Lutheri 5. hooaeg: väljaandmise kuupäev, süžee, juhtum, treiler ja kõik, mida peate teadma Idris Elba detektiivipõneviku kohta - Meelelahutus\nLutheri 5. hooaeg: väljaandmise kuupäev, süžee, juhtum, treiler ja kõik, mida peate teadma Idris Elba detektiivipõneviku kohta\nNeli aastat pärast 4. hooaja eetrisse jõudmist on saade lõpuks tagasi nelja uhiuue episoodiga, mis keskenduvad Elba titektiivsele detektiivile John Lutherile\nSildid: Pange Charlie üles\n'Luther' on juba neli aastat meie ekraanilt eemal olnud, kuid 2019 on BBC America saate fännidele õnnelik aasta. Viimati nägime Idris Elba tähistajat uut hooaega välja andmas, see oli aasta 2015; ja 5. hooaeg naaseb nelja uhiuue episoodiga, mis keskenduvad Elba titektiivsele detektiivile John Lutherile, kes liigub Londoni tänavatel läbi inimeste kõlvatuse.\nLutheri 5. hooaeg esietendub 8. juunil kell 20.00 ainult BBC America vahendusel. Järgmised kolm jagu ilmuvad igal nädalal pärast esietenduse kuupäeva. Kuid vahepeal on ilmselt hea mõte vaadata eelmist nelja hooaega enne viiendat osa; kõik episoodid leiate Amazon Prime'i voogesituse jaoks.\nLutheri 5. hooaja uus tapja on üsna jube! Allikas: BBC America\nElba oli mõni aeg tagasi Radio Timesile jaganud, et eelseisev hooaeg saab olema „klassikaline Luther”. Saate ametliku kokkuvõtte kohaselt tuleb luupainajalikke mõrvu uus hoog, mis tuleb DCI John Lutheri ette taas krimimaailma intensiivsuse ja ebainimlikkuse kaudu, mis levis taas üle Londoni. Koledad ja näiliselt valimatuna toimuvad tapmised hakkavad muutuma üha julgemaks ja avalikumaks, kuid seekord on Lutheril uus töötaja - DS Catherine Halliday (Wunmi Mosaku) -, kuna mõlemad on segaduses keeruliste juhtmete ja vale suunamisega, mis näib olevat mõeldud kaitsmiseks. puutumatu korruptsioon. Kehade arv aina kasvab, samal ajal kui gangster George Cornelius (Patrick Malahide) rakendab jätkuvalt oma sissevoolu ja survet, mis teeb Lutherile mõrvarite tabamise ja enda selja jälgimise tõesti raskeks.\nLuther pärineb Neil Crossilt - Briti romaanikirjanikult ja stsenaristilt. Ta on tuntud ka telesarja 'Hard Sun' loomise poolest.\nIdris Elba osaleb 18. novembril 2018 Inglismaal Londonis Theatre Royalis toimuval Evening Standard Theatre Awards 2018-l.\nSuurbritannia andekond on kuulus paljude asjade poolest. Ta on näitleja, produtsent, režissöör, muusik, DJ ja ka räppar. Marvel Cinematic Universe'i fännid teavad teda Thori frantsiisist Hiemdallina, kuid ta on tuntud ka selle poolest, et ta on üks selle tööstuse mitmekülgsemaid näitlejaid, töötanud sellistes saadetes nagu 'The Wire' ja hiljuti ka Netflixi draamades, 'Pange Charlie üles.' Elba mängib filmis 'Luther' tiitlirolli ja on pälvinud detektiivi eest saanud laia kriitilise tunnustuse.\nWunmi Mosaku mängib 5. hooajal DS Catherine Halliday rolli (Getty Images)\nKoosseisu viimase lisana mängib Mosaku saates 'Luther' DS Catherine Halliday. Harry Potteri fännid tunnevad teda Philomenana filmist 'Fantastilised loomad ja kust neid leida'. Silmapaistev näitlejanna on üsna tuntud ka selle poolest, et ta osales BBC kahe minisarja 'Moses Jones' (2009) rõõmuna ja ITV sarjas 'Vera' (2011–12) Holly Lawsonina.\nLutheri osatäitjate hulka kuuluvad veel Dermot Crowley DSU Martin Schenkina, Michael Smiley Benny Silverina ja Patrick Malahide George Corneliuse rollis. Ruth Wilson naaseb ka saate ikoonilise tapja Alice Morganina.\nLutheri 5. hooaja treiler ei raiska aega, et tõestada, et arvatavasti on uus tapja. Ühes märkimisväärses klipis haagisest teatab Luther, et ainus viis mõrvari tabamiseks on räpane mängimine ja Mosaku - kui tema DS - teeb üsna veenvat tööd inimesel, kes püüab seedida kergelt amoraalseid põhjusi, mida tema vanem soovitab . Asjas on õudne põnevus, eriti laitmatu taustskooriga ja kogu jõhkrate mõrvade vibe on pehmelt öeldes üsna rahutu. Kuid see lihtsalt lisab Briti krimidraama atraktiivsust, mida oleme viimase paari aasta jooksul armastanud ja jumaldanud.