikne. Jor...\nTa suhtumine oli kuidagi leolev . Mulle meedis selle raamatu juures see kuidas ta suhtus viksematesse lastesse ja oma esse . See oli kiiduvrt. Aga ldiselt on see raamat positiivne , sest on ka hullemaid. 8.) Holden Caugfield. Ta oli 16 aastane poiss , kes on juba vlja visatud neljast koolist . Tal on kigest ja kigist tdimus ees. Ta tahaks ra kuhugi kus on vaikne ja kus pole vanemaid inimesi koguaeg rkimas om aust , rahast jne. Samas ta peaks olema rahul sellega mis tal on . Tal on rikkad vanemad , kes ostavad poisile kike mis ta tahab . Tal on de kellega ta saab vga hsti lbi. Ta on intelligentne ja kui ta viistiks ppida , saaks ta ka hid hindeid. Ta on suurt kasvu ja neb hea vlja , pole vinne. Sellegipoolest on ta masendunud noormees. Kui ta Pencly koolist vlja visati , lheb ta New Yorki hulkuma . Kohtab seal vanu spru kes temast ra...


Hooaeg 2017: Võidupüha maraton 2016\nJärjekorras viies Võidupüha maraton toimus enam-vähem normaalsetes tingimustes - päikest väga polnud, pilvine aga siiski piisavalt tuuline. Egas see tuul polekski nö probleemiks olnud aga esimesest poolest vist nii umbes 15 km'i puhus tuul pidevalt vastu. Egas jooksu teiseski pooles asi väga paremaks läinud aga noh, selleks hetkeks olid lihased piisavalt valusad, et ei pannud enam tuult tähelegi.\nJooks oli planeeritud pika treeninguna ehk siis kui tavaliselt on nö aeglasel jooksul maksimaalne lubatud pulss 169, siis sel korral sai pandud piir 175 peale.\nVaatamata teadmisele, et tegemist on treeninguga tekkis mingi ärevus enne starti ja pulss oli ka nii 10-15 lööki kõrgem kui lihtsalt pikale jooksule minnes, samas mitte nii hull kui võistlusstardis :).\nAlguses olid jalad kohe väga head ja nii sai muidugi esimese 10 km'i jooksul ka pisut lollusi tehtud -tempoga mängides jne. Esimene pool maraton tuligi enam-vähem mõistlikult kätte. Jalad hakkasid juba ennast tundma andma aga ei olnud hullu.\n6 KM'i Raeküla metsas muidugi oli jälle pisut raske nagu ikka, lisaks õnnestus ka veel ühe juurika taha koperdades väike kukerpall teha aga õnneks seal muud muret olnud, kui vaid määrdunud särk :).\nJooksin TP'st TP'ni, igas punktis jõin vett ja spordijooki. Kusagil poolelt maalt alates asusin ka soola tarbima ning kasutasin ära korraldajate poolt pakutud energiageele. Mõned peod soolakurki sai ka kaasa haaratud aga ei enamat.\nKuna viimasel kahel või isegi kolmel kuul pole üle 20 km'seid trenne teinud, siis viimane lõpp läks ikka raskeks - reielihased oli kanged aga eesmärk oli mitte kõndida ja see sai kenasti täidetud. Pikal lõpusirgel oli muidugi väga kerge ja kõik valud olid ununenud.\nKokkuvõttes aeg 3:47:07, mis isegi ületas ootused. Arvasin, et pigem tuleb aeg 10 minutit aeglasem. Muidugi olin ka valmis, et jooks tuleb eriti hästi välja :) ja aeg tuleb umbes 10 minutit parem aga keskmine ootus seal 3:50 kandis oli.\nJooksu esimeses pooles tegi muret jalgade hõõrdumine. Teises pooles aga hakkas muret tegema varasemast tuntud vasak õlg. Mingi jama nende õlgadega on - pika jooksu ajal hakkavad valutama. Otseselt ju õlgadega ei jookse aga see valu häirib ja segab ikka vastikult palju. Nii juba kiiret jooksu ei jookse.\nNüüd väike taastumine ja nädala pärast jälle tagasi staadionile, Kohilas ootab ees 1000 m. Eks näis, kas teravust on või mitte.\nPosted by Heiki at 6/24/2016 09:25:00 PM


Lae alla Botaanika_süstemaatika.doc\n1. MIS ON TAIM? TAIMERIIK KITSAMAS KÄSITLUSES.\nTaimeriiki kuuluvad hulkraksed päristuumsed fotosünteesivad organismid, kellel on plastiide ja\nsuuri vakuoole sisaldavad tselluloosse kestaga rakud ning kes kasutavad varuainena tärklist. (kellegi\nTaimed  valdavalt autotroofsed organismid, mis omastavad süsinikdioksiidi jt anorgaanilisi aineid\nja eraldavad hapnikku (fotosüntees).\nEluslooduse algseil astmeil (eeltuumsed, ainuraksed) ei ole taime- ja loomariigi vahel selget piiri.\nTaimeriiki kuuluvaid organisme iseloomustavad ja eristavad enamikust loomadest: 1) tselluloosi\nsisaldav rakukest 2) vakuoolid 3) klorofülli sisaldavad plastiidid 4) paiksus (kinnitumus\nkasvupinnale) 5) kasvu pidevus. Erinevalt loomadest jätkub taimedel organeid moodustavate\nrakkude jagunemine, kudede moodustumine ja kasv kogu elu jooksul.\nPeamiselt juhtkoe puudumise või olemasolu järgi eristatakse põhiliselt kahte suurt taimerühma.\nAlgelisemat rühma (alamad taimed) kuuluvad vetikad. Vetikatel pole juuri, vart ega lehti; nad\npaljunevad eostega ning nende elukäigus on valdav gametofüüt. Gametofüüt  sugulises,\ngameete moodustavas elujärgus toimuvad. Gamefüüdi rakutuumad on enamsti haploidsed. Teise\nrühma (kõrgemad taimed ehk soontaimed) kuuluvad hulkraksed juhtkoe, varre, lehtede ja\njuurtega sõnajalgtaimed, paljasseemnetaimed ja katteseemnetaimed ehk õistaimed. Neil on\nvaldav sporofüüt. Sporofüüt  taimede elutsükli diploidne, eoseid (spoore) moodustav järk.