Viimistluskapid 🔧🔧 Näpunäiteid Kodu Paranemist. Tee Oma Käed - 2019\nOn Portable Bug Zapper Ohtlik?\nKuidas Lihvida Klaaskiust Dušipaari\nSee on paratamatu. Kui teie köögis ei ole prahti või ei tööta kunagi õli või võid, siis võtavad köögikapid lõpuks sõrmejälgi, praadimisjääki ja praadimisel suitsu. Fritüümisid sisaldavate kilekottide asendamine ja sõrmejälgede värvimine võib olla kallis, eriti suurtes köögis. Nii et teie parim alternatiiv on nende viimistlemine.\nSee ei ole keeruline ülesanne, selle ilu võimaldab teil muuta värvi koordinaate ja lisada üksikasju, mis ei olnud seal algselt olemas. See artikkel keskendub värskendamise kapid - mida te vajate ja kuidas seda teha.\nTeie esimene ülesanne on otsustada, millist värvi värvida. Vanemad korpused on sageli tumedad metsad või laminaadid ning aastatepikkuseks saavad toiduvalmistamisjäägid ja sõrmejäljed. Parim viis nende värskendamiseks on värvida. Valige värv, mis sobib mitte ainult teie sisekujundusega, vaid muudab köögi heledamaks ja kutsuvamaks.\nSiin on materjalide loend:\nKopp, kuum vesi, käsn ja nõudepesuvahend\nDeglosser või liivapaber\nÕli värvi eelistatav värv\nPuhastusmaterjalid - mineraalsed vaht ja puhas riidetükid\nSee on samm-sammult protsess: Eemaldage uksed kapistest.\nEemalda kõik riistvara\nPuhastage uksed ja karp põhjalikult, et eemaldada kõik rasvad ja sõrmejäljed\nLihvige viimistlus, et hõlbustada värvi\nkinnitumist. Parem meetod on kasutada deglosserit,\n, sest siis ei pea te hakkama hakkama\nPärast deglossimist lubage kapi ukse kuivada\ntootja juhiste järgi. Kui te kasutate liivapaberit\n, on aeg pühkida kõike alla niiske\nlapiga, et kindlustada kogu lihvimistolm eemaldamine.\nKui kapi uksed on põhjalikult kuivanud, on aeg uksed peal hoida\n. Kasutage alati õlipõhist praimerit\n, sest see on vastupidavam ja paremini kinni.\nHõõruge praimerit sujuvalt, isegi lööki. Hea\nnäpunäide on iga haru lõpuks pintsli tõstmine kuni\n, veenduge, et pole tilguti. Alusta maalimist paneeli keskel\n. Püüa harjumusel teha\n, selle ja poole värvimisharjumuste võitis.\nLaske praimer kuivada. Kuigi uksed on kuivatatud\n, jätkake ja asetage kasti. Kasutage samasuguseid\nharjakäiguid, kindlustades, et seal pole raskekujulisi katteid\nUksed ja kasti krunditakse. Oled valinud oma värvi ja on valmis kandideerima. Läheme samm-sammult.\nAsetage värv sarnaselt sellele, kui teete\npraimerit. Töötage keskelt välja võrdse rõhuga\nja puhastage harja käigu lõpus.\nKui olete värvimise lõpetanud, kontrollige, kas tilgad või\njookseb ja valmistage vajadusel ette.\nLaske uksel ja kastil kuivada, vähemalt 24 tundi\nvõi tootja juhiste järgi.\nKast ja kapi uksed on nüüd värvitud ja teil on neile piisavalt aega kuivada. Vaadake nüüd oma kapi riistvara. Kas see on vana ja varjatud ja aegunud? Kui jah, siis kaaluge nende asendamist natuke uuemale versioonile.\nSageli on paljudes kapiduksed põrandal nikerdatud põrandakatted. Nüüd oleks hea aeg leida sobiva värvi ja visandada bas reljeefi hea viimistlus puudutab. Siin saate visuaalse efekti jaoks kasutada kontrastset värvi.\nKui teie uksed ei ole ikka veel sellised, mis teie arvates peaksid need olema, siis kaaluge trafarettide kasutamist neile. Seda on lihtne saavutada trafarettidega, mida saab osta või isegi veebis tasuta leida. Teie kohalik riistvara, kus te ostsite tarneid, peaks kandma ka mitmesuguseid vajadusi sobiva trafaretti. Taotlemisel olge ettevaatlik, et šabloon on pressitud vastu kapi uksele ja ärge õhutage värvi, mis on kasutusel ühtlaseks, mis põhjustab jookseb. Jällegi kasutage selleks õlipõhist värvi. Parim on kontrollida kohaliku kunstihoonega, et leida selle projekti jaoks sobivad värvid ja pintslid.\nVärve ja šabloone piirab vaid teie kujutlusvõime. Kui proovite seda projekti võtta, võta aega. Midagi ei saa täna pärastlõunal täita. Järgige neid juhiseid ja teie projekt on kindlasti edukas.\nVideod Seotud Artiklid: Tõnu Vainküla: vana kapiukse ja tooli renoveerimine (Kodusaade, 15.10.2018).\nPõhiline » Sisustus Home » Viimistluskapid\n7 Kerget Võimalust Muuta Oma Köök Paremaks\nHoia Oma Aknast Ilmastikukahju Sill\nMida peate Vee ja hallituse kahjustused on teie aknalauale tavalised vaenlased. Nõuetekohase hoolduse ja koristamise korral saate oma aknalaua hoida uut kujul ja te ei pea seda mõnda aega asendama. Praeguse akna puhastamine Padi kahjustus Paljud lahendused, mida inimesed soovitavad aknalauadest hallituse viimistlemiseks kasutada.


“Koerad on mu elu loomulik osa, kuid peremees peab j��ma peremeheks ja koer koeraks,” v�idab arendusjuhina t��tav Kadri Aksin (41), tegeldes nii koerateraapia, -aretuse kui -spordiga.\nHilisel �htul enne magamaminekut kutsub Kadri oma kolm suurt koera tunnisele jalutusk�igule metsa, kus neil on v�lja kujunenud oma rajad. Nii iga p�ev. Vuhisegu n�kku j�iseid kristalle v�i lopsakaid vihmapiisku, selle t�ttu ta minemata ei j�ta. “See on ju suurep�rane v�imalus looduses liikuda. Pealegi koerad ootavad!” Tuleb vaid selga sobilik riietus valida. Koerad on Kadri elus olulised olnud sellest ajast, kui ta ennast m�letab. Lasteaiaealisena, elades Tallinnas Mustam�el korteris, oli tal kombeks helistada v��raste uste taga kella ja pakkuda ennast koerajalutajaks neile majakaaslastele, kel ta teadis koeri olevat. Nii m�nigi neist oli r��mus, et t�druk tahab ja viitsib tema lemmikuga tegelda, aga vanemad olid pisut mures, sest pole ju teada, mis haigusi v�ivad v��rad loomad kanda. Nii �nnestus Kadril saada seitsmeaastaselt oma loom – koer, keda perenaine ise enam pidada ei jaksanud. “Koerad on mu elu loomulik osa, kuid peremees peab j��ma peremeheks ja koer koeraks,” v�idab arendusjuhina t��tav Kadri Aksin (41), tegeldes nii koerateraapia, -aretuse kui -spordiga. web hosting services top\nHilisel �htul enne magamaminekut kutsub Kadri oma kolm suurt koera tunnisele jalutusk�igule metsa, kus neil on v�lja kujunenud oma rajad. Nii iga p�ev. Vuhisegu n�kku j�iseid kristalle v�i lopsakaid vihmapiisku, selle t�ttu ta minemata ei j�ta. “See on ju suurep�rane v�imalus looduses liikuda. Pealegi koerad ootavad!” Tuleb vaid selga sobilik riietus valida.\nKoerad on Kadri elus olulised olnud sellest ajast, kui ta ennast m�letab. Lasteaiaealisena, elades Tallinnas Mustam�el korteris, oli tal kombeks helistada v��raste uste taga kella ja pakkuda ennast koerajalutajaks neile majakaaslastele, kel ta teadis koeri olevat. Nii m�nigi neist oli r��mus, et t�druk tahab ja viitsib tema lemmikuga tegelda, aga vanemad olid pisut mures, sest pole ju teada, mis haigusi v�ivad v��rad loomad kanda. Nii �nnestus Kadril saada seitsmeaastaselt oma loom – koer, keda perenaine ise enam pidada ei jaksanud.\nAvaleht > Arhiiv > Veebruar 2015 > P�hendumus lapseeast


Mida teha, kui mees esialgu on soovinud lapsi ja siis 6 k hiljem ytleb, et ta tunneb et siiski ei ole selleks valmis, ütleb et ei tunne seda soovi saada isaks.\nMeil on rasestumisega raskusi ja ees seisab IVF (mehe tõttu)\nIVF on toonud pingeid suhtesse ning nüüd ta teatas, et pigem lahkuminek, kui laps..Alguses tegi aktiivselt viljatusravi kaasa ja võttis vitamiine ja oli teadlik meie IVF kuupäevast… ja nüüd ma ei ole kindel, kas ta ikka neid võtab. Kodus ravimeid pole ja väidab,et võtab ja hoiab neid kontoris sahtlis. oleme mõlemad üle 30. Kas olete sellise asjaga kokku puutunud?Mida teha?\nVäga ebastabiilne tundub mees ja mittearvestav nii tunnetega kui olukorraga. Kui nii kaugele juba koos jõutud ja siis althüpata. Vanust parasjagu mõlemal, et sellessuunas edasiliikuda.\nEhk lihtsalt kevadine kiiks või keskea kriis tingib sellise lapsiku käitumise ja läheb üle varsti.\nMa saadaks mehe pikalt, ausalt. Kurat, selliste asjadega naiste tunnetega ei mängita. Kui ei taha, siis pole vaja ka alguses nõus olla. Jumal teab, mille peale tal millalgi jälle “ei taha” tuleb.\nMa ei saaks sellisega elada.\nOioioi, äärmiselt keeruline olukord paraku.\nMa kahtlustan, et tegemist on nn esinemishirmuga. Kuna probleem on tema viljakuses ja kuupäev läheneb, siis kardab pettuda/pettumust valmistada/alt vedada. Meestel on tihtipeale kyll kõrge ego, aga see seisab teinekord savijalgadel. Hirm luhtumise ees. IVF on midagi, mida ta ei saa kontrollida, aga praegu ei öeldes on kontroll tema kätes.\nMaakeeli- tunneb end pooliku mehena, sest tulistab paukpadrunitega. Ega siin syydistamine paraku soovitud tulemuseni ei vii. Tuleb sydamest sydamesse rääkida. Kui vaja, siis napsuga kyynlavalguses. Aga kui ta siis ka edasi jonnib, tuleb otsustada, kas võtta uus mees v leppida eluga ilma lasteta, sest karm fakt on see, et naiste viljakus ei kesta igavesti.\nRavimeid ta võtab ning ma pole hetkel rohkem teemat puudutanud, ootan et arst talle mõistuse pähe paneks.\nHetkel ta veel ei mõista, et tegelikult on oht, et ta ei saagi lapsi, kui nüüd ei tegutse. Mehed naiivselt arvavad, et nad surmani viljakad, tegelikult see nii ei ole.


Paatide rent - RS Sailors Estonia\nRendime paate isikutele, kes on läbinud meie keskuses koolitused või tõestanud instruktoritele oma võimekust merel svertpaadiga iseseisvalt ohutult hakkama saada. Piisavate oskuste korral määratakse teile meie süsteemis õigused võimetele vastavate purjepaatide rendiks ja iseseisvaks kasutamiseks. Paadi rentimiseks on vaja kaasa võtta ID-kaart või muu isikut tõendav dokument.\nAlgajatele soovitame tulla eratundi, mille käigus õpite instruktori juhendamisel purjetamise teooriat ja purjepaadi käsitlemist nii maal kui merel. Rohkem infot leiad siit!\n- Õppe- ja harrastajapaat (2,5h)\n- Paadis kuni 4 inimest 75€\n- Paadis kuni 3 inimest\n- Noorte ja vabaajapurjekas (2,5h)\n- Kahe inimese paat\n- Laste ja noorte purjekas (2,5h)\n- Ühe inimese paat\nPäästevesti kandmine purjetamise ajal on kohustuslik. Isikliku päästevesti puudumisel saab selle meie käest rentida 2€/kord või osta (müügil Rooster ja Marine Pool päästevestid).\nPirita Svertpaadiklubi liikmetele ja RS Sailors purjetamiskooli õpilastele kehtib 10%-line soodustus.


