Nominendid 2018 | Haridus- ja Teadusministeerium\nAvaleht Nominendid 2018\nToila valla Spordi- ja Kultuurikeskuse Voka Avatud Noortekeskus, juhataja\nVoka Avatud Noortekeskuse juhataja Elisabeth Purga on 2018. aastal toetanud olulisel määral noorte osalust otsustusprotsessides, aidates kaasa noortevolikogu loomisele ning viies koos noortega läbi väga edukaks osutunud üritust „Noored ja otsustajad".\nElisabeth on kaasa aidanud ka noorsootöö rahvusvahelisemaks muutmisele ja käinud noortekeskuse esindusega noortevahetusel Rumeenias. Lisaks korraldas ta tänavu maleva, mis aitas kokku tuua uue ühinenud Toila valla noored ning viis koos noortega ellu kokaklubi. Samuti algatas ta projekti, mille raames külastasid noored viit erinevat noortekeskust üle Eesti, aidates seeläbi suurendada noortekeskuste koostöövõrgustikku. Elisabeth lähtub põhimõttest, et algatused ja ideed peavad tulema noorte endi poolt ja kunstlikult ei ole mõtet tegevusi korraldada.\nMTÜ Noorte Omaalgatuse Toetamise Organisatsioon ESN – Sillamäe Noortekeskus\nIgor Malõšev on töötanud noortevaldkonnas üle 20 aasta. Sillamäe noortekeskus on tema eestvedamisel olnud Eesti Avatud Noortekeskuste Ühenduse liige juba alates 2011. aastast. Venekeelse kogukonna esindajana jagab ta alati Ida-Virumaa noorsootöö muresid, sõnumeid ja rõõme ning kannab infot edasi.\n2018. aastal on Igor korraldanud väga mitmeid põnevaid tegevusi – „Rahvusvaheline noortepäev Narvas“, East Beach Fest 201, perepäev Narvas jne, kusjuures kõiki neid aitasid korraldada Sillamäe aktiivi noored. Veel on ta aidanud kaasa ESN Noorte TV arendamisele, mis tegutseb edukalt ilma alalise toetuseta ning just Igor on see, kes leiab vahendid, et noortetelevisioon saaks jätkata. Lisaks on Igor arendanud mobiilset noorsootööd nii Sillamäel kui laiemalt, pakkudes noortele abi ja suheldes nendega kriisiolukordades, sh läbi sotsiaalvõrgustike. Käesoleval aastal korraldas Igor ka mitmeid heategevuskontserte.\nHiiumaa Noorsootöö Keskus, noorsootöö koordinaator\nKaie Pranno on Hiiumaa Noorsootöö Keskuse noorsootöö koordinaator, kes ei toimeta mitte ainult Hiiumaal, vaid tema panus valdkonda jõuab üle kogu Eesti. Hiiumaal on ta teinud näiteks projekti „Nutikas Hiiumaa“, viinud läbi maakonnaülese noortemaleva ja osalenud maakondliku kohalike omavalitsuste koostöögruppide innovatsioonikava hankes. Samal ajal on ta Hiiumaa noortevolikogu mentoriks, korraldab suvise puhkuse ajal Kõpus laste seiklus- ja loovuslaagrit ning veab vabatahtlikus korras Emmastes purjetamishuviliste noorte gruppi.\nLisaks on Kaie Eesti Noorsootöötajate Kogu esindaja riiklikus noorteinfo arendusgrupis ning Euroopa Noorteinfo- ja Nõustamise Agentuuri (ERYICA) koolitaja ning üks Digital Yintro läbiviijaid ja koolitajaid Eestis. Kaie on hakkamist täis noorsootöö spetsialist, kellel on huvi olla kõige uue ja põnevaga kursis. Tema südameasjaks on koolitada noorsootöötajaid üle Eesti.\nJõelähtme vallavalitsus, noorsootöö- ja spordispetsialist\nJõelähtme vallavalitsuse noorsootöö- ja spordispetsialist Liisi Vesselov on töötanud noortevaldkonnas 13 aastat. Ta alustas oma tööd Lagedi Põhikooli huvijuhina juba 2005. aastal ning alates 2016. aastast aitab ta arendada Jõelähtme valla noorte elu.\n2017. aastal algatas Liisi Jõelähtme valla noortevaldkonna arengukava koostamise, mille jaoks loodi vallavalitsuse juurde töörühm ning viidi läbi andmete kogumiseks noorsootöö kvaliteedi hindamine. Arengukava elluviimisega alustati 2018. aastal, kui korraldati ka Jõelähtme õpilasmalev, mis sai sel korral täiesti uue ilme. Korraldusse kaasati esmakordselt valla ettevõtjaid ning malevast valmis ka video.