\nSporangium  eoseid moodustav organ. Vahepealse rühma moodustavad sammaltaimed.\nLihtsamad taimed (sinivetikad) tekkisid vees üle 3 mrd aasta tagasi. (EE)\n2. HÕIMKOND ROHEVETIKTAIMED. Sh HÕIMKOND MÄNDVETIKTAIMED,\n* Liikide üldarv umbes 15 000, levinud kogu maailmas, peamiselt mageveekogudes aga ka mujal.\nPaljud liigid on minetanud evolutsiooni käigus veekeskkonna ja elavad sellistes tingimustes, kus\nvesi jõuab nendeni ainult õhuniiskusena.\n* Rohevetikate hulgas kohtame nii üherakulisi, koloonialisi ja tsönobiaalseid, hulkrakseid kui ka\nmitterakkulisi ehitusega organisme. Neil on rakkude ehituses palju ühiseid jooni kõrgemate\ntaimedega (plastiidide värvus, varuaine tärklis, raku ehitus, pigmentide koosseisus tselluloosne\n* Zoospoorid ja gameedid (kui need esinevad) on neil kahe või nelja ühepikkuse viburiga.\n* Kõigest eespool lähtudes oletatakse, et praegu Maad asustavad kõrgemad taimed ongi\ntekkinud rohevetikatega ühisest harust.\n* Tuumade arv ja kuju või suuresti varieeruda.\n* Liikumisorganoidiks on vibur (või viburid).\n* Paljunemine toimub kas pooldumise (üherakulistel) või talluse tükeldumise teel (hulkraksetel).\n* Sagedaseim paljunemismoodus on zoospooride (rändeoste) teke. (Botaanika II)\n* Sisaldab umbes 300 makroskoopilise tallusega liiki. Elavad seisvates ja nõrgalt voolavates\nmagevetes, järvedes, kraavides ja lompides. Mitmed liigid esinevad ka riimvetes ja\nkuumaveeallikates. Nad soodustavad madalaid järvi kinnikasvamises, samas on nad kaladele varje\nja kudemispaigaks. Nad on toiduks veelindudele.\n* Välimuselt ja suuruselt (5-50 cm) meenutavad nad osje.\n* Rakud on noorelt ühetuumalised, vananedes aga muutuvad hulgatuumalisteks. Kahekihilise\nrakukesta väliskihti ladestub sageli lupja.\n* Tallus on diferentseerunud peateljeks ja sellelt männasjalt asetsevateks külgharudeks. Tallus\nkasvab tipmiselt, kiirdraku pooldumise tulemusena. Sõlmeosas on kõige alumisteks elementideks\n7-8 männasjalt asetsevat pikka rakku, mida nim ka ,,lehtedeks". Samas paiknevad ka sugulise\nMIS ON TAIM? TAIMERIIK KITSAMAS KÄSITLUSES\nVetikatel pole juuri, vart ega lehti; nad\npaljunevad eostega ning nende elukäigus on valdav gametofüüt\nkuuluvad hulkraksed juhtkoe, varre, lehtede ja\nHÕIMKOND ROHEVETIKTAIMED. Sh HÕIMKOND MÄNDVETIKTAIMED\nlevinud kogu maailmas\nrakkude ehituses palju ühiseid jooni kõrgemate\noletatakse, et praegu Maad asustavad kõrgemad taimed ongi\ntekkinud rohevetikatega ühisest harust\nseisvates ja nõrgalt voolavates\nesinevad ka riimvetes\nSõlmeosas on kõige alumisteks elementideks\n8 männasjalt asetsevat pikka rakku, mida nim ka „lehtedeks“\narenemistsüklis puuduvad täielikult viburitega\nKÕRGEMAD TAIMED ehk SOONTAIMED\nGAMETOFÜÜDI JA SÜPOROFÜÜDI VÕRDLUS KÕRGEMATEL TAIMEDEL\nHAPLOIDSUSEST JA DIPLOIDSUSEST TULENEVAD PÕHIMÕTTELISED\nSammaltaimede, nagu teistegi kõrgemate taimede elutsüklis toimub kahe faasi – sporofüüdi ja\ngametofüüdi vaheldus. Valdav on gametofüüt, kõigil teistel kõrgematel taimedel domineerib\naga sporofüüt. Paljasseemnetaimed on heterospoorsed taimed. Nagu sõnajalgtaimedel\nvalitseb nende arenemistsüklis sporofüüdifaas\nSammaltaimede, nagu teistegi kõrgemate taimede elutsüklis toimub kahe faasi\nsporofüüdi ja gametofüüdi vaheldus. Valdav on gametofüüt, kõigil teistel kõrgematel taimedel\ndomineerib aga sporofüüt\nGametofüüt kujutab endast lehtjat tallust või varre ja lehtedega võsu. Juuri ei ole, nende\nülesannet täidavad risoidid\ntipus asetsevat kerakujulist\nSporogoon on gametofüüdiga\ntihedalt seotud, kuna saab temalt vett ja vajalikke toitaineid\nSammaltaimed on oma ehituse ja ökoloogia poolest lähedased vetikatele\nSammaltaimed on levinud kõigil maakera mandritel, kuid ebaühtlaselt. Troopilistel\naladel esinevad nad peamiselt mägedes. Väike arv liike on kuivade alade, näiteks seppide\nasukad. Mõned liigid on epifüütse eluviisiga, kinnitudes puukoorele, mõned kasvavad vees\nPõhiline liikide mitmekesisus on koondunud põhjapoolkera niisketesse kasvukohtadesse\nmõõduka ja külma kliimaga aladele. Eriti tundrate, soode ja metsade taimkattes kuulub neile\nLiike umbes 10 000\non klassi tüüpiline esindaja\nkahekojaline taim. Ühtedel isenditel esinevad üheksakiirelise tähe kujulised\non kaheksanurkse kilbikese kujulised anteriidikandjad\nArhegooni mõhus tekib munarakk. Pärast munaraku viljastamist\nspermatosoididega areneb sügoodist sprogoon\nhaploidsed eosed ja elateerid\npikad spiraalselt paksenenud seinaga steriilsed rakud, mis aitavad eostemassi kobestada ja\npaiskavad selle eoskuprast välja. Soodsates tingimustes areneb eosest eelniit. Selle tipmisest\nrakust kasvab uus helviku tallus\nHelvikud