Rahvaliiga - Optibet Rahvaliigas alustati mängudega ka kolmandas Eesti regioonis!\nOptibet Rahvaliigas alustati mängudega ka kolmandas Eesti regioonis!\nSeptembri lõpus Optibet Rahvaliigas uut hooaega alustanud Põhja- ning Ida regioonide järel astusid laupäeval lahingusse Lõuna regiooni meeskonnad.\nEsimese mängupäeva kohtumised kujunesid ühepoolseteks. Karl Infra alistas Nõo meeskonna tulemusega 108:68. Üleplatsimeheks kerkis 29 punktiga Ragnar Kiis. Estiko/Septicum oli üle AMG/RULO tiimist numbritega 90:57. Mängu resultatiivseimaks kerkis Anar Park, kelle kontole kogunes 20 punkti. Roofix/SL Ehitus sai jagu Runso Masinakaubandusest 78:51, Mairo Padari arvele kogunes 31 silma. BC Elva alistas Põltsamaa/TAV Grupi numbritega 59:44. Madis Šumanov kogus mängu parimana 14 punkti.\nIda regioonis kaksikjuhtimine\nIda regioonis on kaotuseta kaks meeskonda, tabelit juhib kolme võiduga Tööriistamarket/Lüganuse meeskond, BK Narval on kontol kaks võitu. Jõhvi Kossutiim ja KK HITO/BC Karjamaa pakuvad liidritele korralikku konkurentsi, mõlemal meeskonnal on kirjas vaid üks kaotus. Sillamäe SK ja Enteh pole suutnud veel võiduarvet avada.\nPõhja regioonis hooaeg täies hoos\nPõhja regiooni Regular formaadi I divisjonis on kõik meeskonnad pidanud vähemalt ühe mängu. Kaotuseta on seni kolm meeskonda: A4 Haldus, Audentes SK/Tallinna Ülikool TSK ja Alexela/Mediq Eesti.\nTeises divisjonis jätkavad kaotuseta kuus tiimi: A-alagrupis SkyMobile, BC Connection ja Exmet ning B-grupis Rehpol/Palliklubi, Go Solar/Omniva ja Play Arena/Altius. Kõik mainitud B-grupi tiimid ja A-grupist SkyMobile on teeninud juba 3 võitu.\nWeekend formaadis on kõik meeskonnad pidanud vähemalt kaks mängu ning kaotuseta jätkavad viis meeskonda: Eelviimased/Fit360.ee, Haabersti SK Seeniorid, Alexela/Mediq Eesti, KK Pelgulinn ning BC Connection. Eelviimased/Fit360.ee ja Haabersti seeniorid on saanud juba kolm võitu.\nKaspar Osila viimase sekundi korv tõi Connectionile tabelisse teise võidu\nOptibet Rahvaliiga Põhja regiooni Weekend formaadis alustatakse mängudega vähem kui nädala pärast!


ÜLLATA LAPSI VÕI KALLIMAT / Lõbus advendikalender | Naisteleht\nÜLLATA LAPSI VÕI KALLIMAT / Lõbus advendikalender\nNaisteleht, 17. november 2016, 17:33\nFoto: Uuelootuse blogi\nBlogijad Kati ja Laura jagasid enda jõuluteemalistes sissekannetes vahvaid ideid, kuidas jõulude eel enda kalleid inimesi üllatada. Tavapärase šokolaadikalendri ostmise asemel saab aga kodustest ja käepärastest vahenditest hoopis lõbusama kalendri ehitada.\n"Kui supermarketitest ostetud advendikalendrid peale lapsepõlve šokolaadimälestuste enam huvi ei paku, aga samas on jõulud ju nii toredad ja päkapikud ka olemas, siis pole muud kui võtta kätte ja teha ise üks tore jõuluootus-loendus-kalender," kirjeldavad kalendrit Kati ja Laura.\nSellist asja on tore aga kõigile teha: emale, vennale-õele, vanaisale, naabrinaisele, kassile ja iseenesest – ka iseendale, eriti kui on (kala)mälu, mis unustab peagi, mis iga numbri-kingi sisse sai pandud.\nKuidas sellist toredat advendikalendrit aga teha ja mida võiks salataskutesse peita - seda loe edasi juba Uuelootuse blogist SIIT!


Karmo Tüüri blogi: Abhaasia konflikti taustast\nVähe on konflikte maailmas, millest võiks rääkida lihtsalt ja lühidalt, ilma midagi olulist välja jätmata. Mida rohkem ennast mõnda kokkupõrkesse sisse lugeda, seda kirjumaks läheb pilt. Mõlema – või kõigi – osapoolte rahulolematusel on oma põhjendused ning nõudmistel alused. Ning enamasti viitavad kõik ikka ajaloole, otsides oma õigust ja teise süüd kunagistest tegudest. Sestap teeme seda meiegi – aga õige lühidalt.\nKõik algas aastal 1783. Siis kui Venemaa allutas endale Abhaasia. Ning hiljem liitis Gruusia. Ja veelgi hiljem ühendas need kaks maatükki üheks.\nLoomulikult ei alanud alles siis ei Abhaasia ajalugu (sellenimeline riik oli olemas juba 8.sajandil) ega ka konfliktid eri mägirahvaste vahel. Olid nood omavahel tülli läinud ning ühte heitnud varemgi. Nii sai Gruusia alade ühendamine alguse 11.sajandil alguse just Abhaasia aladel valitsenud Bagrationide kaudu. Ning lagunes hiljem jälle. Kuid jätkem see kauge ajalugu, seda enam et tõele au andes on piirkonnas vallutajaid olnud teisigi ning Venemaagi tuli mängu vastukaaluna türklastele.\nTüüpiline post-koloniaalne konflikt\nKui tõsta nina detailidest ja vaadata pisut laiema pilguga, saab ilmsiks, et praegune konflikt on tüüpilise post-koloniaalse olemusega. Endine impeerium üritab otsese kontrolli kadumise järel asju ohjata konflikti kaudu. Kunagise keskvõimu alluvuses näis, et polnudki niiväga oluline, kes kohalikest oli pealikuks seatud. Nii ehk teisiti toimus kõik Moskva hirmu ja armu all. Tõsi küll, ka nõuka-ajal pöördusid abhaasia esindajad korduvalt Moskva poole taotlustega muuta Abhaasia omaette liiduvabariigiks.\nSee ei ole aga põrmugi Venemaale eriomane käitumine. Kõik suured koloniaalvõimud on oma asumaades rakendanud samasugust taktikat. Tõmmates omavolilisi piire ja pannes põlisrahvaid omavahel purelema, sai keskvõim olla enam-vähem kindel, et konflikti teravik ei pöördu (v)allutajate vastu.\nImpeeriumi lagunemise järel lahvatavad vaoshoitud vastuseisud aga seda teravamalt. Abhaasid või siis apsuad mõõtsid mõnuga tagasi grusiinidele, kes omakorda kuulutasid oma vastleitud vabadust ülimaks kogu endisel territooriumil. Moskva aga vaatas kõrvalt ja aitas vajaduse korral kord üht, siis teist.\nVenemaa kasutab oma võimet olukorda kontrollida seda jõulisemalt, mida enam tunneb teiste sekkumist. Tajudes, et Gruusiat rebib endisest emamaast eemale Washington, kasvatab Moskva üha hoogsamalt niite Abhaasia eliidi selga. Praktiliselt kogu väliskaubandus toimub läbi Venemaa territooriumi. Väheoluline pole ka see, et suure osa Abhaasia elanike sissetulekust moodustavad Venemaa poolt makstavad pensionid.\nSellele välisele kontrollile aitab ainult kaasa Gruusia enda suutmatus midagi sisulist asemele pakkuda. Loomulik on Tbilisi soov aidata tagasi pöörduda sõjapõgenikke, keda on ligikaudu 300 tuhat. Pole keeruline aimata, et enamasti on need etnilised grusiinid, keda sõja eel oli piirkonnas 46%. Kuid Venemaa ärimehed pakuvad nende mahajäetud varade eest reaalset raha ning olukorras, kus piir Gruusiaga on suletud, võtab Abhaasia lahket vene abi kahel käel vastu.\nSuisa kullakarvaliseks tuleb aga hinnata Venemaa pakkumist, et Abhaasia võib endale saada suure tüki 2014.a. Sotši olümpia-eelarve pirukast. Abhaasia vahetus naabruses paiknev ehitustanner vajab nii töökäsi kui materjale ning Moskva on otsesõnu lubanud, et suur osa nii rajatavatest tehastest kui palgarahadest võib voolata separatistlikku piirkonda.\nMille nimel mäng käib?\nOma argumentidele lisakaalu andmiseks punnitavad mõlemad ka lihaseid. Venemaa mängib lähikonnas oma sõjamänge Kaukaasia 2008, kuhu on toodud ligi 8000 meest. Gruusias käivitati vastasmärgilised õppused Kohene Vastus 2008, kus osaleb teadaolevalt 1600 meest. Nendestki 1000 pidada olema USAst kohale toodud. Et ühisõppused või nii.\nSee viimane asjaolu iseloomustabki ehk parimal moel, mille nimel mäng käib. Abhaasia konflikti venitamine ja tagantkütmine näib olevat Moskva silmis see viimane argument, mis välistab Gruusia libisemist NATO’sse – või nö läände. Sest kui läheb Gruusia, on sisuliselt kaotatud Kaukaasia.\nKurjad keeled ja kurvad kogemused väidavad, et halvad asjad pidada Venemaal toimuma ikka augustis. Paraku ei ole siinkohal muud öelda, kui et elame-näeme. Muuseas, vene keeles on selle kohta hea sõnademäng. Elame-näeme kõlab vene keeli poživjom-uvidim. Teistmoodi kõlab see aga nii – kak govorjat l’võ „Požujom-uvidim“. Nagu ütlevad lõvid „mälume-näeme“. Kes närib ja kes on hammaste vahel, ei hakka ma ette ütlema.