\nMalevas avati noorte huvidest lähtuvalt neli malevasuunda – ettevõtlus, tehnoloogia, riigikaitse ja pärimuskultuur.\nVeel kutsub Liisi kokku valla noorsootöötajaid, koolide huvijuhte ja kultuuritöötajaid ning korraldab nendega perioodiliselt ümarlaudu. Ta arendab noortevaldkonda väga süsteemselt ja teadlikult, on väga uuendusmeelne ning kutsub ellu julgeid ülevallalisi sündmusi.\nRae Noortekeskus, juhataja\nRae Noortekeskuse juhataja Mari-Liis Küüsmaa on tegelenud noorsootööga juba viis aastat. Varem töötas ta Rakvere Avatud Noortekeskuses, kuid alates 2017. aasta sügisest tõi elu teda Rae valda.\nMari-Liis on olnud toeks aktiivsetele noortegruppidele erinevate ideede teostamisel – näiteks Peetri bussipeatuste maalidega kaunistamine, mille jaoks kirjutati Nopi Üles! projekt ja saadi ka rahastus. Veel korraldati aktiivsete noorte, vallavalitsuse spetsialistide ja noorsootöötajate kaasabiga Rae valla noortefestival, kus osales üle 500 noore. Mari-Liis on muutnud Rae noorsootööd ka rahvusvahelisemaks, saades akrediteeringu välisvabatahtliku võtmiseks – 2018. aasta novembris saabuski esimene vabatahtlik Hispaaniast.\nMari-Liis ei panusta mitte ainult oma valla noorsootöösse, vaid ka üle-eestiliselt, samuti kuulub ta Eesti Noorsootöötajate Kogusse.\nHaabersti Vaba Aja Keskus (Haabersti Noortekeskus)\nHaabersti Vaba Aja Keskus on tegutsenud juba 17 aastat ning pakub erinevaid tegevusi, sh nelja tasuta huviringi (kunst, käsitöö, kokandus ja mälumäng). Noortekeskus korraldab iga-aastaselt mitmeid suursündmusi, mis haaravad kogu linnaosa noori erinevatest üldhariduskoolidest.\nHaabersti Vaba Aja Keskuse koostöö üldhariduskoolidega on ka laiemalt väga märkimisväärne, kuna noortekeskus kolis 2018. aasta sügisel lausa koolidesse kohapeale ja tutvustas seal oma tegevusi, lisaks käidi ka lasteaedades erinevaid töötubasid läbi viimas. Samuti tegeleb Haabersti Vaba Aja Keskus mitteformaalse õppimise ja formaalhariduse lõimimisega, pakkudes koolidele 13 erinevat õpituba, mida klassid saavad endale tasuta tellida.\nTegemist on endise Kuressaare Noorte Huvikeskusega, mis alates 2016. aasta septembrikuust kannab nime Kuressaare Avatud Noortekeskus Noortejaam. Noortekeskus on pakkunud tuge erinevate noorteürituste korraldamisel ning teeb tihedat koostööd Kuressaare Gümnaasiumiga, kus noortekeskus vahendab võimalusi õpitubade ja projektide läbiviimiseks ning pakub koolile tuge rahvusvaheliste koostööprojektide elluviimisel.\nNoortejaam pakub aktiivselt välja uusi vorme ja meetodeid noorte loovuse arendamiseks ning ühistegevusteks, millest tulenevalt on noortekeskus saavutanud noorte seas populaarsuse ja hea maine. Koos noortega on keskuses korraldatud projekte, mis on suunatud noorte aktiivsemale kaasalöömisele kohaliku kogukonna elus ja pakutud neile reaalseid elulisi ülesandeid.\nPärnu Noorte Vabaajakeskus on tegutsenud nüüdseks juba üle 10 aasta ja võimaldab noortele omaalgatust, osalust, heaolu ning arendab sotsiaalseid oskusi. Noortekeskus teeb igapäevast koostööd noori ümbritseva võrgustikuga, et pakkuda noortele laiemaid arenemisvõimalusi. Sellest tulenevalt soovivad ka noored ise panustada vabatahtlikult noortekeskuse arendamisse.