on laialt levinud. Kõige sagedamini võib neid leida niisketes kasvukohtades: järvede\nja jõgede kallastel, jäärakutes ja niisketes metsades rohu sees\nLiike umbes 25 000\npaljud liigid on levinud põhjapoolkera parasvöötmes ja polaaraladel. Tundra, soode ja\nmetsade taimkattes domineerivad nad suurtel maa-aladel, avaldades suurt mõju\nTurbasamblad elavad väga niisketes kasvukohtades. Sellepärast ei\nole neil risoide ja niiskus tungib otse varde, mille alumine osa aja jooksul sureb\nLeht koosneb ühest kihist rakkudest, mis erinevad üksteisest ehituse\nja talitluse poolest. Ühed neist on elusad, klorofülli sisaldavad, teised surnud\nTurbasammalde ehituses on primitiivseid tunnuseid: tallusjas eelniit, juhtkimpude ja\nrisoidide puudumine, kupra lihtne ehitus\nTurbasammalde tähtsus looduses on väga suur. Kogudes suuri veehulki ja kasvades tihedate\nmätastena, põhjustavad nad suurte maa-alade soostumist ja seda ka tundravööndis. Soode\nkuivendamiseks tehakse agromelioratiivtöid. Teiselt poolt, vanadel soodel on suur tähtsus\nturba tootmisel. Turbakihi kasv toimub väga aeglaselt – kõige soodsamates tingimustes\nmoodustub 1cm paksune turbakiht umbes 10 aasta jooksul\nLiike umbes 24 600. Levinud laiemalt kui\nturbasamblad. Kasvavad mitmesugustes ökoloogilistes tingimustes tundrast ja metsatundrast\nkuni stepi ja kõrbeni. Kõige tüüpilisemad pärislehtsammalde kasvukohad, kus nad ilmselt\ndomineerivad või moodustavad lausalise katte, on tundra, sood ja mõned metsatüübid\nPärislehtsamblad on turbasamaldega võrreldes palju mitmekesisema ehitusega\nLehed paiknevad spiraalselt. Nad koosnevad lineaalsest lehelabast, mis lõpeb hambulise\ntipuga, ja kilejast lehetupest\nArhegoonid asetsevad emasgametofüüdi, anteriidid\nPärast viljastamist areneb sügoodist sporogoon, mis koosneb pikast\njalast ja kuprast. Kupar asetseb püstiselt või veidi kaldu ning on 4-5 tahulise prisma kujuline\nKupar koosneb urnist ja\nkaanest, kupra alumine osa aheneb kaelaks\neosed kuiva ilmaga välja pudenevad\nEostest kasvab roheline harunenud niidi kujuline eelniit. Sellel tekivad pungad, millest aja\njooksul areneb uus täiskasvanud gametofüüt\nSÕNAJALGTAIMED LAIAS MÕTTES. HK OSITAIMED. HK KOLDTAIMED (SH\nSELAGINELLID JA LAHNAROHUD). HK SÕNAJALGTAIMED\nPÄRISSÕNAJALALAADSED (JA SALVIINIALAADSED)\nsõnajalgtaimed on levinud\nkogu maakeral mitmekesistes kasvukohtades, alates troopilistest vihmametsadest ja soodest\nning lõpetades kõrbetega. Kõige suurem on liikide mitmekesisus niisketes metsades, kus nad\nkasvavad mitte üksnes maapinnal, vaid ka epifüütidena teistel taimedel\nÜrgsete sõnajalgtaimede sporofüüdid olid sambakujulise harunemata tüvega\nradiaalsümmeetrilised puittaimed. Hiljem tekkisid mõõduka ja külma kontinentaalse kliima\ntingimustes uued liigid, mis olid kohastunud eluks geofüütidena (pungad säilituselundites\nKaasaegsed sõnajalgtaimed on enamasti mitmeaastased rohttaimed\nErinevalt teistest kõrgematest eostaimedest kujutavad sõnajalgtaimed endast suurelehelist\nEnamasti täidavad lehed kahte ülesannet\nfotosünteesivad ja kannavad eoseid. Mõnel liigil on ülemised lehed spetsialiseerunud eoste\nkandmisele, alumised – fotosünteesile\nGametofüüt on enamasti kahesuguline\nOn kohastunud eluks niisketes tingimustes\nSõnajalgtaimed on paljude taimekoosluste tähtsaks komponendiks, eriti troopilistes\nsubtroopilistes ja põhjapoolkera laialehistes metsades. Neid kasvatatakse\ndekoratiivtaimedena nii väljas kui kasvuhoonetes, samuti on nad kasutusel ravimtaimedena\nHõimkonnad jaotatakse kolmeks klassiks: esikeerdlehikud, ebakeerdlehikud ja\npäriskeerdlehikud. Esikeerdlehikute klassi esindajad on kõik välja surnud. Ebakeerdlehikute\nklass kujutab endast hääbuvat arengusuunda, liikide üldarv on 150. Päriskeerdlehikute klassi\nkuulub valdav enamus kaasaegseid sõnajalgtaimi\numbes 10 000\nlaialt levinud lehtmetsades, niisketes varjulistes kohtades. Sporofüüt on\nkuni 1m kõrgune mitmeaastane rohttaim\nLehed on suured, leheroots tihedalt kaetud pruunide sõklasoomustega. Lehelaba on piklik\nLeht on kaetud epidermiga\nmille rakud sisaldavad kloroplaste. Alumises epidermis on hulgaliselt õhulõhesid. Lehe\nmesofüll koosneb kobekoest\nkuivamisel tõmbuvad rõnga rakud kokku, sporangiumi kest rebeneb õhukeseseinaliste\nrakkude kohalt ja eosed paisatakse välja\nViljastumine toimub vees. Sügoodist kasvab sporofüüdi alge\nErieoselised sõnajalad on peamiselt troopiliste ja subtroopiliste metsade asukad\nKollad on kõrgemaist taimedest ühed ürgsemad. Nad\nesindavad väikeselehelist evolutsioonisuunda. Nüüdisaegsed liigid on igihaljad mitmeaastased\nHõimkond jagatakse kaheks klassiks: kollad ja lahnarohud\nSporofüüdid on mitmeaastased rohttaimed. Varrel ja juurel puudub\nkambium. Lehed on ilma keelekesteta. Eosed