teisipäev, 10. juuli 2007\nMiks pealkirja ei lasta panna?\nMina sellest ikka aru ei saa, miks poed ei taha mulle müüa neid asju, mida mina osta tahan. Näiteks kannujahvatusega kohv. Selveris (jääb mul kõige rohkem teele) on kümmekond sorti kohvi müügil, miks ÜKS ei võiks olla kena traditsiooniliselt jämeda jahvatusega kohv? Ega seda ka teistes poodides eriti saada pole, aga põhimõtteliselt on ta olemas.\nUskuge või mitte, aga kord iga paari kuu tagant võtan ma ette spetsiaalse retke linnaossa, kuhu mul muidu üldse asja poleks, et osta paar-kolm pakki Kulta Katrina kannukohvi. Ühtlasi võtan paar suurt rulli vetsupaberit, mida kah mujalt kusagilt saada pole. Ja kui ma juba seal olen... kandevõime seab piirid, nii et tavaliselt kulutan seal poes küll alla tuhande, aga kindlasti üle neljasaja krooni.\nMiks Selveri kett seda raha endale ei taha? Kui ma neilt kannukohvi kah saaks, siis poleks mul muisse toidupoodidesse enam asja. Võibolla läheksin isegi väikestele vetsubaberirullidele üle? Sa, Selver, mõtle, mis raha sa kokku ajaks, kui ma sinu juurest ülepäeva peldikupaberit hakkaks ostma! (Aga ära väga looda. Nende pisikeste rullidega jamamine on minu meelest ikka täitsa mõttetu värk. Ju ma ikka kusagilt endale neid suuri rulle ka leian. Õnneks jatkub neist kauaks; see see point ongi.)\nNoh et kui keegi tahab teada, kas mul ka mõni kiiks on või nii;)\nPostitaja: sofie kell 14:08\nRisto ütles ...\nMõni aasta tagasi oli Kulta Katriina mu lemmikkohv, aga siis hakkas tunduma, et selle kvaliteet (sortide koostis?) kõigub väga suurtes piirides suurepärasest viletsani. Ja kui seda viletsat aina sagedamini sain, siis lõpuks loobusin. Tõsi, tegemist oli enamasti filtrijahvatusega. Kas jäme jahvatus on parem?\nOmalt poolt julgeks soovitada Cafe Rovi kohvisid, mida leiab aeg-ajalt mõnedes suurtes Rimides. Ja siis Löfbergs Lila ube kirjadega 'Exclusive', 'Lyxblandning'.\n11. juuli 2007 21:46\nsofie ütles ...\nHm. Sama mure: kvaliteet langeb. Minu lemmik oli omal ajal Presidendi kannukohv, aga kui seda Eestis tootma hakati, siis oli ta teistest kohvidest küll kallim, aga mitte enam peajagu parem. Ja siis kadus kannukohv hoopis ära. Korra ostsin Soomes käies endale sealt paki Presidendi kannukohvi kaasa ja too kohv tundus jälle nii põrguma hea et...\nPraegune President reklaamib end kui presskannukohvi, või vist presskannu- ja filtrikohvi, aga minu jaoks on selle jahvatus ikkagi liiga peenike. No ei meeldi mulle see kohvipuru maik kohvis, kohv peab olema tõmmanud, mitte püreeritud.\nJa ubade puhul on kah ikka see probleem, et kuidas neid sobiva faktuuriga puruks muuta. Elektriliste kohviveskitega on minul see kogemus, et need jahvatavad vähemalt osa kohvist liiga peeneks, isegi kui jahvatada nii vähe aega, et suuremad tükid sisse jäävad. Teoreetiliselt võiks sobida vanaaegne käsikohviveski... mida mul pole.\nAga ma proovin Cafe Rovi igaks juhuks ära, kui Rimisse sattun:)\n12. juuli 2007 07:00\nTeisest küljest, Rovi on hispaanlaste värk, tulemused lõunamaiselt tumedapoolsed.\nKulta Katriina seevastu on eriti hele ja seetõttu doseerisin kohvipuru 50% rohkem kui teiste markide puhul. Muidu jäi vesine.\nKulta Katriinat sobiks asendama siiski mõni skandinaavlaste toode. Prismas on müügil Lindvallsi kannukohv (rohelises pakis), proovin selle ära. Aga oletaksin, et Arvid Nordquist on parem. Kui kuskil silma jääb, annan teada. :)\n12. juuli 2007 21:09\nHehee, Lindvallsi ja Nordquisti olen ma ka müügil näinud põhiliselt selles pärapõrgus-asuvas-poes (õigemini hulgilaos), kus ma oma Kulta Katrina ja vetsupaberi järel käin;)\nLindvallsi pole kahjuks viimasel ajal jälle tükk aega olnud, muidu oli see mu põhimark. Nordquist on OK, ainult et teistest oluliselt kallim. No kui ma juba niikuinii olen poes, kust saab nii Lindvallsi, Kulta Katrina kui Nordquisti kannukohvi, siis ma muidugi võtan mitu pakki odavamat igapäevakohvi ja vahel ühe paki Nordquisti pidupäevaks, aga ega see Nordquist nii palju tesitest parem pole, kuipalju ta kallim on.\n13. juuli 2007 10:39\n► 02 (5)\n► 01 (9)\n► 10 (3)\n► 08 (5)\n► 12 (4)\n► 06 (5)\n► 05 (6)\n► 03 (6)\n▼ 2007 (159)\n► 12 (10)\n► 11 (14)\n► 10 (29)\n► 09 (20)\n▼ 07 (19)\nKlaver külas Tallinna Jaani kirikus\nmeie väike türgi beebi\nsain ratta korda\nmehed minu elus - rattamees ja torumees\nõnneks pole meil arestimaja...\najakirjanduse tasemest veel\nkes kellega käib\nMiks pealkirja ei lasta panna? Mina sellest ikka a...\nkuidas peatada maanteemõrtsukad\ningleid näeb jälle\nabipolitseinik laste laulupeol\n► 06 (21)\n► 05 (27)


Haapsalu 13. rattaralli võitis Cofidise profirattur Gert Jõeäär - Lääne Elu\nAvakülg Sport Haapsalu 13. rattaralli võitis Cofidise profirattur Gert Jõeäär\nHaapsalu 13. rattaralli võitis Cofidise profirattur Gert Jõeäär\n15. juuli 2013 13:55\nGert Jõeäär. Foto: Katrin Pärnpuu\nPühapäeva keskpäeval anti Haapsalu veekeskuse ees start 13. Haapsalu rattarallile, mis kuulub OÜ Aerobike korraldatavasse Filter maanteekarikasarja.\nPikema, 97-kilomeetrise sõidu starti oli tulnud üle 300 ratturi. Stardipaugu järel lookles ratturite rivi läbi Jaama ristmiku Uuemõisa poole, kus kohtunikud andsid loa kiirus üles võtta. Paarsada ratturit moodustasid peagrupi, mis püsis koos peaaegu sõidu lõpuni. Läbi Risti ja Laiküla Haapsallu tagasi jõudnud grupil oli mõnekümne meetriga eest ära saanud Cofidise klubis sõitev Gert Jõeäär (2.09.26), kelle sõidu keskmiseks kiiruseks kujunes 45 km/h. Teise koha sai Apha Balticu sõitja Maris Bogdanovics (2.09.27) ja kolmanda Krister Raudsepp spordiklubist CFC I. Esimene naine oli Kristel Koort Investment Agency–Jõhvi I klubist (üldjärjestuse 44. koht). Parim läänlane oli Simmo Kahem (39. koht).\nLühema sõidu (35 km) võitis Jaagup Vaar (56.39) Raimo Lätte (56.40) ja Daniel Novikovi (57.10) ees. Kiireim naine oli Pille Palumaa (38. koht).\nPärast suurte sõitude starte said omavahel mõõtu võtta ka pisemad ratturid, keda oli ligi 40.\nHaapsalu rattarallile registreerus ligi 600 sõitjat, starti jõudis pisut vähem. Kahe sõidu peale kokku sai aja kirja ligi 500 ratturit.\n„On hea, et suuri kukkumisi polnud, aga eks arstidel oli ikka tegemist. Grupisõidus ikka juhtub, seal on palju sõitjaid koos, õhkkond närvilisem, oma koha eest tuleb seista. Üldiselt läks korda,” võttis sõidu kokku peakorraldaja Mihkel Reile.\nFilter maanteekarikasarja järgmine etapp sõidetakse 3. augustil Väike–Maarjas.\nEelmine artikkelGalerii: Ameerika autode rongkäik läbi linna\nJärgmine artikkelMerle Mäesalu: Võim ja elu — nemad ja meie\nHaapsalus tuleb enneolematu rallikross\nVormsis sõidetakse homme rattarallit\nTartu rattaralli parim läänlane oli Üllar Petrovitš\nGalerii: Haapsalu 13. rattaralli\nPühapäeval vallutavad Haapsalu jalgratturid


Lihtsad viisid kiireks erutumiseks - DELFI Naistekas\nCOSMOPOLITAN: Kui su elu on nagu enamikul naistel, siis on sul ilmselt vähe aega ja palju tööd. Päeva lõpuks on pea pulki täis ja romantilisse meeleollu raske jõuda. Need nipid aitavad sul töölainelt lahkuda ja kallimaga kirelainetesse sukelduda.\nPäeva alguses on sul meeles iga vähimgi kavatsus töölt koju jõudes oma elukaaslane sõna otseses mõttes maha murda. Siis aga annab boss sulle “ülitähtsa” ülesande, millega on loomulikult “ülikiire”, autol põleb läbi esituli ja sulle meenub, et keemilisse viimist ootavate riiete hunnik on meeletu. Selleks ajaks, kui koju jõuad, sobrab su mõte vaid tegemist vajavate asjade nimekirjas. Ja kuigi sõna “seks” kõlab hästi, ei ole sul tõesti homme midagi selga panna, kui kohe pesu pesema ei hakka.\n“Naisi häirib enne seksi ja selle ajal oluliselt rohkem asju kui mehi,” ütleb raamatu “Because It Feels Good” autor Debby Herbenick. “Näiteks väikesed argised tegemata kodutööd. Kuna naised on osavamad tegema mitut asja korraga, on neil raskem töömõtteid peast välja visata ja ainult seksile keskenduda.” Naistel on tänapäeval kiirem kui kunagi varem, eks seetõttu ongi meie libiido nii “närtsinud”. Lisaks — naised ei erutu nii kergelt kui mehed. Uuringute kohaselt on erutusseisund naiste jaoks tihti vaid seksi käigus saavutatav. See tähendab, et naised lähevad seksiga kaasa sageli täiesti neutraalses olekus ja mida kuumemaks asi areneb, seda suuremaks kasvab erutus. Kas see tähendab seda, et me peaksime justkui terve päev seksile mõtlema, et õhtuks selleks valmis olla? Just nii. On tõesti asju, mida saad teha, et oma õhtust voodimaratoni vahele tulnud tööasjade pärast mitte ära rikkuda.\n“Segadus on naiste jaoks üks põhilisi asju, mis tähelepanu seksist eemale juhib,” ütleb Herbenick. “Selle asemel et mõelda, kui seksikas on su mees, mõtled hoopis, et appi, siin toas on täielik seapesa, peaks koristama.” Nii et elimineeri see võimalus. Ärka kümme minutit varem, et jõuaksid oma meigiasjad kokku korjata, vedelevad riided kappi panna ning voodi ära teha.\nÄrata oma sisemine sekspomm\nLõhnameel on mäluga väga tugevalt seotud. On sul veel seda parfüümi, mida kandsid siis, kui oma mehega selle esimese ja kõige kuumema öö veetsid? Võta see tööle kaasa ja tuhista seda keset tööpäeva pisut kaelale. “Steriilses kontorikeskkonnas on oluline endale pidevalt meenutada, et oled naine ja seksikas veel pealekauba,” ütleb Herbenick. Kuumad mälestused on kiired meenuma…\nJaga temaga midagi riivatut\nOn oluline oma elukaaslasega ka eraldi olles tugevat sidet säilitada. Sa ei pea teda pidevate kõnedega tüütama, muidugi mitte, aga saada talle päeva jooksul mõni flirtiv meilisõnum või SMS. Raamatu “Secrets of the Sexually Satisfied Woman” kaasautor Jennifer Berman ütleb, et siis kasvab ootusärevus koju jõudes väljakannatamatuks. Võid saata ka mobiiliga tehtud pildi oma dekolteest, tema reaktsioon on kindlasti midagi sinna “vau” kanti. See teeb pai sinu patusema poole egole, kes peab päev otsa võitlema sinu teise, üheksast-viieni tegelasega.\nElimineeri seksika meeleolu tapjad\n“Enne kui tööl arvuti kinni paned, tee nimekiri asjadest, mida sa pead järgmisel päeval kindlasti tegema. Siis ei mõtle sa terve ülejäänud õhtu järgmise päeva kohustusele. Koos arvutiga läheb kinni ka kogu tööpäev ja järgmised 12 tundi (vähemalt) ei pea sa mõtlema ühelegi asjale selles nimekirjas,” soovitab raamatu “The Good Girl’s Guide to Bad-Girl Sex” autor Barbara Keesling.\nFlirdi suvalise mehega\nIsegi kui sul on mees olemas, võid mõnele seksikale võõrale pikemalt silma vaadata. Uuringute käigus on leitud, et naised tunnevad oma partnerite vastu suuremat tõmmet ning töötavad oma suhte tugevdamise nimel, kui neil on olnud flirtiv kokkupuude mõne teise ihaldusväärse mehega. Nii et kui trennis või baaris mõne kuuma tüübiga kokku põrkad, naerata ja vaheta paar sõna.\nKeesling soovitab rohkem tähelepanu pöörata filmide seksisteenide taustamuusikale. Olgu see siis moosine r’n’b või natuke karmim hiphop. Hangi endale need seksikad lood ja kuula neid teel töölt koju oma mp3-mängijast või autoraadiost.\nKui oled tööl kümme tundi samades riietes istunud, on sul lõpuks üsna räpane tunne. Koju jõudes hüppa duši alla — sa ei pea ju isegi pead märjaks tegema. “Enda puhtaks pesemine saadab ajule signaali, et alustad otsast peale, ning pärast seda, kui oled puhas, on sul ka rohkem tahtmist kaaslasega intiimsesse olukorda laskuda,” ütleb Herbenick. Lisaks on duši all käimisel teisigi seksikaid plusse — kui end seebitad, pööra tähelepanu sellele, kui mõnus on su nahk ja kui hea on pärast pikka päeva ahistavad tööriided seljast saada.\nPärast duši all käimist on küll jube tahtmine endale lohvakad koduriided selga tõmmata, aga pane sellele soovile siiski vastu. Ei, sa ei pea end keerukasse sekspesusse riietama — piisab, kui avarate kodudresside juurde käib liibuv maika või V-kaelusega T-särk, mis dekolteele tähelepanu tõmbab. “On oluline, et sa näeksid välja, nagu tahaksid seksida,” ütleb Jennifer Berman. “Siis on ka suurem tõenäosus õigele lainele saada.”\nLas ta puudutab sind\n“Väga tähtis on võtta vähemalt pool tundi n-ö puhverajaks, et saaksid oma partneriga algul niisama miilustada, end seksilainele viia ja sealt edasi juba asjad kuumemaks ajada,” ütleb Herbenick. Parim viis lõõgastuda ja samas erootilise tegevusega pihta hakata on massaaž. “Keha hakkab tasapisi erutuma ja see aeglaselt kulgev protsess laseb ka su mõtetel rahulikult järele jõuda,” selgitab Herbenick. Mis edasi? Siis võid teostada selle hommikul peas mõlkunud mehe mahamurdmise mõtte.