\n2018. aastal viidi läbi mitmeid tegevusi, nagu tasuta trummiring tõrjutusriskis noortele, noorte ja partnerite tunnustamissündmus, EV100 raames noorte disainnäitus-müük ja tasuta kontsert, aktiivsete koolivaheaegade sisustamine, ülelinnalise lastekaitsepäeva korraldamine, suvised teemalaagrid ja palju muudki. Lisaks ei jää noortekeskus eemale ka erinevate arengukavade või -strateegiate koostamisest nii Pärnus kui maakonnas laiemalt.\nTaheva Avatud Noortekeskus on töötanud nüüdseks 15 aastat ning organisatsioon on eeskujuks noortevaldkonnale, tehes tugevat koostööd oma kogukonnaga – lisaks noortega tegelemisele kaasatakse aktiivselt kogukonda, seda läbi ühiste projektide, sündmuste, algatuste, õppepäevade jm.\nNoortekeskus toetab väga tugevalt noorte omaalgatust, et noored saaksid ise oma ideid ellu viia. Nii on noortel tekkinud oma kodukohaga positiivne side. Seetõttu on noored hea meelega kaasa löönud erinevates projektides, mis on kodukohta muutnud või korrastanud – tulemused said eriti nähtavaks 2018. aastal, mil viidi ellu pinkide paigaldamine bussijaama, kiigeplatsi korrastamine, välisportimisvõimaluste loomine jne.\nNoortekeskus aitab leida noortele lisavõimalusi ja fonde, mille abil nad saavad oma unistusi ellu viia, kusjuures kõikidesse projektidesse kaasatakse erinevaid noori, mitte ei keskenduta ainult aktiivsetele noortele. Noortekeskus pakub lisaks avatud noorsootöö teenusele üheksat erinevat huviringi, alates kokandusest ja lõpetades kalastamisega.\nMTÜ Tõrva Noorte Liit (Tõrva Raadio)\nKoostööd tehakse muu hulgas Eesti Rahvusringhäälinguga. 2018. aastal tegi Tõrva Raadio avatud saatepäeva, mis oli suunatud kõigile kodanikele, kes soovisid ise saadet teha ning selle tulemusena käis palju inimesi raadios oma tegemisi tutvustamas. 2018. aasta detsembris läks eetrisse Tõrva Raadio 10. hooaeg.\nVaimastvere kooli õpilasesindus\nVaimastvere kooli õpilasesindusse kuulub 17 õpilast, mis on antud kooli kogu õpilaste arvust ligi veerand. Esindatud on noored alates viiendast klassist kuni põhikooli lõpuni. Õpilasesindus võttis 2018. aasta alguses endale eesmärgiks kooli maine parandamise, et seda ei tuntaks ainult „raskete laste koolina“, vaid nähtaks ka teist külge. Vaimastvere kool ei ole mitmeid aastaid olnud nii suurelt oma positiivsete tegemistega „pildis“, kui seda oli 2018. aastal.\nLäbi viidi mitmeid sündmusi, mis said laiema kajastuse – näiteks keeltekohvik, jõulunädal, spordinädal, vastlapäev, sõbrapäev. Keeltekohvik tõsteti esile ka üle-eestilise „Ettevõtliku kooli“ edulugude konkursi „Õppimine on põnev!“ nominendina kategoorias „Noorte/laste algatus“.\nViljandi Noortevolikogu (VNV) on üks esimesena loodud noortevolikogusid Eestis ja on tegutsenud juba 18 aastat. Aastate jooksul on noortevolikogu mõjutanud oluliselt Viljandi linna arengut, kuna neil on väga tihe koostöö linnavolikogu ja -valitsusega nii eelnõude väljatöötamisel, linna esindamisel kui jooksvate küsimuste lahendamisel. Väga sageli on noortevolikogu esindatud ka linna delegatsioonides (sh rahvusvahelistes).\nSelliseid noortevolikogusid, kes saavad ise otsustada omavalitsuse raha üle, ei ole Eestis just palju. VNV on aga omavalitsuse toel saanud juba kaheksa aastat pakkuda säravate ideedega noortele rahastust projektide elluviimiseks. 2018. aastal korraldati VANT48 nime kandev inkubaator projektikavandite koostamiseks, mille põhjal jagati noorte ideedele 10 000 eurot.