on ühesuurused. Gametofüüdid on ühekojalised\nsaavad täiskasvanuks 1-15 aasta jooksul\nEelleht areneb mulla sees koostöös seenega\nKoldade majanduslik tähtsus on väike. Loomad neid ei\nsöö. Neist saadakse ravimeid. Iidsetest aegadest on tuntud kolla eosed, mis sisaldavad\nmittekuivavaid õlisid. Eoseid kasutatakse imikupuudrina, vahel ka mudelvalutöödel vormide\nülepuistamiseks, et detailide pind oleks sile ja et nad eralduksid kergesti vormist\nKarukold on okasmetsades laialt levinud taim\nSpoorid kukuvad maapinnale ja mõne sentimeetri sügavusel mullas areneb neist aeglaselt, 12\naasta jooksul, gametofüüt\nEpidermi all paiknevad rakud on sümbioosis seeneniitidega\nasetseb see gametofüüdi kudedes, toitudes mõningal määral selle arvel, kuid peagi tungivad ta\njuured mulda ja algab sporofüüdi pikaajaline iseseisev elu\nKõige rohkearvulisem ja\nlaiemalt levinud on selaginelli perekond. Ravim- ja dekoratiivtaimedena kasutatakse ainult\nmõnda liiki. Erieoselised, st neil on isas- ja emaseosed (suured, levivad kehvalt)\nveekeskkonnas. Sügoodist kasvab sporofüüdi alge\nSeega on erieoselisus tinginud gametofüütide kahekojalisuse ja redutseerumise. See on\netendanud tähtsat osa taimde evolutsioonis\nSporofüüdi iseärasuseks on männasena paiknevate külgharude esinemine. Lehed on\nsamuti koondunud männasteks. Sõlmed ja sõlmevahed on selgesti väljendunud\nOsjad võivad olla nii ühesuguste kui erinevate eostega\nGametofüüdid on väikesed, mõne millimeetri suurused, rohelised, ühe- või kahekojalised\nViljastamine toimub veekeskkonnas. Sügoodil ei ole puhkeperioodi\nHõimkond jagatakse neljaks klassiks: ürgkidad, talblehikud, kalamiidid ja\nosjad. Esimesed kolm klassi on välja surnud. Osjad on esindatud mõlema poolkera\nLevinud üle kogu\nKasvavad enamasti niisketes kasvukohtades\nSÕNAJALGTAIMDE ARENGUTSÜKKEL. SÕNAJALAD KUI ÕISTAIMEDE\nSõnajalgtaimede sporofüüt (2n) on varre ja lehtedega rohttaim. Ta paljuneb eostega või\nvegetatiivselt risoomi abil. Eosed (1n) moodustuvad eoslates ehk sporangiumites. Need\narenevad sõnajala lehtede alakülgedel paiknevates eoskuhjades. Koldade ja osjade eoslad on\nkoondunud eospeadesse, mis asuvad võsu tipus. Sporangiumi kuivades selle kest rebeneb ja\neosed paisatakse välja. Soodsates tingimustes kasvab eosest gametofüüt (1n), mis on 2...20 mm\nsuurune eelleht. Erinevalt liigiti kinnitub eelleht risoidide abil maapinda või asub üleni\nmullas. Viimasel juhul elab eelleht sümbioosis seentega. Eellehe alaküljel asetsevad sugulise\npaljunemise organid – anteriidid ja arhegoonid. Anteriidides moodustub palju viburitega\nisassugurakke – spermatosoide. Arhegoonis areneb vaid üks munarakk. Viljastumine toimub\nveekeskkonnas – piisab veetilgast, et spermatosoidid saaksid viburite abil liikuda arhegooni ja\nviljastada munaraku. Eellehel olevast sügoodist (2n) areneb uus sporofüüt\nEELLEHE ARENGU VÕIMALUSI SÕNAJALGTAIMEDEL (LAIAS MÕTTES)\nErinevalt liigiti kinnitub eelleht risoidide abil maapinda või asub üleni mullas. Viimasel juhul\nelab eelleht sümbioosis seentega\nHÕIMKOND PALJASSEEMNETAIMED. NENDE ISELOOMUSTUS\nMITMEKESISUS, KASUTAMINE. HK PALMLEHIKTAIMED. HK\nHÕLMIKPUUTAIMED. HK OKASPUUTAIMED: NENDE SELTSID. HK\nVASTAKLEHIKTAIMED (ehk EBAOKASPUUD)\nPaljud liigid on välja surnud. Paljasseemnetaimed on\nlaialt levinud kõigil mandritel. Parasvöötmes ja mägedes moodustavad nad ulatuslikke metsi\nehhki nende liikide arv on väike\nRohtseid vorme ei esine\npuit koosneb ainelt trahheiididest\nLehed on ühtedel liikidel suured, jagunenud, sarnanevad\nsõnajalgade lehtedega; teistel väikesed, terved, soomusjad või nõeljad (okkad)\nSeemnete tekkimine andis\npaljasseemnetaimedele suured eelised eostaimede ees ja võimaldas neil saavutada maismaal\nKäbid on ühesugulised. Viljastumine toimub peaaegu eranditult tuule abil\n* Paljasseemnetaimed on heterospoorsed taimed. Nagu sõnajalgtaimedel, valitseb nende\n* Paljasseemnetaimede fülogenees: paljaseemnetaimed pärinevad sõnajalgtaimedest\nmoodustades vahelüli keerdlehikute ja katteseemnetaimede vahel\n* Valdavalt tuultolmeldajad\nSeemnealgmed paiknevad lehekujulistel või enam või vähem muundunud\nmegasporofüütidel, mis asetsevad üksikult või on koondunud käbideks\nseltsi ainsaks esindajaks\nHõlmikpuu on suvehaljas, tumehalli sileda koorega\nHõlmikpuud kasutatakse dekoratiivtaimena, tema seemned on\nsöödavad, puit on võrdne teiste okaspuudega\nsuurem kaasaegne rühm umbes 600 liigiga, eriti levinud põhjapoolkeral, paljud okaspuud\nnagu männid, kuused, lehised ja nulud, moodustavad Euraasia ja Põhja-ameerika tasandikel\nning mägedes ulatuslike metsi, vaigukäigud, mis sisaldavad eeterlike õli, vaike, palsameid;\nneist toodetakse näit tärpentiini, okaste kuju ja suurus on väga varieeruv, näit