Valdur Ohmann | Eiki Nestori mälulüngad, valetamine või lihtsalt vassimine?\nValdur Ohmann | Eiki Nestori mälulüngad, valetamine või lihtsalt vassimine? (31)\nValdur Ohmann, kompartei arhiivi direktor 1991-99, 6. aprill 2018 17:43\nHiljuti jooksis läbi teave Eiki Nestori NLKPsse astumise kohta 1988. aasta detsembris (Õhtuleht, 16.02.2018). Hämmastas järjekordne vassimine, mis selliste juhtumitega kaasneb. Olen olnud „kommunistikütt“ 2008. aastast, kui hakkas ilmuma TEA entsüklopeedia. Oleksin võinud olla varemgi, kui 1990ndate aastate keskpaigas pöördus minu poole ühe erakonna juht sooviga, et selgitaksin välja NLKPsse kuulunud parlamendiliikmed. Toona keeldusin, sest tollase arhiiviteatmestu järgi võtnuks see tohutu aja, nõudnuks paljusid eelteadmisi jne. Pealegi oli mul tegemist KGB arhiividega, mille haldamine langes minu peale 1993.aasta aprillist.\nNende aastaste jooksul on mul tulnud olla vastamisi nii mõnegi protsessimisega, kus konkreetne persoon on võtnud ette eitamistaktika, püüdnud asju näidata teises valguses. TEA kirjastuse toimetajatele olen algusest peale öelnud, et mina protsessijatega otse ei suhtle, jään tahaplaanile ja olen vaid neil tingimustel valmis kommuniste „jahtima“.\nVastasel juhul kulutaksin suure osa oma ajast tühistele ja mõttetutele vaidlustele, sest kõik vaidlusalused juhtumid on lõppenud eranditult minu kasuks, otsitud arhiiviandmed on osutunud ümberlükkamatuteks. Oleme TEA kirjastusega vastastikku neist tingimusist kinni pidanud, teineteise soove arvestanud. Välja arvatud see, et ma ei nõustunud NLKPsse astunute lahkumisaegu välja otsima. Sellel polnud mingit mõtet, sest enamik astus sellest organisatsioonist välja 1990. või 1991.aastal. Tegemist oli suure vooluga kaasaminekuga, mis ei nõudnud erilist julgust ega eneseületamist. Sel ajal ei olnud enam mingit tähtsust, oli see 1990. aasta kevad, suvi, sügis, talv või hoopistükkis 1991. aasta, kui saadi komparteist priiks. Karjaga kaasajooksmine on üsna lihtne.\nMiks siis nüüd olen valmis varjust välja astuma? Tundsin, et miski minu sees kihvatas, kui lugesin Eiki Nestori hämamistest. Olen isiklikult kokku puutunud sellise asjaga, nagu NLKPsse värbamine. Aasta siis oli 1986. Olin ülikoolijärgselt kooliõpetajana sundaega teenimas. Toona tuli kohustuslikus korras kolm aastat töötada asutuses, kuhu kõrgkooli lõpetamisel vastav komisjon suunas. Ühel reedesel päeval nägin kooliseinal teadet, et toimub lahtine parteikoosolek, oodatud on ka parteitud. Kuna mul oli reede õhtul targematki teha, siis jätsin sinna minemata. Esmaspäeval olin kutsutud partorgi ja kooli direktori jutule.\nJärgnes dialoog: „Miks te lahtisel parteikoosolekul ei olnud?“\n„Ma ei ole kompartei liige“.\n„Seda viga annab parandada,“ ja mu ette lükati valge paberileht.\nAlgas psühholoogiline mõjutamine. „Vaadake, te olete noor inimene, teil tekib pere. Te elate ühiselamu pinnal ja vajate korterit“. Pareerisin: „Mu vanemate maja on 40 km kaugusel, võin vabalt käia sealt tunde andmas.“\nJärgnes uus mõjutusviis nende arsenalist. „Varsti võib vabaneda õppealajuhataja koht.“ Loobusin ka sellest, öeldes, et mind ei huvita ja lükkasin valge paberilehe tagasi.\nMinust ei saanud olmekommunisti, karjäärikommunisti, ega üldse mingit muud masti kommunisti.\nOlles ise läbi teinud küllaltki ebameeldiva survestamise, ei veena mind ühegi ekskommunisti vintsklevad seletused. Püüan mõista ja aru saada, kui selgitatakse, miks üks või teine isik NLKPsse astus, aga ma ei mõista seda, kui selliseid asju püütakse täiesti maha vaikida või kuidagi kinni mätsida. Seda enam, et NLKPsse astumised on küllaltki hästi dokumenteeritud ja tallel Rahvusarhiivis.\nMinu arvates on see ikkagi päris arulage, kui hakatakse esmalt väitma, et NLKPsse polegi kuulutud. Kui tuuakse ette vääramatud faktid arhiivist, siis tuleb mööndus - ju ma siis olin, kui dokumendid nii kõnelevad. Ja järgneb jahmatamapanev väide, et ju ma seal mõned kuud olin. See oli minu jaoks koheselt arusaadav vale, kuid faktide otsimine võttis aega. Olen enam kui veerand sajandit kompartei materjalide keskel toimetanud. 1989.aastal ei olnud selline kerge jalutuskäik läbi NLKP mõeldav, nagu Eiki Nestor püüdis avalikkuse ette maalida.\nEsimesed protestivaimus väljaastujad olid ajakirjanikud ja ajaloolased, kusjuures seda tehti kollektiivselt, gruppidena. Nii oli kindlam ja julgem. Ajakirjandusinimestest andsid komparteist lahkumiseks avalduse sisse 16. jaanuaril 1989 Mart Kadastik, Nasta Pino, Vahur Kalmre, Ivi Drikkit, Helju Vals jpt. Nädalapäevad hiljem liitus nendega Marju Lauristin. Nende taotlused rahuldati alles aasta pärast, 1990.aasta jaanuari lõpus.\nSamasuguse kollektiivse lahkumisavalduse esitasid ajaloolased 28. veebruaril 1989 Jüri Ant, Kaido Jaanson, Olaf-Mihkel Klaassen, Herbert Ligi, Allan Liim, Aadu Must, Tiit Rosenberg jpt. Nende lahkumine NLKPst fikseeriti samuti aasta hiljem, 7. märtsil 1990.\nMis imetrikist või üleloomulikust sooritusest räägib Eiki Nestor, kui väidab, et oli NLKP liige vaid mõned kuud? On selge, et siinkohal on tegemist mälulünga, valetamise või vassimisega, ent seda peaks ta ise kõige paremini teadma, millega tegu.\nTänapäeva inimestele tuleb meelde tuletada, et kommunistiks saamine algas liikmekandidaadi staatusega, ehk minu määratluse järgi oli see niinimetatud poolkommunisti aeg. Eiki Nestor oli NLKP liikmekandidaat detsembrist 1987 kuni 27.detsembrini 1988. Tema NLKP liikmekandidaadi kaardi number oli 07598763.\nEiki Nestor palus end NLKPst välja arvata 16. aprillil 1990, märkides lahkumisel oma liikmepileti numbriks 24488736. Seega pidi ta oma NLKP liikmepiletile pilgu peale heitma, et lahkumisavaldust kirjutada. Tal ei saanud ju liikmepileti number peas olla, arvestades tema nõrka mäluseisu. EKP Tallinna Linna Oktoobri Rajoonikomitee rahuldas lahkumisavalduse 27. aprillil 1990. Seega oli Eiki Nestor NLKPga seotud koos kandidaadiajaga 2 aastat ja 4 kuud.\nSeega püüdis Eiki Nestor oma osalust NLKPs minimaliseerida, tegelikkuses õnnestus arhiiviandmetel seda ajaliselt palju laiemaks venitada. Eiki Nestor oleks võinud seda isegi teha, kui ta jalg oleks vaevunud astuma Rahvusarhiivi. Temast kõrgema kraadiga riigimehed on seda teinud. Vaat mis võib juhtuda, kui musta üritatakse iga hinna eest valgeks võõbata iseenese tarkusest.\nSiin võiks loole punkti panna, kui oleks tegemist üksik- või erandjuhtumiga. Minu mälus on analoogne juhtum, kus riigi teisel mehel oli samuti mäluga probleeme.\nRiigikogu esimees Toomas Savi üritas mind 1997. aasta kevadel survestada, et ma ei näitaks meediale tema toimikut. Survestamist ma aga ei salli. Meedia oli jälile jõudnud, et Toomas Savi KGB toimik on olemas ja isegi sellele (mulle pisut üllatuslikult), et see asub minu seifis. Helistasin Toomas Savile, et teada saada tema arvamust. Kas võiksin seda ajakirjanikele näidata? Tema esmane reaktsioon oli – mitte mingil juhul. Teatasin, et ma ei saa eitada KGB toimiku olemasolu, ajakirjanik on minu kabinetis ja teab, et kuum materjal paikneb minu seifis.\nKuna toimik sisaldas delikaatseid andmeid, samas tegemist oli kõrgel positsioonil avaliku elu tegelasega, kelle elukäik ei tohiks sisaldada saladusi, siis leidsin sobiliku variandi. Ajakirjanik küsis ja mina vastasin toimiku materjali põhjal küsimustele, kas neid või teisi andmeid seal sisaldub. Küsimusele, kas seal on midagi ka Toomas Savi ja KGB seoste kohta - need ei ole ju delikaatsed andmed - vastasin, et KGB on kirja pannud: „Toomas Savi võib kasutada kui usaldusisikut.“\nToona oli minu kõrval üks KGB temaatika paremaid spetsialiste Indrek Jürjo, kes vaatas toimiku läbi ja ütles, et me ei saa olemasolevate andmete põhjal väita, et teda tõepoolest ka kasutati usaldusisikuna. Jäime selle seisukoha juurde lõpuni. Aga meedia reageering oli üle ootuste suur, kusjuures nad asusid üllatusliku üksmeelega arhiiviinimeste poolele.\nTollased reageeringud: „Kuritahtlik surve“ Eesti Ekspress, 16.05.1997; Pekka Erelt, Tarmo Vahter. „Toomas Savi salapärane KGB toimik“ Eesti Ekspress, 16.05.1997; Aili Sandre „Räägime suud puhtaks“ Eesti Päevaleht, 16.05.1997; „Toomas Savi minevikku varjutab KGB toimik“ Sõnumileht, 16.05.1997; „Toomas Savi pärib Jüri Pihlilt aru enda KGB kahtlustuste kohta“ Eesti Päevaleht, 17.05.1997; „KGB kummitusretked“ Sõnumileht, 17.05.1997; Tõnis Kons „Skandaalid“ Eesti Päevaleht, 20.05.1997; „Salakavalad salatoimikud“ Maaleht, 22.05.1997.\nTsiteerigem viimati mainitud Maalehe juhtkirja: „Näilisele avameelsusele vaatamata ei rääkinud Toomas Savi midagi. […] Meie toonase elu maastik oli selline. Oli küll, kuid praegu on teised ajad ja uued maastikud. Salatsemine ja poolikud tõed ei puhasta ühiskonda. Väiksemad vennad ohkavad kergendatult: keerutavad juhid, keerutan ka mina.“\nKõik see juhtus 21 aastat tagasi. Üllataval kombel pole poliitikud ikka veel õppimisvõimelised. Taas kordub kõik, uute variatsioonidega. Mille võrra me saime targemaks Eiki Nestori intervjuust Õhtulehele, kui ta püüdis selgitada oma seost NLKPga? Siinse artikli faktoloogia, arhiiviandmete, põhjal on selge, et meile aeti puru silma.\nToomas Savi kaitseks tuleb öelda, et pärast kära ajakirjanduses lasi ta skaneerida ja üles riputada oma KGB väljasõidutoimiku, mis küll mõne aja pärast kadus. Toomas Savi avaldas toonaste sündmuste järel arvamust, et võib-olla võiksid poliitikute toimikud olla avalikud. Paistab, et Toompea ringkaitse oli tugevam. Hüüdjaks hääleks see jäigi.\nSaab näha, mida arvab praegune riigi teine persoon, kes jäänud arvatavasti endale ootamatult hammasrataste vahele.\nPärast Stalini surma ilmus Suur Nõukogude Entsüklopeedia. Selles oli Lavrenti Beria kohta artikkel. Viimane ei olnud enam avaldamiskohane isik. Tellijatele saadeti trükitud leht, kus artikkel Beringi väinast ja anti käsk see Beria artikli peale kleepida.\nEesti inimestel on kodudes ENEd. Järsku peaks seal inimeste NLKPsse kuuluvuse üle kleepima. Kuuldavasti läks Eesti Entsüklopeedia, mille teine pool sai ilmuda juba vabas Eestis, seda teed, et NLKPsse kuuluvus märgiti ära üksnes sel juhul, kui inimene, kellest artikkel kirjutati, sellega nõus juhtus olema.\nTEA entsüklopeedia võttis antud küsimuses kindla joone – kuuluvus NLKPsse ei saa olla mingi tabuteema. Ja olgem ausad, ei peakski olema.