\nKui see teile meeldib, meeldib teile ka:\n'London tapab', 'Seadus ja kord', 'Loss' ja 'Liiga vana, et surra noorelt'.\n'Extreme Love' 2. hooaeg: Fännid leiavad, et Tiny Texie ja Anastasia on esietenduses võrreldes kahe teise paariga normaalsed\nAlexandria Ocasio-Cortezi „säutsude” väide, et ettevõtted peaksid sulgema, on võltsitud\n11. septembri tragöödia võttis aega, enne kui Paul Bettany palus 'Snowpierceri' staaril Jennifer Connellyl abielluda\nMiljardite 5. hooaja 1. osa: kas Taylor Mason reedab Chucki ja Bobby kassi-hiire mängu võitmiseks?\nSerena Williams ütleb, et peab valima tennisekarjääri ja teise lapse vahel ning ta on oma otsuse teinud\nKas filmi 'The Outpost' staarid Jessica Green ja Anand Desai-Barochia käivad kohtamas? Nende sotsiaalmeedias on peidetud vihjeid\nMichael Flynni kohtuasja föderaalkohtunik annab üllatusmääruse\nNoorte aktivistide ründamise eest arreteeriti jalgrattur 'Red Forman'\nTitansi 2. hooaja 2. osa võis tutvustada Starfire'i õde Blackfire'i, kes on ilmselt maa peal Raveni tapmiseks\nKas Khloe Kardashian on kihlatud Tristan Thompsoniga? Siin on tema hiiglasliku teemantrõnga maksumus\nSHINee Kim Ki-bum on pärast ajateenistust tagasi, fännid ütlevad, et K-popi ikooni tervitasid nad\n‘Hea arst’ 3. hooaja 19. osa eelvaade: miks on saade enne suurt finaali vaheajal?\nmillal algab lõunaosa võlu järgmine hooaeg?\nmees kõrge lossis 4. hooaja 4. osa\nhea karma haigla 3. hooaja ilmumiskuupäev 2019\nkui palju on viiskümmend senti väärt\nmis vanglas on jodi arias?\nmitu last aretha franklinil oli?


Mis võib olla ELi kaubamärk?, Valikud Trade tagasi lukkas\nZáhradník LUKAS - Záhradný dizajn - Säästke Cashbackiga | myWorld\nValikud Trade tagasi lukkas,\nTrassile koostatakse maakonnaplaneeringu lahendusi Lisatud 17 Märts Kui kaotate oma isikliku võtme, muutub rahakoti juurdepääs võimatuks. Ta peab seda tootekirjelduseks. Ametnik võttis pistist ja altkäemaksu, luues teatud firmadele eeliseid Tacocoin Kõnepakkumise binaarsed valikud S9 ülevaade - 6 asjad, mida pead enne ostmist teadma. Heliina Teder on Jõgevalt pärit aastane väga töökas ja inspireeriv naisterahvas, kes juba aastaselt otsustas alustada ettevõtlusega, heelgeldades ise kästitöömütse.\nEuroopa Liidu kaubamärgi võivad moodustada mis tahes tähised, eelkõige sõnad sh isikunimedvõi kujutised, tähed, numbrid, värvid, kaupade või nende pakendi kuju või helid. Praktikas tähendab see, et kui teie kaubamärk vastab ühele ametis aktsepteeritud kaubamärgi liigiIe ja seda saab esitada vastuvõetavas vormingus, saate esitada vaid kaubamärgi taotluse ega pea seda graafiliselt kujutama.\nMis liiki kaubamärki soovite kaitsta? Olenevalt sellest, mida soovite kaitsta sõna, kujutis, värvus Valikud Trade tagasi lukkason olemas erinevad kaubamärgivalikud.\nVt valikud. Tähised, mis moodustavad kaubamärgi, peavad võimaldama eristada ühe ettevõtte kaupu ja teenuseid teise ettevõtte omadest. Registreerimiseks peab kaubamärk olema eristav ega tohi kirjeldada, mida sellega müüakse. Kaubamärk peab olema eristav.\nTarbijad peaksid nägema märgis selle otstarvet, näiteks toote päritolu. See peaks eristama teid turul teistest ettevõtetest, et saaksite kaitsta ja arendada oma tootemargi identiteeti ja väärtust. Kaubamärk ei tohi pakutavaid kaupu või teenuseid kirjeldada. Selliseid märke peaksid saama kasutada kõik — nii teie kui ka konkurendid.