kuuse okka\npikus on 1-2 cm, aga mõnedel eksootilistel mändidel aga 30-40 cm, okaspuukäbid on\nPALJAS SEEME JA KAETUD SEEME. PALJASSEEMNETAIMEDE JA\nKATTESEEMNETAIMEDE ÜLDISED ERINEVUSED\nEsinevad erilised vegetatiivsed\nelundid – mugulad, sibulad\nviljalehtedest katte sees\nPuud, harva põõsad\nErilised vegetatiivsed elundid\nSeemnealgmed paiknevad vabalt\nEmasgametofüüt – kaheksast\nrakust koosnev lootekott\nIsasgameofüüt – vegetatiivsest\nja generatiivsest rakust koosnev\nEmasgametofüüt – endosperm ja\nkaks või enam arhegooni\nIsasgametofüüt – mitmest\nprotalliaalsest, anteriidi- ja\nvegetatiivisest rakust koosnev\nKahekordne: üks spermium liitub\nmunarakuga, teine – teistuumaga\nÜhekordne: üks spermium liitub ühe\nSeeme valmib võrdlemisi\nkiiresti kuni 3 kuni 4 nädala\nkuni ühe vegetatsiooniperioodi\nEndosperm triploidne (3n)\nLootel on 1-2 idulehte\nSeeme valmib väga aeglaselt, kuni\n5-2 aasta jooksul\nEndosperm haploidne (n)\nLootel on enamasti rohkem kui\nSeeme asetseb viljas\nSeeme on vabalt seemnesoomusel\nEnamasti 8 rakku\nRoht- ja puittaimed\nKatteseemnetaimed on tänapäeval valitsevaks rühmaks (umbes 250 000 liiki\nMaa kaasaegsetele elutingimustele kõige paremini kohastunud taimed, mis valdavad\nkõigi mandrite taimkattes\nMitmeaastastel rohttaimedel esinevad muundunud maa-alused vegetatiivsed\nelundid – mugulad, sibulad, risoomid, mis võimaldavad ebasoodsaid aegu üle elada\nseemnealgmed viljalehest (-lehtedest) tekkinud\nKatteseemnetaimed annavad inimesele toitu, riideid, eluaset ja kütust\nÕIE JA ÕISTAIMEDE EVOLUTSIOONILINE KUJUNEMINE\narenemistsükkel muutus lühemaks\nprimitiivne seemnesõnajalalaadsete rühm\nkatteseemnetaimede hälliks on troopilised ja mussoonkliimaga\nSee andis neile eelise paljas- ja\nsõnajalgtaimede ees ning võimaluse levida suhteliselt kiiresti väga laialdasel maa-aladel\nüks spermium liitub munarakuga, teine – teistuumaga\nEmakasuudmele sattunud tolmutera hakkab idanema, tekib tolmutoru\nSelles tekib generatiivse raku jagunemisel kaks spermiumi\nTolmutoru kasvab läbi emakasuudme ja emakakaela hõreda koe sigimiku suunas, kuni\npuutub kokku lootekotiga. Jõudnud munarakuni, tolmutoru tipp avaneb, vabastades\nspermiumid. Üks neist ühineb lootekoti teistuumaga, moodustades sügoodi (2n), teine ühineb\nlootekoti teistuumaga (2n), tekitades triploidse raku. Nii toimub kahekordne viljastumine, mis\non iseloomulik ainult katteseeemnetaimedele. Pärast kahekordset viljastamist tekib sügoodist\nloode ehk embrüo (2n), triploidsest rakust – endosperm (toitekude, 3n)\nKLASSIDE ÜHEIDULEHELISED JA KAHEIDULEHELISED VÕRDLUS\numbes 64 000\nSUGUKOND VESIROOSILISED: ERALDI EVOLUTSIOONIHARU\nKuulub hk katteseemnetaimed, klassi kaheidulehelised, seltsi vesiroosilaadsed\narvatavasti on üheiduleheliste taimede rühm tekkinud vesiroosilaadsetest või\nnendega ühisest eelastest\nSgk 60 liiki; põhiliselt troopikataimed, kuid mõned, näit vesiroosid, on kosmopoliitsed\nMeil Eestis kaks liiki: kollane vesikupp ja valge vesiroos\nvee- ja sootaimed\nVili on koguvili või lihakas marjataoline vili\nKõikidel liikidel on tugev risoom ja vee kohal kõrguvad suured, kuni 40 cm läbimõõduga\nSUGUKOND TULIKALISED: ALKALOIDID\nKuulub hk katteseemnetaimed, klassi kaheidulehelised, seltsi tulikalaadsed\nSgk u 2000 liiki, levinud peaaegu kogu maakera ulatuses, enamikus põhjapoolkeral\nulatudes mägedes 6000 m kõrguseni\nÕite mitmekesisus tuleb sellest, et sugukonnaks ühendatud perekonnad on mitmesugusel\nperekondade eristamisel õie ehitusel esmajärguline tähtsus\nputuktolmeldatavad, mõned tuultolmeldatavad\nViljad on enamasti koguvili, luuvili, kupar\nTulikalised sisaldavad sageli mürgiseid alkaloide\nEnamasti on tulikalised dekoratiiv- ja ravitaimed\nSUGUKOND PAKSULEHELISED: VEESÄILITUSKUDE\nKuulub hk katteseemnetaimed, klassi kaheidulehelised, seltsi roosilaadsed\nSgk umbes 1450 liiki, eriti rikkalikult on neid Edela-Aafrikas, ka Euroopas ja Kesk-Aasia\nharilik kukehari, harilik liiv\nkasut dekoratiivtaimedena kiviktaimlates\nVegetatiivsete organite iseärasuseks on vett säilitavad koed\nVili on kukkurvili\nSUGUKOND ROOSÕIELISED: VILJADE MITMEKESISUS\nSgk kuulub üle 3000 liigi. Roosõieliste liigid on levinud peaaegu kogu maakeral, eriti\npõhjapoolkera parasvöötmes ja troopikalistes mäestikes\nsuve- ning igihaljad puittaimed ja püsikud\non õite spetsialisatsioon siiski suhteliselt väike\nTuultolmlemine on roosõielistel haruldane\nViljad on kukkurviljad (enelased), pähklikesed, luuviljad (ploom, kirs), lihakas koguluuvili\nmaasikas, murakas) või õunvili (õun, pirn)\nSgk majanduslik tähtsus on suur, eriti parasvöötmealadel, kus peaaegu kogu puuviljandus\nja marjakasvatus rajaneb roosõielistel. Roosõielised on rikkad vitamiinidest, orgaanilistest\nhapetest ja