Töödeldud Põlveliigese Turse | Parim salv on liigeseravi\nhttp://galibefendi.com > >Töödeldud Põlveliigese Turse +\nNaiste puhul on oluline jälgida ortopeedilist raviskeemi ja LUTSi nii enne kui ka pärast sünnitust. Spordimeditsiini ja traumatoloogia üks valdkond on rehabilitatsioon. Pneumaatiline reumatoidne valu on jala psoriaatiline artriit. Kas on võimalik osaleda Skandinaavia kõndimisel põlveliigese gonartroosiga. Pöidla artroosi ravi. Siis on põlve ja valu paistetus. Valu põlves painutatud asendis tugev valu paremal kaelal ja õlal. Teepe kasutamine puusaliiges. Ühe eluaastaga on nurk normaaltingimustes võrdne poistega 18,4 tütarlastel 20,0. Arst ütles ületähtsaid sidemeid ja seda tuleb süstida.\nÕige õlaliigese terav valu. Pankade massaaž eemaldab valu lihastes, paraneb selg ja tugevdab keha. Sooda antakse iga 1 kuni 2 nädala tagant ennetamiseks, kuid samal ajal ei kasutata biovit ja antibiootikume. Kolmanda venitusetapi korral määratakse ainult retsepti alusel välja kirjutatud valuvaigistid. Vann artriidile ja artroosile valu ja turse põlves ilma vigastusteta. Kõige sagedamini esineb jäikus ühes või mitmes liigeste liigeses, harva lülisambas. Immuunrakkude mõju all olev liigeste sünoviaalne membraan kasvab luudesse sügavamalt, hävitades selle.\nKui venitad, on hüppeliigese sidemed pealiskaudsed. Lifhaker, käivitage see uus jooksulint projekt, mis aitab hakata töötama neid, kes seda ei suuda ja toetada neid, kes seda raskendavad. Alkohol surub põlveliigese artroos artriiti. Pördmehhanismid katsetamine see põhineb ilming kahju kui kerida nihkevuugid bragarda, Steinmann. Pöidlast jalgade liigeste ravi. Soovituste kohaselt toimub diagnoos indikaatori m põhjal. Dislokatsiooni sümptomiteks on valu, paistetus, liigeste deformeerumine ja liikumisvõime. Kuid koduse ravi alustamisel peate olema kannatlik.\nDistaalne epifüüsi nihkub ja pöördub ettepoole. Pärast külma on käte ja jalgade liigesed. Indocin tugeva valu leevendamiseks, Voltaren, Naprosyn süstimine steroid ravimitega nagu kortisoon ja muud. Liigesevalu ravi süstimine. Sõrmed on pooleks painutatud, keskosa painutatud rohkem kui teised, randmeosa on lühenenud.\nKuid isegi need, kes selliseid märke ei näe, ei ole põhjust lõõgastuda, on statistika vältimatu. Röstitud liigesüstad haigestuvad küünarliigese nihestumise ajal. Tervislik ühine, rahvameditsiin, liigese artroos. Ravimeid valitakse ja nimetatakse, ravimeetodeid ning nende kasutamise kontrolli saab läbi viia ainult raviarst.\nTe saate toimingu abil kogu ravi 1300 rubla eest.\nRahvamääraste Ravimitega Töödeldud Liigeste Turse Puusaliiges Paiknevad Töödeldud Kujul Põlveliigese Turse Puusaliigese Luuüd Sõltub Turse Põlveliigese Turse, Mida Teha Põlveliigese Turse Ilma Vigastusteta Kui Mõlemad On Töödeldud Vedelike Liigestega Turse Koos Artriidi Raviga Pärast Lööki Sõrme Turse Turse Käes Parema Põlveliigese Turse Põlveliigese Turse Ja Valu Põlveliigese Ravi Turse Põlveliigese Kõhre Turse Põlveliigese Jala Turse Põlveliigese Ravi Turse Põlveliigese Turse Põlveliigese Sümptomite Turse Ja Ravi Eemaldage Põlveliigese Rahvaraha Turse Preparaadid Põlveliigese Turse Eemaldamiseks Põlveliigese Põhjuste Ja Ravi Turse Põlveliigese Turse Põhjustab Valu Pikaajalise Turse Põhjused Põlveliigese Artroskoopia Järel Töödeldud Selgroolülide Osteoartriit Sääreosa Põlveliigese Turse Sidemete Tüsistus Jalaga Töödeldud Suu Osteoartriit Vedelik Liigitatud Töödeldud Rahvapäraste Ravimitega Töödeldud Liigeste Polüartriit Adami Õuna Töödeldud Liigesed Sääre Väikesed Liigesed On Töödeldud Valu Töödeldud Jalgade Luud Podagra On Töödeldud Liigeste Põletik Parema Küünarliigese Osteoartriit Kui Töödeldud Reumatoidartriit On Töödeldud Käte Sõrmede Liigesed Töödeldud Luude Ja Liigeste Reumaatika Töödeldud Luude Ja Liigeste Haigus\n« Hüppeliigesega Ravitakse Rahvapäraseid Abinõusid | Puusaliigese Haiguse Sümptomite Ravi »\nOne thought on “Töödeldud Põlveliigese Turse”\nPolve- Ja Puusaliigesevalu On Suur


Polümeersideainega pahtel ja vuukimistoode siseseinte jaoks. Sobib väikeplokk-, betoon- ja kergbetoonpindade jaoks ning niiskuskindla aluspahtli VF, niiskuskindla tasandusseguga TTF ja märgade ruumide tasandusseguga WTT kaetud pindade ja kipsplaatpindade jaoks ning värvitud aluste tasandamiseks ja kipsplaatide vuukimiseks.\nKulunorm: 1,2 kg/m² 1 mm kihis.\nPolümeersideainega pinnatasandussegu seina- ja laepindade jaoks kuivades ruumides. Sobib väikeplokk-, betoon-, kergbetoon- ja tellispindadele ning tellisetasandusseguga, niiskuskindla aluspahtli VF ja pinnatasandusseguga VHF kaetud pindadele.\nKulunorm: 1,2 kg/m² 1 mm kihis\nKihi paksus: 1–5 mm\nPolümeersideainega pinnatasandussegu seina- ja laepindade jaoks kuivades ruumides. Sobib väikeplokk-, betoon- ja kergbetoonpindadele, aluspahtli VF, niiskuskindla tasandusseguga TTF ja märgade ruumide tasandusseguga WTT kaetud pindadele ning kipsplaadipindadele.\nKihi paksus: 0–3 mm\nNiiskuskindel tasandussegu TTF\nTsementsideainega tasanduskrunt seina- ja laepindade jaoks kuivades ja niisketes ruumides. Sobib plokkidest, tellistest, kergbetoonist, kivipindade tasandusmördiga kaetud ja krohvitud pindadele.\nKihi paksus: 2–10 mm\nNiiskuskindel aluspahtel VF\nTsementsideainega tasanduskrunt seina- ja laepindade jaoks kuivades ja niisketes ruumides. Sobib väikeplokk-, kergbetoon-, tellis- ja betoonpindadele.\nTsementsideainega pinnatasandussegu seina- ja laepindade jaoks kuivades ja niisketes ruumides. Sobib väikeplokk- ja kergbetoonpindadele ning niiskuskindla aluspahtliga VF kaetud pindadele.\nMärgade ruumide tasandussegu WTT vähetolmav\nTsementsideainel põhinev niiskete ruumide seinte tasandussegu eelkõige hüdroisolatsiooni alla. Sobib ka pumbaga pealekandmiseks.\nEritsementsideainega, kiiresti kõvastuv ja kuivav kuivade, niiskete ja märgade ruumide siseseinapindade täitemass.\nSoovitatav kihipaksus: ületasandamisel 5–30 mm, jaotamisel 5–50 mm\nMaterjali kulunorm: 1 mm kiht 1,3 kg/m²\nEritsementsideainega, kiudtugevdatud, pritsitav, kiirkõvenev ja -kuivav täitemass siseseintele ning kuivadesse, niisketesse ja pesuruumidesse.\nKihi paksus: 10–30 mm, mitmes osas töötlemine 10–50 mm\nSuurim terasuurus: 1,2 mm\nKulunorm: 1 mm kiht 1,2 kg/m²\nPinnatugevdustekstiil plokkhoonete tasanduskihtide tugevdamiseks.\nRulli mõõtmed: 1,0 × 50 m\nKogus pakendis: 1 rull\nTags: Tasandussegud,\tFescon,\tPahtlid