\nLisaks annab VNV välja igal aastal aasta noore ja aasta noorte- ja lastesõbraliku ettevõtte tiitleid, mis antakse üle pidulikul Viljandi linna EV aastapäeva vastuvõtul.\nEnamik maleva tööandjaid oli erasektorist, nt Sangaste loss, Hellenurme vesiveski, Kaagjärve mõis, Carma Motoklubi, Parmu Ökoküla. Tööandjatele tegi malevaga koostöö lihtsaks asjaolu, et Tankla sõlmis ise noortega töölepingud ning hiljem esitas tööandjale tööjõukulude osas vaid arve.\nMerelaagrist on välja kasvanud mitmeid noorsootöötajaid ning laagrite võrgustikus on laager oma suunalt väga silmapaistev, kuna merealaseid laagreid ei ole Eestis just väga palju. Lisaks toetab merelaager keskkonnasäästlikke ja tervislikke eluviise, kasutades koha peal päikesepaneelide energiat ning rajatud on aiamaa köögiviljade kasvatamiseks, mida noored saavad ise hooldada ning mis annab orgaanilist täiendust nende toidulauale.\nValgamaa Noorsootöökeskus Tankla on tegutsenud juba kaheksa aastat. See loodi Valgamaa aktiivsete noorsootöö eestvedajate poolt eesmärgiga arendada ja toetada noorsootöö võrgustiku erinevaid osapooli ning tagada noorte ja noorsootöötajate huvide esindatus Valgamaal ja selle omavalitsustes. 2018. aasta septembrikuu seisuga oli ühingul 30 liiget ning selle igapäevaelu juhib 5-liikmeline juhatus.\nTankla on esindatud Eesti Avatud Noortekeskuste Ühenduses, Valgamaa Partnerluskogus, Valgamaa Tervisenõukogus. Lisaks on Tankla koht, kus noored saavad läbi noorteportaali, -lehe või -televisiooni uusi ideid ammutada. Välja antakse noortelehte, tehakse noortetelevisiooni Tankla TV, viiakse läbi koolitusi Tankla Koolituskeskuses, korraldatakse malevat, laagreid, suvekooli ja palju muud põnevat. Erinevate kogemuste mõtestamiseks on noortele loodud Tankla poolt ka Vabatahtliku Pass.\nNarva-Jõesuus paranesid noorte võimalused märgatavalt alates 2016. aastast ehk pärast Narva-Jõesuu liitmist kohalike omavalitsuste koostöögruppide tegevussuunaga, mida rahastatakse ESFi programmist “Tõrjutusriskis noorte kaasamine ja noorte tööhõivevalmiduse parandamine”.\nArenguhüpe linna noorsootöö korraldamises algas siis, kui nimetatud programmi raames alustasid neli Ida-Virumaa omavalitsust (Narva, Sillamäe, endine Vaivara ja Narva-Jõesuu) koostöös noorsootöö valdkonda arendama. Positiivseid arenguid on tehtud kogu Kirde regiooni piirkonnas, kuid suuri arenguhüppeid on teinud just Narva-Jõesuu, kus kohaliku omavalitsuse tegevused on avaldanud positiivset mõju noortele ja kogukonnale tervikuna.\n2018. aasta tippsündmuseks oli uue linna noortekeskuse avamine, mille ehitust finantseeris omavavalitsus täies ulatuses oma eelarvest, olles saanud ruumide renoveerimiseks mitmetest rahastusallikatest äraütlevad vastused. Lisaks väärtustavad linnajuhid noorsootöötajaid ja meeskonda.\nToila vald on tegelenud noorsootööga pidevalt, kuid eriline rõhk pandi valdkonnale just 2018. aastal. Siis loodi noorte ideest lähtuvalt valda noortevolikogu, mille teostus sündis valla ja noorte koostöös. Korraldati sündmus „Noored ja otsustajad“, mis toimus noorteaktiivi eestvedamisel koostöös vallaga, ning kuhu olid kutsutud nii noored kui otsustajad ja omavahel arutati noori puudutavate teemade üle.\nToila vallas kaasatakse nii noori kui noorsootöötajaid valla töösse läbi erinevate komisjonide ja arutelude ning võetakse kuulda noorte arvamust – enne otsuseid vastu ei võeta, kui ka noorte seisukoht on läbi analüüsitud ja kaalutud.