eeterlikest õlidest\nSUGUKOND LIBLIKÕIELISED: JUUREMÜGARAD\nKuulub hk katteseemnetaimed, klassi kaheidulehelised, seltsi oalaadsed (kaunviljalised)\nLiike umbes 12 000\npuud, põõsad, liaanid, rohttaimed\nmillel kolm kroonlehte on lahus (puri ja kaks tiiba), kaks\naga kokku kasvanud (laevuke)\nVili on hulgaseemneline või üheseemneline või üheseemneline sulgvili\nLiblikas õis on välja kujunenud kohastumisena putuktolmlemisele suurte kiletiivaliste poolt\nseemned suhteliselt valgurohked\nerakordselt palju väärtuslikke toidu- ja söödataimi\nrikastavad mulda lämmastikühenditega\nomastavate taimetoiteelementide transportijad mulla sügavamatest\nSUGUKOND SARIKALISED: TÄIUSLIK ÕISIK\nKuulub hk katteseemnetaimed, klassi kaheidulehelised, seltsi araalialaadsed\nLevinud üle kogu maakera, kuid peamiselt põhjapoolkera mõõduka ka\nkuiva kliimaga aladel, samuti troopiliste alade mägedes\nKõik selle suure ja laialt levinud sgk perekonnad on üksteisele väga lähedased, mis\nvegetatiivsete organite ehituses (varieeruvus\nVäga täiuslik varre\nehitus võimaldab kanda suuri lehti\nÕied on väikesed ja koonduvad rohkearvulistesse õisikutesse\nÕis, kaasa arvatud emakaümbrine meenäre on tolmeldajatele\nEriti iseloomulik on vilja arenemine ja ehitus\nPaljusid liike kultiveeritakse ammustest aegadest juurvilja-, sööda-, maitse- ja\nEestis on putkelised eriti\nlopsakad metsaserval, teede ääres ja teistes valgus ja toiteainerikastes kasvukohtades\nKõik sarikalised sisaldavad varre- ja juureõõnsustes, samuti viljades mitmesuguseid\nKuulub hk katteseemnetaimed, klassi kaheidulehelised, seltsi mailaselaadsed\nLiike umbes 3000\nhk katteseemnetaimed, klassi kaheidulehelised, seltsi iminõgeselaadsed\nLiike umbes 2000, enamik troopikas, rohkesti ka Vahemeremaades\nNime saanud karedakarvalistest lehtedest\nVili on jaguvili\nKarelehelised demonstreerivad ilmekalt õie kohastumisi putuktolmlemise täiustumisel\nLoomade külge haakumine või lihakad lisemed, mis meelitavad ligi sipelgaid\nalkanna, vürtsitaimena kurgirohi\nSUGUKOND HUULÕIELISED: TERPENOIDID?, KASUTAMINE\nKasvavad lähistroopiliste maade põuastes piirkondades\nrohttaimed ja poolpõõsad\nVars on neljatahuline\nEeterlike õlide tõttu on\nhuulõieliste seas väga palju kasulikke taimi, mida kasutatakse toitude maitsestamiseks\nMünte kasut sageli teena\nLiike 2200, keskmistel laiustel peamiselt rohttaimena. Troopilistel aladel valdavalt\nväänduvad põõsad ja puud\nKasutatakse ravimite valmistamiseks. Mõned üheaastased taimed on kasutusel ilutaimena\nMõned söögiks, kasvatatakse aedades\nSisaldavad alkaloide, mis tingivad rohtsete osade mürgisuse, kuid sisaldavad ka vajalikke\nSUGUKOND VESIHERNELISED: LISATOITUMINE\nLiike umbes 30, väikesed rohttaimed\nEestis esineb kahte liiki võipätakaid: harilik võipätakas ja\nkujutab veelgi edasiarenenumat ja\nVili hulgaseemneline kupar (Eestis levinud liikidel) või üheseemneline sulgvili\nLoomtoitumine perek vesihernes: osa lehti on muundunud lõksudeks\nLoomtoitumine perek võipätakas (sootaimed)\nKuulub hk katteseemnetaimed, klassi kaheidulehelised, seltsi madaralaadsed\nnelja kuni 8 süstja lehega männas\nSUGUKOND RISTÕIELISED: SINEPIÕLID\nKuulub hk katteseemnetaimed, klassi kaheidulehelised, seltsi magunalaadsed\nLiike umbes 3000, on levinud kogu maakera ulatuses, peamiselt aga põhjapoolkeral. Üheks\npeamiseks levikutsentriks peetakse põuase suvega Vahemeremaid. Suhteliselt kiire arenemine\nenne suurt põuda) ja rikkalik seemneproduktsioon soodustavad nende laialdaset levikut\nSelle tõttu on ristõieliste hulgas palju umbrohte ja jäätmaade taimi\nHästi arenenud meenäärmed tagavad\nputukatele paremad toitumistingimused, soodustades seeläbi risttolmlemist\nVili on kõder või kõdrake\nRistõieliste morfoloogilised tunnused on suhteliselt ühesugused\nVahelduvate lehtedega, lehed mitmeti lõhestunud lihtlehed, õied on kobarõisikusse\nkoondunud. Kroonlehti 4, tolmukaid 6 (neli pikemad, kaks lühemat), 2 viljalehte, ülemine\nsigimik, nektaariumid hästi arenenud\nHarilik tõlkjas ehk rakvere raibe\nSugukonda kuulub palju kasulikke taimi: aedvilju (valge peakapsas, lillkapsas, kähar\naedrõigas ja must rõigas\nmusta kapsasrohu seemneist\nKuulub hk katteseemnetaimed, klassi kaheidulehelised, seltsi kõrvitsalaadsed (seltsi kuulub\nüks sgk kõrvitsalised)\nLiike umbes 1000. Enamasti poolkõrbe- ja kõrbetaimed, mis koguvad oma suurtesse\nviljadesse vett. Lõuna-Euroopasse ulatuvad vähesed\nperek arbuus, harilik kõrvits, suureviljaline kõrvits\nEnamasti üheaastased ronivad rohttaimed\nvarieeruvus puudub! Ühesuguline õis, viietine, tolmukaid 5, õie alusel on meeketas, alumine\nSUGUKOND KORVÕIELISED: ÕIS JA ÕISIK\nKuulub hk katteseemnetaimed, klassi kaheidulehelised, seltsi astrilaadsed (seltsi kuulub üks\nEestis