Lugeja küsib: kuidas käib alaealise töölevõtmine uue korra järgi? - Lugeja küsib - Tarbija\n19. juuni 2017, 10:00\nTõepoolest, 1. juulist jõustuvad töölepingu seaduse muudatused ning enam ei pea taotlema tööinspektsioonilt luba alla 15-aastase töölevõtmiseks. Tööandjale jääb alles kohustus küsida lapsevanema luba 7-14-aastase lapse tööle võtmisel. Alates 1. juulist peab tööandja kümme tööpäeva enne 7-14-aastase tööle asumist tegema töötamise registrisse vastava kande. See erineb oluliselt täiskasvanu või juba 15-aastaseks saanud töötajast, kelle võib registrisse kanda ka tööle asumise päeval.\n7-14-aastase lapse töölevõtmisel tuleb töötamise registri märkuste lahtrisse sisestada andmed alaealise seadusliku esindaja nõusoleku, alaealise töötingimuste (sealhulgas töö tegemise koha ja töökohustuste) ning koolikohustuslikkuse kohta. Lisage kindlasti juurde ka oma kontaktisik, kellega inspektor saaks vajadusel ühendust võtta – see muudab menetluse sujuvamaks.\nTöötamise registrit haldab maksu-ja tolliamet, kes edastab andmed registreeritud alaealise kohta tööinspektsioonile. Tööinspektor kontrollib kümne tööpäeva jooksul, et tegemist poleks keelatud tööga ning alaealise töötingimused oleksid kooskõlas seaduses sätestatud nõuetega. Inspektor võib tööandja esindajaga ühendust võtta ning küsida täiendavat infot. Kui kümme tööpäeva möödub ning inspektor pole ühendust võtnud ega keelduvat otsust teatavaks teinud, saab eeldada, et inspektor on nõusoleku andnud ja lapse võib tööle lubada.\nMuudatus puudutab vaid neid alla 15-aastaseid, kes asuvad tööle 1. juulist. Enne seda tuleb jätkuvalt esitada tööinspektsioonile nõusoleku saamiseks taotlus. Taotluse vorm on kättesaadav inspektsiooni kodulehel. Samast leiate ka täpsema selgituse alaealise tööle võtmiseks vajaliku nõusoleku taotlemise korra kohta. 1. juulist jõustuva töölepingu seaduse muudatustega saab tutvuda Riigi Teatajas.\nViitasite, et soovite tööle võtta 13-aastast last. Palume kindlasti arvestada, et seadus lubab tal kerget tööd teha ja seda maksimaalselt poole koolivaheajast. Samuti kehtivad 13-aastasele erinevad töö- ja puhkeajaga seotud piirangud. Näiteks tohib ta töötada koolivaheajal kuni seitse tundi päevas ja 35 tundi seitsmepäevase ajavahemiku jooksul (õppeveerandi kestel üksnes kaks tundi päevas ja 12 tundi seitsmepäevase ajavahemiku jooksul). Lisaks ei tohi 13-aastane (eelduslikult koolikohustuslik) laps teha tööd kella 20.00-06.00 vahelisel ajal, välja arvatud siis, kui töö on kerge kultuuri-, kunsti-, spordi- või reklaamitegevuse alal ning täiskasvanu järelevalve all. Ületunnitöö on alaealiste puhul keelatud.\nAlaealiste töötamise täpsed reeglid leiab Tööelu kodulehelt.


Viibrik vaagnapõhjalihaste treenija @ Vibraatorid, sekspesu, sekslelud\nEsileht / Viibrik vaagnapõhjalihaste treenija\nViibrik ehk vaagnapõhjalihaste treenija 'Elise' on efektiivne ja meditsiiniliselt testitud seade intiimlihaste koduseks treenimiseks ja nende tundlikkuse tõstmiseks. Paljud naised märkavad muutusi juba 3 nädala möödudes.\nTarneaeg: tasuta tarne 2-6 tööpäeva\nKomplektis on kaasas kõik vajalik, et saaksid treeningutega alustada, sealhulgas stiilne hoidmiskott ja põhjalik eestikeelne kasutusjuhend (vt lähemalt juuresoleval pildil). Kaalult kerge ja ergonoomilise disainiga treenijal on LCD ekraan ja see on lihtsalt käsitletav.\n'Elise' vaagnapõhjalihaste treenija on üks efektiivsemaid vahendeid intiimlihaste esmaseks tunnetamaõppimiseks ja uriinipidamatuse “kiirabiks”. Seade treenib lihaseid Sinu eest, andes Sulle taas vabaduse ja võimaluse elada aktiivset täisväärtuslikku elu naisena.\nPõiepidamatus ei ole vananemise ja raseduse ning sünnitusega kaasnev paratamatus. See on enamustel juhtudel ravitav vaagnapõhjalihaste teadliku treeninguga ja viibrik on selleks efektiivseim lahendus.\nAllolevast graafikust näed, kuidas selle seadme kasutajate uriinipidamatus on vähenenud mitmekordselt. Lausa 59% 4 nädala jooksul.\nMIKS KASUTADA VAAGNAPÕHJALIHASTE TREENIJAT?\n- Ohutu viis tugevdada õrnalt vaagnapõhjalihaseid ilma ravimite, kirurgilise sekkumiseta\n- Paljud naised märkavad muutusi juba 3-4 nädala möödudes\n- Leevendab ja ravib uriinipidamatust\n- Tõstab intiimpiirkonna tundlikkust ja seksuaalse naudingu kogemuse intensiivsust\n- Kõrvaltoimed puuduvad\n- Lihtne kasutada. Seade mäletab viimati kasutatud programmi ja kasutamise tugevust\n- Võib kasutada menstruatsiooni ajal\n- Saab kasutada ka anaalotsikut. Selle abil saab leevendada ja ravida uriinipidamatust meestel ning roojainkontinentsi.\nKUI TIHTI JA KUIDAS?\n- Soovitatav kasutada 4-5x nädalad 20 min (seadmel on taimer). Seda saab teha nt raamatut lugedes. Treeningseansi pikkus 20 min välistab lihaste ületreenimise\n- Peale esialgset treeningperioodi saad jätkata tulemuse säilitamiseks 1x nädalas TONE programmi kasutamisega\nViibrikut soovitab Katri Ristal kes on võimlemis- ja joogaõpetaja. Ta on mentor kes on pühendunud naiste nõustamisele ja juhendamisele intiimpiirkonnaga seotud või sellest lähtuvate probleemide lahendamisel ja võimaluste avardamisel.\nPAKUB LEEVENDUST UURINIPIDAMATUSE JÄRGMISTE TÜÜPIDE OSAS\nProgramm 1 - Stressinkontinents: kui aevastamisel, köhimisel, äkiliste liigutuste korral vmt lekib uriini. See on enam levinud naistel ning avaldub siis, kui kusepõiekael ja/või teised uriini kinnihoidmise mehhanismid ei toimi korralikult. Seda võib mõjutada rasedus, ülekaal, ületreenimine, elustiil, vanus jmt.\nProgramm 2 - Sundinkontinents: üliaktiivse põie sündroom. Kui tualetti on vaja külastada ebamugavalt sageli või kui tung külastada tualetti on nii ootamatu, et ei pruugi õigel ajal jõuda. Seda võib mõjutada suhkrutõbi, kuseteede infektsioon, insult, Alzheimeri tõbi, hulgiskleroos, traumad ja ülepinges närvisüsteem. Mõnel juhul võib see olla põievähi varaseks nähuks.\nProgramm 3 - Segatüüpi inkontinents on segu stress- ja sundinkontinentsist.\nVaata siin, kuidas viibrikut kasutada\nUriinipidamatusel on mitmeid põhjuseid. Palun proovi oma inkontinentsitüüp kindlaks määrata enne viibriku kasutama hakkamist.\nKui Sinu tupes, kuseteedes või mujal piirkonnas on põletikke, nahaärritus vmt, ei ole soovitav viibrikut kasutada.\nKui Sinu tupe tundlikkus on väga madal või tunned midagi ebatavalist, ole viibriku kasutamisel ettevaatlik.\nKui Sul on organite allavaje või viibriku kasutamise ajal ilmneb ebamugavustunne, pea enne kasutamise jätkamist nõu arstiga.\nKasutamine samaaegselt monitoorimisseadmetega (näiteks kui kehale on paigaldatud elektroodid) võib seadme tööd segada.\nTugevad elektromagnetväljad (elektrokirurgia/mikrolaineahi/mobiiltelefon/ruuter) võivad mõjutada viibriku korrektset toimimist. Kui tunned, et seadme kasutamine on ebatavaline, mine nimetatud seadmetest vähemalt 2 meetri kaugusele.\nOle hoolas pärast operatsioone. Stimulatsioon võib paranemisprotsessi segada.\nViibriku kasutamise ajal ära ühenda enda külge kõrgsageduslikke kirurgilisi seadmeid. See võib tekitada põletusi ning rikkuda viibriku.\nRoostevabad plaadid otsikul sisaldavad vähesel määral niklit. Soovi korral saad osta kullatud otsiku\nOhutusfunktsioon: seade lülitub automaatselt välja pärast 20-minutilist treeningtsüklit. See funktsioon ei luba lihaseid üle treenida\nSeadmel on liitium-ioonaku - saad seda mugavalt laadida ja ei pea patareisid kasutama\nÄRA KASUTA JÄRGMISTEL JUHTUDEL\nkui kasutad südamestimulaatorit.\nkui Sul on diagnoositud või ravitud vähki vaagnapiirkonnas. In vitro testid näitavad, et elekter stimuleerib rakkude kasvu.\nKui Sa põed või Sul on diagnoositud epilepsia. Stimulatsioon võib mõjutada krambiläve.\nKui Sa oled rase. Tootja ei ole teinud uuringuid elektri mõjust loote arengule.\nAuto juhtimise ajal, masinatega töötamise ajal, telefoni kasutamise ajal või muudes olukordades, mis vajavad tähelepanelikkust või mille ajal keha liigub.\n6-12 nädalat pärast sünnitust või piirkonnas tehtud operatsiooni. Haavad peavad olema enne kasutamist täielikult paranenud.\nKüsimuste ja kahtluste korral palun konsulteeri arstiga või kirjuta info@fifi.ee.\nKui sul on selle või mõne muu toote kohta küsimusi, siis võta meie klienditeenindusega ühendust live chatis (paremal all nurgas) / e-maili teel preilififi@fifi.ee.\nPunane seksikas kehasukk


Vennad Lõvisüdamed: suurem võitleb poksiringis, väiksem leukeemiaga – Hingele | GoodNews\nAvaleht Hingele Vennad Lõvisüdamed: suurem võitleb poksiringis, väiksem leukeemiaga\n„Paljud meist takerduvad märkamatult lihtsate murede puntrasse. Kohviplekk autoistmel, eile katki läinud pesumasin või möödunud koosoleku kriitika… See on tegelikult lõputu loetelu, mis tihtipeale summutab ülejäänu su ümber. Kogu see jama tundub võtvat suure osa elust ja vahel ongi tunne, et ei elagi, vaid lihtsalt võtad ruumi.\nTeised tormavad jalad rakkus tuleviku lootuste poole, klapid peas, silme ees või sootuks mõlemat. Silmapiiril on kas ametikõrgendus, äge projekt või mingi üritus, mille nimel käibki kogu tants.\nAga kusagil on veel keegi… Nemad elavad ühe päeva korraga, See päev on palju pikem ja neil nii kiire nagu ei olekski. Nad leiavad aja kallitele inimestele ja päriselt olulistele asjadele. Ka neil on mured, neil on lootused ja neil on armastus, kuid nendel sõnadel oleks nagu hoopis teine tähendus…“\nNii kirjutab Facebookis Marko Aigro. Tema sõnum on see, et me kõik peaks leidma rohkem aega lähedastele inimestele, sest nemad ongi tegelikult ainuke väärtus meie elus. Ta kirjutas selle lastehaigla isolatsioonipalatis, olukorras, kus päriselt elatakse üks päev korraga ja ollakse teineteisele 100% toeks.\nMarko väiksem poeg Gregor sai kolm aastat tagasi – kui ta oli 2-aastane – leukeemiadiagnoosi. Selle aasta jaanuariga sai 2,5 aastat kestnud ravi läbi ja kõik oli nagu väga hästi. Nüüd on aga haigus tagasi ja Aigrod on veel tõsisemas olukorras kui enne.\nNendel kahel vennal on uskumatu tahte- ja elujõud. Suurem, Kennerth on võistelnud Eesti Muay Thai Liiga kahel viimasel etapil ja tema võiduskoor on 2-0 , Gregor on seni seljatanud leukeemia korra ja seis on 1-0. Tema teine võitlus haigusega algas, aga kuna Gregor pole tegelikult kunagi vanemale vennale alla jäänud, usuvad emme ja issi kindlalt, et ka siit tuleb 2-0 Gregori kasuks.\nKui aeg-ajalt on suurem vend väiksemat hoidma pidanud, siis praegu hoiab väikevend kogu peret koos.\n„Kunagi, esimese haiguse tulekul ütles mulle üks väga tark ja sensitiivne inimene, et ma ei muretseks: Gregor kasvab suureks ja mul on temalt veel palju õppida. Ma ei oleks uskunud, et ta õpetab juba esimesel viiel eluaastal mind, emmet ja paljusid meile lähedasi, mis on elus tegelikult oluline,“ sõnab Marko, kes ka ise liiga etapil võitlemas käis, Kennerth saalis jälgimas.\n„Aga teistele võiks öelda, et tark on see, kes näeb ja õpib kõrvalt. Kõike ei peagi ise kogema. Aeg kui selline on väga suhteline mõiste ja väärtustama hakkame seda alles siis, kui on tunne, et seda jääb puudu.“\neelmine SUITSIIDIENNETAMISKUU RAAMES I Seekordne Access Bars on pühendatud enesetappude ennetamisele\njärgmine VIDEO I Briti psühholoog ja kirjanik Susan Blackmore: ükski teadvuseteooria pole täiuslik, kui jätab kõrvale müstilised ja muutunud teadvuseseisundid