\nToila vald tunnustab ja tõstab esile noori ja noortega töötavaid inimesi ning noorsootöö on oluline valla osa, mistõttu suunatakse sinna ka pidevalt rahalisi ressursse juurde. Peale 2017. aasta haldusreformi on Toila vald võtnud eesmärgiks olla noortesõbralik vald ning see on neil ka õnnestunud!\nValga vald on 2018. aastal olnud noorsootöö suhtes väga toetav. Kui haldusreformiga liideti noortekeskused üheks asutuseks kokku, jäid piirkondade noorsootöötajad siiski alles ning mitmel pool tõsteti ka ametikohtade hulka. Lisaks suurendati noorte omaalgatuse fondi, tänu millele on noortel võimalik oma ideid ellu viia.\nValga vald on silma paistnud suure noorsootöö toetamisega käesoleval aastal – on toetatud nii rahaliselt kui soositud erinevaid noorte ideid ning sündmusi. Ühinemiste raames, kus on palju erinevaid valdkondi ning kõik valdkonnad nõuavad suurt tähelepanu, on seesugune valla toetus noorsootöö valdkonnale edukaks arenemiseks ja toimimiseks äärmiselt oluline. Tänu valla märkimisväärsele toetusele on saanud ka areneda koostöö erinevate valdkondade vahel.\nNoorsootöö aasta toetaja\nAnneli Peterson ja Hele Kull\nAnneli Peterson on Jõgevamaa Rajaleidja keskuse karjääriinfo spetsialist ja Hele Kull on sama keskuse karjäärinõustaja. Anneli ja Hele nägid, kuidas noorsootöötajad tegid omavalitsuste kaupa tihedat tööd, kuid maakonnasisene noorsootööalane koostöö oli vähene. Seejärel otsustasid nad võrgustiku tööle elu sisse puhuda ning kutsuda kokku noorsootöötajad ja teised spetsialistid üle Jõgevamaa ning panna nad ühise laua taha tutvuma, arutama ja koostööd tegema. Noorsootöötajate ümarlauale sai kutsutud lisaks noorsootöötajatele ka huvijuhid, sotsiaalpedagoogid ja teised noortega töötavad spetsialistid.\nAnneli ja Hele on teinud väga head tööd Jõgevamaa Rajaleidja keskuses juba aastaid ja nende algatatud noorsootöötajate kokkutoomine on andnud juurde väga palju kõikidele noortega tegelevatele inimestele üle kogu Jõgevamaa.\nMaria on AS Loksa Kultuur juhatuse liige ning on aktiivselt tegutsenud noortevaldkonna toetajana juba aastaid. Eriti vajab esile tõstmist Maria töö projektidega, mida ta teeb eelkõige MTÜ Loksa Arenduskeskuse juures.\nProjekte on kirjutanud Maria nii Kohaliku Omavalitsuse Programmile, Hasartmängumaksu Nõukogule kui läbi LEADER taotluste PRIA-le. Tema töö tulemusena on Loksale loodud uus skatepark, viidi läbi Loksa noorte meedialaager ning lisaks juhib ta ka Loksa, Kuusalu ning Haljala koostöögrupi tegevusi.\nMaria toetab alati kõiki oma nõu ja jõuga, mõtleb kaasa ning tunnustab partnereid tehtud töö eest.\nNoosootöö aasta tegu\nChangemakers Academy on Sotsiaalsete Ettevõtete Võrgustiku poolt korraldatav konkurss, mille käigus võistlevad noorte viieliikmelised tiimid mentorite abiga parima turunduslahenduse loomise ja teostamise nimel sotsiaalsetele ettevõtetele.\nSotsiaalsete Ettevõtete Võrgustik (SEV) tegelebki laiemalt noorte sotsiaalse ettevõtluse ning ettevõtlikkuse arendamisega.\nChangemakers Academy konkursil on võimalik osaleda kõikidel 8.–12. klasside noortel. Programm koosneb turundusest, sotsiaalsest ettevõtlusest, disainist, noortest planeerimis- ja korraldamisoskuse arendamisest ning programmi mõju põhjalikust analüüsist.\nKoostööd tehakse Briti Nõukoguga, kes on olnud programmi rahastaja ja võtmepartner. Projektis osalenud noorte ideede toel loodi 2018. aastal rahalist väärtust 86 900 euro ulatuses.