umbes 300 liiki\nefektiivseks osutunud õite koondumine tihedatesse õisikutesse, milles\notstarbekas putukate ligimeelitamise süsteem\nÕisikut väljastpoolt (noores eas) ja alt (hiljem) katvad õisikukandlehed moodustavad\nsuuremal või vähemal määral kompaktse üldkatise. Nii kujunebki õisiku korvitaoline üldilme\nmis on andnud sellele õisikutüübile nime\nvili – sageli lendkarvadega varustatud seemnis\nKrooni ehituse järgi eristatakse õite järgmisi põhitüüpe: putkõied, keelõied, ebakeelõied\nKorvõielistel on suur majanduslik tähtsus. Nende hulgas on palju hinnalisi toidu (õli- ja\naedviljataimi), maitse-, ravim-, värvi-, dekoratiiv- ja lõhnataimi\nAlamsugukond putkõielised: päevalill\nõisikutega: jumikad, , rukkilill\nIII tüüp: kassikäpp, pujud\nAlamsugukond keelõielised: õisikus ainult keelõied, valdav erekollane õisik; võilill\nPutkõis – kroonlehed kasvavad alusel kokku putkeks, ülemises osas putk laieneb kellukjalt ja\nlõpeb viie tipmega\nKeelõis – tekkinud ilmselt putkõiest, alumine osa samuti putke kujuline, ainult lühem;\nkõrgemal putk ühest küljest lõhestunud ja moodustab viie tipmega lõppeva keele\nSUGUKOND NELGILISED: VARUAINED SEEMNES\nKuulub hk katteseemnetaimed, klassi kaheidulehelised, seltsi nelgilaadsed (üldiseks\ntunnuseks on kahe inegumendiga seemnealgete esinemine, seemnetes esineb toitekoena\nLiike umbes 2000, levinud kogu maailmas, kuid kõige arvukamalt Vahemeremaades\nharilikult pinnukeseks ja naastuks liigestunud\nkupar või pähklike\nHarilik äiakas ehk nisulill\nSUGUKOND MALTSALISED: VARRE JA JUURE EHITUS\nKuulub hk katteseemnetaimed, klassi kaheidulehelised, seltsi nelgilaadsed\nLiike umbes 1500 liiki. Peamiselt kõrbe- ja poolkõrbealadel, kus nad kasvavad ka\nsooldunud muldadel. Hulk liike on levinud mererandade soolakutele või tulnuktaimedena\nning umbrohtudena asulate läheduses\nviljad on mitmeti kohastunud\nlevimisele tuule või loomadega: neil esinevad karvakesed, ogad, tiivad või lihakas ümbrus\non enamasti kaheaastane taim, esimesel aastal moodustub tal ainult maasisene säilitusjuur ja\nsellel lehekodarik, teisel aastal aga vars ja õisik\nspinat, mida kasut suppides ja\nsalatina, sisaldab palju valke, A, B ja C vitamiine\nPerek malts: harilik malt\nMust ja valge saksauul\nKuulub hk katteseemnetaimed, klassi kaheidulehelised, seltsi tatralaadesed (seltsi kuulubki\nainult üks sugukond tatralised)\nLiike umbes 900. Rohttaimed ja põõsad\nLevimise soodustamiseks on tekkinud viljadele tiivataolised lisemed või konksjad\nseas on nii kuivade\nOrgaaniliste hapete tõttu kasutatakse mõningaid tataralisi toiduks (hinnatud on eriti\nrabarber, kui varane kiiresti kasvav aedviljataim, rabarberi risoomi kasut ravimina\nHapuoblika lehtedest tehakse suppi. Ussitatar on hea meetaim\nSELTS KONNAROHULAADSED: VEETAIMED, ÜHEIDULEHELISTE ALGTÜÜP\nKuulub hk katteseemnetaimed, klassi üheidulehelised. Seltsi kuuluvad sugukonnad\nkonnarohulised, kilbukalised, penikeelelised, meriheinalised, luigelillelised, rabakalised\non iseloomulik palju ühiseid tunnuseid. Aerenhüümi olemasolu, (veesisestel taimeosadel), lima\neritamine taime välispinnale, heterofüllia, mehaaniliste kudede reduktsioon\nKuuluvad vees või niisketes kasvukohtades elavad veesiseste või\nViljaks enamasti seemnis, mis on varustatud õhurikka, ujumist soodustava\nKuuluvad veesisesed või ujulehtedega veetaimed. Vili marjalaadne. Õisik\nenamasti isasõied) või õis (emasõied on üksikult) on vees või ulatub\nveepinna kohale või ujub veepinnal. Tolmuterad ujuvad vees. Eestis\nkonnakilbukas kraavides, tiikides ja soojärvedel. Taimed veekogu põhja ei\nkinnitu, vaid ujuvad vabalt pinnal\nKuluvad ka veesisesed või ujulehtedega taimed\nMeil esineb ujuv- ja hein-penikeel, nad on meie järvede ja\njõgede kõige tavalisemad asukad ning üsna olulised järvede\nMitmeaastased meretaimed. Meriheina võib leida rannal, kui see on lahti\nrebitud liivaselt või mudaselt merepõhjast\nSootaimed mõõduka ja külma piirkonnaga aladel\nKuulub hk katteseemnetaimed, klassi üheidulehelised\nLiike umbes 3500-4000\nKõige sagedasemini rohttaimed\nLilialaadsete leviku raskuspunkt langeb subtroopiliste, eriti kuiva\nsuvega aladele. Jämedalt jaotatakse selts viieks suuremaks sgk, uuemates süsteemides on sgk\nsisaldavad mürgiseid alkaloide\nMaikellukesed ehk piibelehed\nharilik sibul ja küüslauk ja karulauk\nKasulikke toidutaimi: murulauk, porrulauk\nKuulub hk katteseemnetaimed, klassi üheidulehelised, seltsi liilialaadsed\nLigi 300 liiki, enamik põhjapoolkera parasvööndi niiskete kasvukohtade taimed\nlõikheinalisi või kõrrelisi, õied väikesed ja enamasti rohkeõielistesse õisikutesse koondunud\nvili on ühe- kuni kolmepesaline kupar\nseemned tärkliserikka endospermiga\nSUGUKOND: KÄPALISED EHK ORHIDEELISED – ELU JA PALJUNEMINE\nKuulub