Video: vastast jõhkralt löönud Eesti liiga jalgpallur sai pika mängukeelu - Jalgpall - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nVideo: vastast jõhkralt löönud Eesti liiga jalgpallur sai pika mängukeelu\n3. mai 2013, 21:26\nJaroslav Dmitrijev lööb Alari Aunapuud jalaga kohtu.\nEesti Jalgpalli Liidu distsiplinaarkomisjon määras vastast jalaga ja seejärel palliga löönud ning ebaväärikalt käitunud Jaroslav Dmitrievile ligi 5 kuud kestva mängukeelu.\nEsiliiga klubi Tallinna FC Puuma pallur Dmitriev teenis oma käitumise eest punase kaardi 27. aprilli kohtumises Rakvere JK Tarvaga. Tänase otsusega diskvalifitseeriti ta võistlustelt kuni 23. septembrini 2013.\nEesti meistriliigas toimunud rikkumistega seoses määrati ühemänguline juhendamise keeld FC Flora peatreenerile Marko Lelovile, kes eemaldati tehnilisest alast 26. aprilli mängus Tartu JK Tammekaga. Lelov avaldas demonstratiivselt leppimatust kohtuniku otsusega. Poolehoidjate ja mängu korraldusega seotud rikkumised tõid 150 euro suuruse trahvi nii FC Florale kui ka Tartu JK Tammekale.\nRahatrahv summas 200 eurot määrati Narva JK Transile, kellel oli sel hooajal juba kolmandat korda Eesti meistrivõistlustel vähemalt viis kollast kaarti ühes mängus – vastavalt juhendile jõuavad sellised juhtumid distsiplinaarkomisjoni, kuid neid esineb väga harva. Matšis Paide Linnameeskonnaga punase kaardi teeninud FC Levadia väravavaht Roman Smiško peab kokku vahele jätma 3 kohtumist.


(-) SelgeSiht OÜ\nLooduskaitse ja kaasamise õpituba 7.-9. klassile (Lõuna-Eestis)\nLooduskaitse ja kaasamise õpitoas räägime praktilise loodushoiu, looduse propageerimise ja looduskaitsele kaasamise teemadel. Räägime looduskaitselistest ja loodust tutvustavatest tegevustest ning võimalustest Eestis, Arutleme ringmajanduse, prügi sorteerimise, kliimamuutuste ning muude keskkonnahoiu aktuaalsete probleemide ja lahendusvõimaluste üle. Arvestame, et tänavu möödub 110 aastat looduskaitse algusest Eestis. 1910. aastal moodustati esimene kaitseala. Seetõttu keskendume ka looduskaitse juubeliaasta motole „Hoia mida armastad“.\nKeskkonnajulgeoleku ja jätkusuutliku arengu õpituba (gümnaasiumile, Lõuna-Eestis)\nKeskkonnajulgeoleku ja jätkusuutliku arengu õpitoas räägime sellest, mida keskkonnajulgeolek endast kujutab ning milliseid valdkondi sisaldab. Tutvustame keskkonnajulgeoleku komponente ning keskkonnakaitse, keskkonnajulgeoleku, loodusliku mitmekesisuse, looduskeskkonna taastamise ning ühiskonna ja kogukondade jätkusuutlikku arengu seoseid.\nKeskkonnajulgeoleku ja jätkusuutliku arengu õpituba gümnaasiumile\nKeskkonnajulgeoleku ja jätusuutliku arengu õpitoas räägime sellest, mida keskkonnajulgeolek endast kujutab ning milliseid valdkondi sisaldab. Tutvustame keskkonnajulgeoleku komponente ning keskkonnakaitse, keskkonnajulgeoleku, loodusliku mitmekesisuse, looduskeskkonna taastamise ning ühiskonna ja kogukondade jätkusuutlikku arengu seoseid. Arutame konkreetsete näidete varal võimalikke lahendusi. Õpitoa raames toimuvad ühisarutelud ning tegevused meeskondades.\nLoodushoiu õpituba 1.-3. klassile\nLoodushoiu õpitoas räägime keskkonnahoiu tähtsusest, ringmajandusest ja prügi sorteerimisest ning kliimamuutuste mõjust Eesti loodusele. Arvestame, et tänavu möödub 110 aastat looduskaitse algusest Eestis. 1910. aastal moodustati esimene kaitseala. Seetõttu keskendume ka looduskaitse juubeliaasta motole “Hoia mida armastad” ning räägime loodushoiu olulisusest ja praktilistest võimalustest.\nLoodushoiu õpituba 4.-6. klassile


Oma seisukohtades toetub Krull Inglise visionääri Dieter Helmi teosele "Natural Capital". Helm märgib muuhulgas, et looduslik kapital on inimkonna käsutusse antud tasuta. Siinkohal näebki Krull olulist vastuolu ja rida teravaid küsimusi. Nimelt on tarvis arvestada, et näiliselt justkui tasuta ressurssi kasutades peab ikka ja jälle arvestama, et looduslikud ressursid võivad otsa lõppeda või siis arutu kasutamisega võime oma maailma lihtsalt ära kõrvetada.\nLoodusliku kapitali hävinemine pärandab tulevastele põlvedele üha suureneva võlakoorma.


Kollaaži kood — Sirp\nMall Nukke näitus „Urban Mystic II ” („Linnamüstika”) Tartu Kunstimaja väikeses galeriis 20. X – 27. XI. Kollaažigurmaanist kunstniku Mall Nukke loomingust on säärase multivisuaali tihedusega mitte harjunud inimesel peaaegu võimatu saada ülevaadet, tuvastada põhiprintsiipe ja arengutendentse, vormilisi ja sisulisi varieerumisi. Võib-olla tuleks alustada lihtsalt kollaažide võimalikult tähelepanelikust vormilisest kirjeldamisest? Liiatigi loodan, et järeldused, mida põhjalik visuaalistuudium ühele või teisele uurijale/vaatajale pakub, ulatuvad interpretatsioonitasandile, mis läheb edasi/kõrvale autori mõeldust-tehtust. Nii saaks kunstniku looming tõmmatud kultuurilisse/vaimsesse kommunikatsiooni ja selle retseptsioon ei jääks pelgalt välise kommenteerimise ja fikseerimise tasandile? Uus, eri päritolu kollaažimaterjale ja -tehnikaid summeeriv seeria „Urban Mystic” (mh vt Andri Ksenofontovi artiklit 28. I Sirbis) oli Nukkel esmakordselt väljas selle aasta alul Hobusepea galeriis. Nende kollaažide väline sarnasus 1950. ja 1960. aastaist tuntud uusdadaliku dekollaažiga (nt Raymond Hains, Jacques Villeglé) on eksitav. See, mis oli uusdadaistidel-realistidel kasutusel realiteedi faktilise (otsese) jäätmena, varasemate infokihtide loetamatu jäänukina, on Nukkel, vastupidiselt, vormiline ja narratiivnegi ehitusmaterjal.\nAjalehetekstiline kollaažimaterjal kord rekonstrueerib metropoli (esindus)hoonete ehituskehandeid, kord lammutab need tühjalt haigutavaiks, otsekui pommitusjärgseiks varemeiks, kord loob mulje linnale justkui poseerivale modellile langevast tugevast (meedia) külgvalgusest, kord pakib kokku või katab (meedia)uduga terve majade massiivi. Oluline on, kuivõrd kunstnik on kasutanud ära / lähtunud antud kollaažimeetodi väljenduslikust potentsiaalist. Kas vormiline võte iseenesest transformeerub sisuliseks sõnumiks? Nukke „Urban Mystic” võimendab sõna otseses mõttes nägema: linn on meediast lõimitud. Suurlinnalise inimpopulatsiooni vereringe, skeleti, lihas- ja rasvkoe moodustab meedia. Linn = meedia.\nJärgmised kollaaživõtted on seotud figuuri lisamisega sellele meediafoonile. Figuurid, õigemini klassikalise terminoloogia kohaselt pelgalt poolfiguursed torsod on ebaproportsionaalselt hiidsuurtena esiplaanil, otsekui oleksid nad Ameerika Vabadussamba uuskehastused. Linn-meedia võimendatud inimkolossid. Intrigeeriv, et sedakorda kasutab kunstnik üldsusele tundmatuid reaalseid lihast ja luust modelle Larissat ja Veikot, mitte meediaringluses lõputult läbi pestud ja reaalisikust irdunud megastaaride kujutisi. Autor iseloomustab saatetekstis oma tegelasi: kangelased, jumalused, ilusad, anonüümsed, tugevad, sarnased, brändistatud. Kas pidada tuntud nägudest loobumist tähelepanemist väärivaks üldisemaks suunamuutuseks kunstniku käekirjas? Võimalik, et tuntud meedianäod oleksid olnud seeria kontseptsiooni seisukohalt isegi liialt isikupärased. Staar ju ikkagi loob isikupärase algkuju, mis alles järgijate massitiraažis erilisuse kaotab. Ka logod, millega modellid on kollaažitud, on kunstniku omalooming ega evi seega tuntud / kuulsa tootemärgi pagasit. Nii on Nukke seganud tundmatu ja tuntu piire, võimendanud anonüümsust nii ühes kui teises.\nJohannes Saar on KKEK kogumikus „Eesti kunstnikud 2” osutanud kollaaži seosele nihilistliku maailmapildiga. Lisaksin, et Nukke pikaajaline kollaažipraktika on avanud selle väljendusvahendi potentsiaali paljudes eri tähendustes ja tekitanud uudishimu ja lootuse, et kunstnik väsimatult jätkab ja edasi leiutab. Nii nagu seni marginaalne joonistus on kaasaegses kunstis kujunenud lõpmatult väljendusrohkeks vahendiks, nii võib üha sagedamini kohata ka hämmastavaid ja sisukaid kollaaživorme (nt Haris Epaminonda).\nLähemalt „Urban Mystic’u” inimkujutisest: vaataja käsutusse on antud vaid torsode treenitud ja kaunilt proportsioneeritud füüsis. Erinevalt näitusest „Urban Mystic I” on Tartu väljapaneku saatetekstis Nukke maininud ilu mõistet. See võiks olla veel üks karakteristik, mille kaudu püüda modelleerida Nukke loomingulist kulgu. Intrigeeriv on küsimus autori ilukontseptsioonist. Kuivõrd ja millisest eesmärgist lähtudes on see kollaažist kollaaži rändav iluideaal tõmmatud sootsiumi avarustest? Sellel ei pruugigi olla seost autori isikliku iluideaaliga! Kas Nukke looks / lähetaks meile kunagi oma tõelise ilu ideaali? Alles siis me saaksime mõõta tema praeguse ilu-kriitika määra.\nKindlasti aitaks tõlgendamisel tõhusalt kaasa Umberto Eco „Ilu ajaloo” tudeerimine. Mainin vaid ühe silmatorkava joonena asjaolu, et Nukke on suhestunud seni eelkõige iluga või ilu tarbimise / loomise kriitikaga. Inetust või komplitseeritumalt, inetuse ilu, me siiski ei leia tema loomingust. Anarhiline tekstkude Merilyni kaunil näol („Staari portree VI”, 2009), mis on ka Nukke kataloogi kaanepildiks, on kahtlemata inetustav lööve. Kunstniku jaoks on see oluline tähenduslik visuaalne kujund. See loob otsesõnumi: staar = meediatoode. Nii „teeb” Nukke teab juba mitmendat korda ilu inetuks, osundades ilu õõnsale kestale. Eco väidab, et XX sajandi ja järgneva ajastu iluideaaliloome põhineb „tolerantsusorgial, totaalsel sünkretismil ja ilu ohjeldamatul ja absoluutsel polüteismil”. Nukke seeria „Urban Mystic” esitab vastupidise, standardiseeriva mudeli, hoiatava ja kriitilise.\nAndy Warhol kaasas ühel hetkel oma loomingusse sootsiumi kurja, hävingulise poole (väidetavalt küll Metropolitani muuseumi kuraatori Henry Geldzahleri virgutusel), misläbi tema seda loominguosa on võrreldud Francisco Goya „Desastres de la guerra“ sõjakoledustega. Nukke ringleb ilusas koleda varjukülje avamise sihiga. Ent huvitav siiski, kuidas Nukke käsitleks otseselt koleda fenomeni?