\nKoolitusprogramm „Digital Yintro – digitaalne noorteinfotöö“\nKoolitusprogrammi „DigitalYIntro- digitaalne noorteinfotöö“ raames viidi Eestis esmakordselt ellu noorsootöötajatele suunatud 6-nädalane e-kursus noorsootöötaja kutsestandardi tase 6 ja 7 nimetatud noorteinfotöö ja digitaalsete pädevuste arendamiseks. Koolitusprogramm on 100 protsenti e-õppes läbitav ning võimaldab kursusel osaleda olenemata piirkonnast või osaleja materiaalsetest võimalustest.\nDigitalYIntro e-kursus on oma ülesehituselt innovatiivne ja toetab nutikate, efektiivsete ja tõhusate lahenduste arendamist Eesti noorsootöös. Kursuse erinevad moodulid julgustavad ja juhendavad oma ülesehituselt osalejaid katsetama uusi digitaalse koostöö vorme ja töövahendeid noortega suhtlemisel.\nKoolitusprogramm on kasutajasõbralik, arendab murranguliselt digitaalset noorteinfotööd ja mõjutab suurt hulka noorsootöö spetsialiste.\nInspiratsioonipäev „Mul on suhted“\nVaimse tervise inspiratsioonipäeva "Mul on suhted" korraldas Tallinna Spordi- ja Noorsooamet 2018. aasta oktoobris. Idee sai alguse juba aprillis, kui kutsuti kokku töörühm, kuhu kuulusid erinevad esindajad, sh noored, kellega koos pandi paika murekohad, mõtted ja ideed vaimse tervise teemadel. Teemafookuseks valiti suhted.\nInspiratsioonipäeval pidasid erinevad inimesed inspiratsioonikõnesid ning lisaks sellele said noored ka kaasa praktilisi nippe, mida igapäevaelus on võimalik rakendada. Vaimse tervise teemasid küll teadvustatakse, kuid nendega tegeletakse siiski pigem lähtudes stressist või depressioonist, vähem mõeldakse sellele laiemalt. Antud üritus andis tugeva tõuke, et inimesed oskaksid näha laiemat pilti.\nValgamaa noorte ettevõtluskonkurss “Nupp nokib“\nValgamaa noorte ettevõtluskonkurssi „Nupp nokib“ korraldatakse juba aastast 2015 SA Valgamaa Arenguagentuuri poolt. Selle eesmärk on tekitada noorte seas huvi Valgamaa majanduse arenguperspektiivide vastu, ärgitada õppureid olema loovad ja ettevõtlikud ning tahtma ja julgema võtta vastutust ettevõtjana.\nValgamaa 7.–12. klasside õpilased teevad ühe õppeaasta jooksul läbi ettevõtte elutsükli: genereerivad äriidee, loovad mini- või õpilasfirma, valivad juhataja ja määravad töötajad ning palgatasemed. Samuti teevad valmis tooted/teenused ja turundavad neid laatadel ja sotsiaalmeedias, saades seeläbi selgeks ka raamatupidamise algtõed. Õppeaasta lõpus firma lõpetatakse.\n2018. aastal osales konkursil 140 õpilast, esitati 35 äriideed ja loodi 18 mini- ning õpilasfirmat, kusjuures 50 protsenti mini- ja õpilasfirmadest tegutsevad noortekeskuste juures.\nReet Kost on panustanud noortevaldkonda üle 20 aasta. Alates 1997. aastast juhib ta SA Archimedes Noorteagentuuri ning osaleb erinevates töögruppides, kus tegeletakse noortevaldkonna planeerimise, ettevalmistamise ja koordineerimisega ning seda nii Eesti kui Euroopa Liidu tasandil.\nReeda juhtimisel on alates 2015. aastast edukalt rakendatud ESFi kaasarahastusel elluviidavat programmi „Noorsootöötajate koolituste arendamine“. Reet on muu hulgas toetanud programmide „Noortekohtumised“ ning „Hooliv klass“ väljatöötamist ja elluviimist, oli 2017. aastal aktiivseks valdkondlikuks partneriks Eesti ELi eesistumise ajal, ELi programmi Eramus+ noortepeatüki ja Euroopa Nõukogu No Hate Speech kampaania elluviimist ning käivitas ja algatas SALTO ressursikeskuse tegutsemise Eestis.\nReet on andnud järjepideva panuse Eesti noortevaldkonna edendamisse, hoolivate väärtuste arendamisse ning sallivuse suurendamisse ja noorte enesearengu võimaluste avardamisse.