hk katteseemnetaimed, klassi üheidulehelised, seltsi orhideelaadsed\nKuulub ligi 35 000 liiki\nUmbes 90% liike kasvab troopikas ja lähitroopikas, eriti Aasias ja Malai saarestikus\nMitmeaastalised rohttaimed, mille välisilme on väga varieeruv\nKäpalistel keerdub sigimik 180 kraadi võrra, asetseb huul otseseisvatel õitel allpool\nsoodustades putukate õide pääsemist, sageli on huul varustatud nektaariumiga\nvili on enamasti ühepesane kupar\nKuna seemned on toitekoeta, toimub areng aegamööda\nOrhideed elavad seentega sümbioosis\nOrhideid võib olla nn mm suuruseid ja ka 3-4 m pikkuste vartega, pikim on epifüütne\norhidee (40m) – liaan\nEntomofiilselt tolmlev taim st on väga tugev õieosade muundumine ja kitsas\nspetsialiseerumine tolmlemisele. Käpalised on kõige rohkem arenenud selles vallas\ntekkinud troopilises Aasias\nMehhikost pärit vanilli\nja punane tolmpea, arukäpp, kärbesõis\nSUGUKOND: KÕRRELISED – TÄIUSLIK ÕISIK, NIIDUTAIMED, EHITUS\nKuulub hk katteseemnetaimed, klassi üheidulehelised, seltsi kõrreliselaadsed (seltsi\nkuulubki ainult üks sugukond kõrrelised)\nLiike umbes 10 000, millest enamik esineb troopilistel ja lähistroopilistel aladel. Arvukalt\nesineb kõrrelisi aga ka parasvöötmes, kus nad niitudel, steppides, preeriates, ning pampades\nmoodustavad peamise rohustu. Eestis umbes 135 liiki\nKõrreliste õied on väheseõielisteks pähikuteks ja neid omakorda mitmesugusteks\nliitõisikuteks koondunud. Liittähk ehk liitpea, mis koosneb õisikuraole kinnituvatest raota või\nväga lõhiraolistest pähikutest, on näit rukkil, odral; pööris on kaeral; pööristähka ehk\npöörispead näeme timutil, kobarat helmikul. Iga pähik koosneb ühest kuni kümnest\nkahesugulistest õitest. Iga õie alusel on vastakuti kaks sõkalt, millest alumine, välisõkal on\nsuurem ja tihkem ning katab servadega ülemist . paljude kõrrelistel on välisõklal selle tipult\nkeskelt või aluselt väljuv ohe. Ohete pikkus kõigub eri liikidel 0,5-50 cm, samuti on nende\nkuju väga erinev\nVili on teris. Suurema osa terisest moodustab suur tärkliserohke endosperm, mille\ntoiteainerohkus tingib kõrsviljade ülemaailmset tähtsust kultuuris\nSilindrilised varred (kõrred) on tavaliselt 0,3-0,5 cm läbimõõduga, varred seest õõnsad, leht\nkoosneb pikast, vart ümbritsevast tupest ja kitsaslineaalsest lehelabast. Laba tupest\neemaldumise kohal on keeleke, mis kaitseb lehetuppe. Keelekese kujul, suurusel ja teistel\ntunnustel on kõrreliste süstemaatikas oluline tähtsus. Keeleke ei võimalda lehelabalt voolaval\nvihmaveel lehetuppe pääseda, sellega hoitakse ära liigne niiskus ja nakatumine bakterite ja\nseeneeoste poolt. Kõrre pikenemine toimub tupest kaitstud sõlmevahe alumisel osal säiliva\nKõrreliste varre harunemine toimub maa all või maapinna kohal, kus asetseb\nvõrsumissõlmkond ja risoomid\nErandliku säsika varrega on näiteks suhkruroog ja mais\nKasutus: annavad suurema osa maakeral elavate inimeste toiduainetest kas jahu ja\ntangainetena, suhkruna või kaudselt loomasöödana. Kultiveeritakse riisi, nisu, maisi, otra\nkaera ja rukist. Kõrrelisi on steppis rohumassis 80-90%. Meil 25-30%. Söödakõrrelisi\ntähtsuse järjekorras: orashein, aruhein, luste, nurmikas, rebasesaba, kastehein, kerahein jt\nSUGUKOND LÕIKHEINALISED: KONVERGENTS\nKuulub hk katteseemnetaimed, klassi üheidulehelised, seltsi lõikheinalaadsed (seltsi\nkuulubki ainult üks sugukond lõikheinalised)\nEnamik lõikheinalisi kuulub soojade maade taimkattesse\nkuid paljud neist moodustavad massivegetatsiooni paraja ja jaheda kliimaga aladel\nVili on pähklike – siit ka erinevus kõrrelistest\nSuurimaks üle 2000 liigiga perekonnaks on tarn. Eestis liike 77. Harilik tarn, hirsstarn\nteatav tähtsus loomasöödana. Õied tähkjateks osaõisikuteks koondunud, tolmlemine tuule\nhõberemmelgas ehk hõbepaju\nhõbepappel ehk hõbehaab\nKuulub hk katteseemnetaimed, klassi kaheidulehelised\nKõik on tuultolmlejad, ühekojalised, vahelduvate lihtlehtedega puud ja põõsad\nsanglepp ehk must-lepp\nharilik ehk valge-lepp\narukask ja sookask\nKuulub hk katteseemnetaimed, klassi kaheidulehelised, seltsi kanarbikulaadsed\nLiike umbes 2500 liiki\nValdavas enamikus mägedes kujunenud puhmastaimed, mis jääaja järel on laialdaselt\nasustanud arktilised tundrad, nõmmed ja rabad ning osaliselt asustunud okasmetsade alla\nSgk on mitmeid silmatorkavate õite või maitsvate marjadega liike\nMustikas, sinikas, pohlal, jõhvikas\nHarilik kanarbik on nõmmetaim, mis kummalisel kombel nii liival kui ka rabas\nkasvada suudab. Vili – kupar\n*Paljud kanarbikulised sisaldavad mürkaineid\nBotaanika osa kordamisküsimused 1. Mis on biosüstemaatika? Biosüstemaatika on teadus eluslooduse mitmekesisusest, selle vormidest, põhjustest ning tekkest; liikide ja teiste süstemaatikaühikute pi...