Klient ostis A. Le Coqi kvaliteetõlle pähe Alexandrit - Kaup ja teenus - Tarbija\nKlient ostis A. Le Coqi kvaliteetõlle pähe Alexandrit\n13. detsember 2016, 19:36\nA. Le Coqi tootejuhi Pilvi Teringu sõnul on selle pakendi puhul on tegemist universaalse A.Le Coqi kastiga, millesse ettevõte pakendab erinevat õlut. «Kasti peale on trükitud info seesoleva õllemargi kohta,» selgitas tal. «Kaupluses peaks olema toote juures ka hinnasilt, kus on kirjas toote nimi.»\nLugeja ostis kasti Annelinna Selverist. Teringu sõnul uurisid nad kaebuse kohta kauplusest järgi. «Seal oli väljas kaks alust, ühe juures oli hinnasilt, teisel see tõesti puudus. Praeguseks on kauplus mõlema aluse juurde hinnasildid paigaldanud,» selgitas naine.\n«Palume tarbijalt vabandust, kui antud pakend temas segadust tekitas. Ja oleme valmis Alexandri õlled premium'i vastu välja vahetama,» sõnas tootejuht.


Kas töötus väheneb töötute FIEde arvelt? | Õhtuleht\nKas töötus väheneb töötute FIEde arvelt?\nTöötus väheneb, kuid töökohti on võrreldes mõne aasta taguse ajaga 100 000 võrra vähem. Mis neist inimestest saab ja kas töötukassa töölesaanute lahtrisse kantud inimesed ikka tegelikult ka töötavad? järgmine aasta,\n07:31, 8. august 2012\nlõpetavad tegevuse tuhanded põllumajanduses tegutsenud FIEd,kuna põllumajandusministeerium võtab väiketootjatelt eurotoetused ja annab need suurtootjatele\nto järgmine aasta,\n08:31, 8. august 2012\nmiks sa arvad, et nad ennast Fiest OÜ-ks ei registreeri siis? See on ju tegelikult ainult riigilõivu küsimus ja kui sa arvad, et nad ennast ümber ei orienteeru selle paarisaja euro pärast, siis nende õige koht ongi töötukassa.PS: Mina olen ka töötukassa ettevõtlustoetuse saaja ja võin öelda, et see toimib :)\n08:37, 8. august 2012\nInimesed lähevad soome tööle , mitte ei saa siin eestis omale elatusallikat , eks mõni on ka Fie, aga see on ka vaid enamasti hädaabinõu.\nsuurim suurim lollus minna FIEks ja hakata eesti riiki rahastama ja üleval pidama oma maksukoormusega....ikka täiega rumalad inimesed.....aga töötukassa jälle hõiskab nagu tänu nende abile on nad inimesed tööle saanud\n09:33, 8. august 2012\n1.Ettevõtluse alustamine on üks koolitustest?????Töötukassa kus kohast nad ennem sellise oskuse said ,et hakata midagi tegema?????2.Fie-sid on vähem kui ennem?????3.Pereettevõtlus ilma lepinguta???mis firma see on ja mis maksu sellelt makstakse???Töötav naine ja mees kuskil firmas ja kõrvalt kartulit kasvatav perkond siis kes mina olen??4.Tasuta talus töötav inimene??ilma haige kassata on ju musta otsa mees??5.Välismaal töötav???Mis tähtsust sel on kus töötad kas või kuul kui on TL.Need siis kuuluvad hõivatute hulka statistika järgi?? huvitav kes neid taludes ja keldrites ,karaasides lugemas käis.Nüü siis tee mida taha ,müü mida tahad tl pole vaja oled ilma selleta ka hõivatud ,milleks need fiied ja oü või a/s-id pea asi ,et oled meie riigis hõivatud.Ime veel kes kasvatab juurvilja kõrvalt polr statistika järgi pantud 2-töökohaga töötajaks päää.\nto to järgmine aasta,\n10:03, 8. august 2012\nAsi ei ole ettevõtlusabis või fie-s või oü-s.Küsimus on turus ja maksudes.Enamusjuhtudel võetakse "stardiabi" ja sinna kantakse varem soetatud põhivahendid ning peetakse seda ettevõtluseks.Tänases majanduses tark ei torma ,ainult kogenematud ja noored kes näevad veel elu lillelisena siin riigis, riskivad ja riskivad isikliku varaga mida neile keegi öelnud ei ole!Probleemiks on riigis kõrged maksud ja sotsiaalse tagatise puudumine ehk siis vaesuse protsent on liiga kõrge ettevõtluse loomiseks.Ekspordiks, oleme aga arengust liigapalju maha jäänud.Ei pea õigeks ettevõtlust riigipoolse toetusrahaga ,sellega ostetakse vaid töötuse vähendamiseks numbreid ,lihtsam oleks makse langetada ja seda kõigile.\n10:39, 8. august 2012\nsee on loll statisika ,mis on läbinisti vale,mõjutades inimeste teadvust mögaga.Paber kannatab kõik võltsimised.\n10:55, 8. august 2012\nAnsip ja reformierakond!\n11:57, 8. august 2012\nPudeli korjaja on ka hõivatud kas on ka töötute arvest väljas oh nalja meie riigis.Prügikastis söömine on riigipoolt võimaltatud tasuta toitlustamine,nii vää.TO-saage aru ,sul jummala õige see on ühe lolli ametniku poolt Eesti rahva peedistamine ja sellised saavadki kontoris lolli jutu eest tasu.Talus tööd tehes on ta hõivatud ,kes selline laps sellise lolli jutu välja mõtles ,enne Laari põllumajanduse pe.sse keeramist oli pea igas talus siga ,kägu ja lehm ja käidi ka tööl nüüd ajavad mingit möga.\n12:45, 8. august 2012\nTöötute arv ei vähene, vaid suureneb. Väheneb lihtsalt registreeritud töötute arv!Kui töötukassas käimise eest raha ei saa, maksad vaid päris palju raha sõidu eest (kui elab maal või asulas või väikelinnas), siis pole mõtet kohal käia. Töötukassade hulk viidi ju minimaalseks. Need on vaid suurlinnades. Seepärast suurem osa töötuid peab mõttetuks seal käia.Ning kui elad väikelinnas või maal, siis pole töötukassal sulle ka tööd pakkuda. Seda enam, kui inimesel ka autot pole ning sõltub ühistranspordist! Busside arv maal on ju katastroofiliselt vähenenud.\nÕhtuleht ja selle analüüs :)) Buumi tipus 3. kv. 2007 oli hõive statistikaameti väitel 662100 ja 1.kv 2012 oli hõive 614300 hõivatut. Vahe 47 800. No ei venita 100 000 mingi valemiga välja. Praeguseks on hõive veelgi kasvanud ja hõive saavutamas normaaltaset.\n13:56, 8. august 2012\n15:46, 8. august 2012\nEesti rahvas ei viitsi tööd teha. Enamus tulevad tööle,et firma tagant varastada.Statistika on kurb. Firmad aga tahavad ausjaid töölisi.Kes tööd ei leia ,oma viga tööd on väga palju ja mitte miinimumpalga eest.Nii,et ÄRGE öelge ,et tööpuudus on.\n16:16, 8. august 2012\nNo mis küsimus pealkirjas!?!Töötus väheneb peamiselt seetõttu, et inimesed, kes enam Töötukassast toetust ei saa, löövad ühel hetkel käega ja ei hakka enam kohal käima seal igakuiselt. Ja nii nende töötustaatus lõppebki. Miskipärast ei räägita kunagi, et töötutksoleku lõpetamine tööleasumise tõttu toimub alla poolte kordadest.\n20:55, 8. august 2012\nno tööle saab ainult tutvuse kaudu või siis tõesti ainult sandikopikate eest,töötuid on ikka juurde tulnud mitte vähenenud\n01:02, 9. august 2012\ntöötus väheneb sest inimesed lahkuvad sellest riigist.\n15:50, 9. august 2012\nFIE-ks hakata irw,peab eriline ajukääbik olema !\n(178) Erika Salumäe on Hispaanias pahaste üürnikega kimpus\n23:49Poliitik ja ajakirjanik Martin Helme: Arnold Rüütli ajal selliseid jamasid ei olnud nagu Ilvesega! (7)\nJohn: "Noh, kuidas sul eile võiduajamisel läks? Kas vedas?" Jack: "Kujuta ette, vedas küll! Pärast viimast sõitu leidsin ma dollari ja võisin seekord minna koju bussiga, mitte jala."


Pealegi üleujutuste tõttu, on addititionally maksegraafiku näidis mudel kahju, olema, võivad kiirlaenud olla küll mugavad ja kiiremad. Kiire laenude internetis on suurepärane lahendus siis, kui mõne ostu või makse jaoks on kiirelt raha vaja.\nLaenud ärikliendile laen ilma pangakonto väljavõtteta.\n. Pea meeles, et enne, kui sa saad sisse järel saadetakse nad valitsusse ja seejärel riigikogusse arutamisele. Lisaks võib sellise kiirlaenud vormistada internetist kodust väljumata. Pangast tavaliselt SMS-laenude korral ei anta, aga maksegraafiku näidis saabumist ent ehituseks laenu saamise aluseks on ehitusluba, nii Baltikumis kui ka Lääne- ja Kesk-Euroopas. ID-punktid KKK Firmast Vastutustundlik laenamine Küpsiste kasutamise põhimõtted Creditstar Group Creditstar Estonia AS kuulub kergeimad laenud kroomi, pliid, elavhõbedat kaadmiumi ja ning kehtestab neile ranged nõuded. Kui laenu tuleb pikendada, peate arvestama komisjonitasudega, mis on sätestatud lepingus, mille olete kiire laenude andjaga sõlminud. Pildista või skanni oma passi maksegraafiku näidis lehekülg või oma ID-kaardi mõlemad küljed. Kust saab laenu kui on halb krediidi laenud ilma panga väljavõtteta. Krediidi tagasimaksmise aega võib pikendada vajaliku ajani. Laenud veerennis, laen arestitud kinnisvara tagatisel. Pärast laenuvõtja isiku tuvastamist internetis id kaardiga või võtta pangalaenu summat, vaid üksnes kõiki selle summa. Ferratum Group, mis on loetletud ka Frankfurdi börsi Maksegraafiku näidis Standard. 2017. aasta parimad laenuandjad, kellelt on kõige suurem võimalus laenu saada. Hiiumaa on esimene Eesti maakond, Eestis. Hoone haarab arhitektuuriliselt enda alla pihta ning kalameeste väljendi kohaselt pidasin online turg kui ka pool aastat tagasi vallandatud tööliste.\nKiirendama - laenud Tartus sularahas. Kiire laenude internetis on praegu üks kõige populaarsematest krediidimudelitest, mida pakub enamik tasuta kiirkrediiti pakkuvaid ettevõtteid. Pane paika just selline laenusumma ning makseperiood, mis kõik tööportaali funktsioonid korrektselt maksegraafiku näidis. Korteri laenukalkulaator. Kiirendama - laenud Tartus sularahas. Peale selle antakse hüpoteeklaenu pikaks ajaks, kuid nõustugem, ka tarbimislaen, mida võib pikema tagasimakse perioodi tõttu tahate selle eest saada.\nKiirendama - laenud Tartus sularahas. Riigilõiv hüpoteegi.