\nMTÜ Valgamaa Noorsootöökeskus Tankla, MTÜ Eesti Avatud Noortekeskuste Ühenduse ja MTÜ Sebra Koolitused juhatuse liige\nMarek Mekk on tegutsenud noortevaldkonnas juba 15 aastat, kuid varasem kokkupuude õpilasfirma juhendajana oli tal noorsootööga juba aastal 1997. Marek oli Valgamaal üks esimesi, kes hakkas õpilasfirmadega tegelema ning nende käivitamist ja töös hoidmist huviringina läbi viima.\n2004. aastal loodi Mareki eestvedamisel Tõlliste Avatud Noortekeskus TANK, mille juhatuse esimees on ta praeguseni. Marek on aktiivne Valgamaa Partnerluskogu koostööpartner ja lisaks MTÜ Valgamaa Noorsootöökeskus Tankla liige, kus ta on noorsootöö strateegia protsessi juht. Marek on ka Vabatahtliku Passi koordinaator, noortelehe ja Tankla TV mentor, õpilasmaleva korraldaja, koolitaja jne.\nVäljapool maakonda annab ta oma panuse olles Eesti Avatud Noortekeskuste Ühenduse juhatuse liige, noorsootöötaja kutsekomisjoni liige, Eesti Noorsootöö Keskuse ning Haridus- ja Teadusministeeriumi noorteosakonna partner.\nMTÜ Nõmme Spordiklubi juhatuse liige, Laagrijuhtide Nõukoja esimees\nJuhan Anupõld on töötanud noortega juba üle 50 aasta. Ta on Kurgjärve Noortelaagri juhataja ja MTÜ Nõmme Spordiklubi juhatuse esimees ning on läbi oma elu olnud nii treener, kooli direktor kui spordiklubi juht. Juhan kuulub erinevatesse liitudesse ja ühingutesse, olles nende kõneisik ja aktiivne liige.\nLisaks on ta Laagrijuhtide Nõukoja üks kauaaegseim liige alates 1992. aastast ning selle esimees juba viimased 13 aastat. Tema panust on märganud ka Rahvusvaheline Olümpiakomitee, andes talle innuka töö eest 2010. aastal preemia kategoorias „Sport – noorte inspireerija“.\nJuhan on kohal igal traditsioonilisel laagrikorraldajate seminaril, et end järjepidevalt täiendada. Samuti aitab ta korraldada iga-aastast traditsioonilist talveseminari Kurgjärvel.


Ärikiirendi koos õigete investoritega mõjub kanderaketina - ÄRILEHT\nÄrikiirendi koos õigete investoritega mõjub kanderaketina\n04.detsember 2018 12:03\nVeriffi asutaja Kaarel Kotkas\nTäna Eesti Päevalehes kajastatud ärikiirendi Techstars on võrreldav kõige vanema idufirmade kiirendi, Silicon Valleys 2005. aastal käivitatud Y Combinatoriga, mille eestlaste Veriff hiljuti väga edukalt läbi tegi. Eesti idufirmadesse on palju investeerinud ka siinsed äriinglid, kellest üks aktiivsemaid on Indrek Kasela.\n„Techstars ja Y Combinator ning teised, vähem kuulsad, kiirendid on olnud Eesti start-up’idele väga olulised platvormid. Ütleks nii, et kõik ei ole seal käinud, aga kõik, kes seal on olnud, on edukad,” rääkis multiettevõtja Indrek Kasela, kes alustas idufirmadesse investeerimist juba eelmisel sajandil.\n„Kunagi oli Tallinna Börs väga edumeelne, siin oli noteeritud näiteks Pennu Computer Technology ja XXL, millega oli seotud mu ammune tööandja Cresco. Esimene oma projekt oli Privador, mis oli Guardtime’i eelkäija ja üks osalisi Eesti ID-kaardi ja digiallkirja loomisel,” kirjeldas ettevõtja.\nSel sajandil on Kasela eraisikuna investeerinud tosinasse idufirmasse. Nende seas on olnud nii Guardtime, Jobbatical, Digital Sputnik, Taxify, Plumbr ja Topia. Selle aasta algusest tegutseb ta koos Gerri Kodrese ja Riivo Antoniga United Angelsi nimelise fondi alt, mida rahastab osaliselt ka Euroopa Investeerimisfond. Fond on aktiivne investor.\nLennutab läbi stratosfääri\n„Sel aastal oleme investeerinud nii Click & Growsse, Taxifysse, eAgronomi, FoodDocsi, GuestJoysse, Epicusse, LeapIN-i jne,” rääkis Kasela. Kuigi vahepeal lõi ta kaasa ka mentorina ja osales „Ajujahi” žüriis, siis enam ta sellega tegeleda ei jõua. Just tänu „Ajujahile” avastasid nad FoodDocsi.\nPikaajalise ettevõtja Allan Martinsoni sõnul käivad kiirendites väga erinevad firmad. „Käivad need, kelle peas on ainult idee ja kes pole varem teinud ühtegi firmat, ning võivad olla ka firmad, kes on päris välja kujunenud. See sõltub hästi palju nii kiirendist kui ka firmast,” rääkis endine Starships Technologiese tegevjuht ja oktoobrist LeapIN-i tegevjuhi kohale asunud ettevõtja, kes on ka ise kiirendites mentorina osalenud.\n„Kui sa satud Silicon Valley parimatesse kiirenditesse, siis sa tõesti satud kanderaketi otsa, mis sind läbi stratosfääri lennutab ja annab sulle kohe väga paljudest asjadest aimu. Samal ajal on palju kiirendeid, mida on tehtud oluliselt teistel viisidel,” märkis ettevõtja. Kuigi kiirendi Poolas võib olla hea ja vajalik, ei pruugi Eesti firmal olla väga mõistlik sinna minna.\nAbsoluutne tipp on seejuures Silicon Valley Y Combinator. „Nagu Veriff käis – Hiiu maapoistest tehti globaalse nägemusega ettevõtjad,” sõnas ta. Martinsoni sõnul näitab kiirendi tugevust see, kui tugev konkurss sel on. „Võtame Y Combinatori. Neil on suisa põhimõte, et nad aktsepteerivad iga aasta vaid 1% avaldustest,” kirjeldas ta.\nSaid jala maha USA turul\nVeriffi asutaja Kaarel Kotkase sõnul olid nad 2005. aastal asutatud Y Combinatori möödunudtalvise lennu üks edukamaid idufirmasid, kui vaadata, kui palju investeeringuid nad peale kiirendis osalemist kaasata suutsid. Summaks oli 7,7 miljonit dollarit. „Samas, kui võtta kogu kiirendielu kokku, siis ma ei näe, et ühe start-up’i põhieesmärgiks oleks investeeringu kaasamine,” märkis Kotkas.\nTema sõnul on kiirendite puhul olulisem võrgustik, kuhu nad sisse saavad ja nõuandjate hulk, kellega nad seal tuttavaks saavad. „Siis sul on võimalik kiiremini tegeleda põhiasjadega, mis loovad väärtust. Investeeringud on lahutamatu osa, kui tegeletakse päris probleemiga, ja meil oli võimalik valida üle 250 võimaliku investori vahel,” kirjeldas 24-aastane iduettevõtja.\nPraeguseks on isikutuvastusteenust pakkuval Veriffil kokku 25 investorit, kellest umbes kümme tuli Y Combinatori kaudu. Sarnaselt Techstarsiga on ka Y Combinatori programm kolmekuuline. „Meie saime kõige rohkem abi sel teemal, kuidas siseneda Ameerika turule,” kirjeldas Kotkas.\nTa selgitas, et Eesti idufirmadel on USA turule siseneda väga keeruline. Ühelt poolt sai Veriff Y Combinatori kaudu ühiskondliku heakskiidu, teisalt aga võrgustiku ja kliendid, kelle kaudu sealsele turule jõuda. Praegu on USA turg Veriffi jaoks üks suurimaid turge, moodustades käibest alla 40%.\nKotkase sõnul oli Y Combinatorist neile kindlasti palju kasu, kuid praeguses faasis ei vaja 2015. aastal asutatud ettevõte tõenäoliselt rohkem ärikiirendite abi.\nEesti iduettevõtjate algatusel loodi miljoniline haridusfond 05.12.2018\nPRFoods on kaotanud kuukäibes ligi 2 miljonit. Selle taga on ettevõtte enda suunamuutus (2) 15.02.2019\nMiljardifirmade asutajate idufirma kogub Eesti investorite toel tuult tiibadesse (39) 27.07.2019\nVälisfirma juht: praegusel ajal me Eestisse enam ei tuleks (183)\nVesinikukütus, meretuulepargid ja energiatõhusad majad. Miks ei võiks kõik see juba praegu Eestis olemas olla? (88)\nFOTOD | Vaata, kes olid kutsutud Tallinnas toimuva kolme mere tippkohtumise õhtusöögile Kadriorus (129)