\nGBPNZD lükkab vahemiku kõrgtasemed tagasi - Learn 2 Trade\nAsi Valikud Trade tagasi lukkas ole veel selge? Järgnev näide peaks kõik kahtlused hajutama Ei ole eristav Tarbija ei näeks siin kujutatud pudelit eristava märgina, millega saab eristada üht ettevõtet teisest.\nLisatud 14 Juuli\nTähis peab jääma kättesaadavaks kõikidele ettevõtetele. Ta peab seda tootekirjelduseks. Joe Bloggs Registreeritav kaubamärk Kuigi näitel kujutatud pudel üksi ei ole eristav, on see koos eristava nimega sildil tarbijate jaoks kaubamärk, mis tähistab konkreetset tootemarki.\nAnh em nên dành thời gian đọc các bài viết trên Coin Các câu hỏi thường gặp.\nKaubamärgi tagasilükkamise muid põhjusi nimetatakse absoluutseteks keeldumispõhjusteks. Kahtluse korral küsige nõu asjatundjalt. Meie ei saa sellist nõu anda.\nRegistreerida saab kolme liiki kaubamärke: üksikkaubamärke, sertifitseerimismärke ja kollektiivkaubamärke. Üksikkaubamärk eristab ühe konkreetse ettevõtte kaupu ja teenuseid teiste omadest.\nSee ei tähenda siiski, et üksikkaubamärk peaks kuuluma ühele isikule: üksikkaubamärgid võivad kuuluda ühele või mitmele juriidilisele või füüsilisele isikule.\nSee tähendab, et taotlejaid on mitu. Üksikkaubamärgi tavaline taotluslõiv on alates eurost e-taotlus. Kollektiivkaubamärgid eristavad ettevõtete rühma või ühenduse liikmete kaupu ja teenuseid konkurentide omadest.\nIlusalong tüssas töötajaid ja kliente - Uudised - Tartu. Selle raha eest lubas ta ASi Ardi Trade endisele juhile Arkadi Gorlatðile, et lõpetab ettevõtte suhtes algatatud kriminaalasja.\nKollektiivkaubamärke saab kasutada tarbijate usalduse suurendamiseks kollektiivkaubamärgi all pakutavate toodete või teenuste vastu. Neid kasutatakse sageli teatavate ühiste omadustega toodete tähistamiseks. Kollektiivkaubamärki võivad taotleda üksnes tootjate, valmistajate, teenuseosutajate või ettevõtjate ühendused, samuti avalik-õiguslikud juriidilised isikud.\nKollektiivkaubamärgi taotluslõiv on eurot e-taotlus. Sertifitseerimismärgid on ELi tasandil uut liiki kaubamärgid, mida on riiklikes süsteemides kasutatud juba palju aastaid. Sertifitseerimismärk näitab, et kaubad ja teenused vastavad sertifitseeriva asutuse või organisatsiooni sertifitseerimisnõuetele; nad tähistavad kontrollitud kvaliteeti.\nMis tahes füüsilised või juriidilised isikud, sh riiklikud asutused, ametid ja organid võivad taotleda ELi sertifitseerimismärgi registreerimist tingimusel, et nad ei tee äritehinguid, mis hõlmavad samalaadsete kaupade pakkumist või samalaadsete teenuste osutamist nagu sertifitseeritavad.\nKollektiivkaubamärgi taotlemise lõiv on eurot e-taotlus.\nÖko trade oü võttis raha\nKuidas investeerida rohkem Centr Conde Cryptography


Vald uurib, kuidas kulus kalurite päeva raha\nVald uurib, kuidas kulus kalurite päeva raha (14)\nSaaremaa vallavalitsus palub Saarte traallaevade omanike ühingult täpsemat infot Mõntus toimunud kalurite päeva kogueelarve ja valla toetuse kasutamise kohta.\nVallavalitsus otsustas täpsema kulueelarve kohta uurida tulenevalt vallavolikogu Saarlase fraktsiooni esimehe Mart Maastiku pöördumisest vallavanem Madis Kallasele. Maastik tundis muu hulgas huvi, milleks 9500 eurot eraldati.\nMadis Kallase sõnul on Saaremaa kohalikud omavalitsused kalurite päeva korraldamist ka varasematel aastatel sarnases suurusjärgus toetanud. Kuna Saaremaa valla mittetulundustegevuse toetamise kord ei ole veel jõustunud, siis tuleb üleminekuaastal lähtuda piirkonniti kehtivast korrast. Nii on sel aastal teisigi taotlusi rahuldatud tagantjärele.\n“Tunnistame, et ka meile meeldiks teha otsused ürituste toetamise kohta enne nende toimumist,” tõdeb Madis Kallas vallavolinikule saadetud vastuses.\nSiiski on Saaremaal väga palju üritusi, mida omavalitsused on ka varasemalt toetanud, kasutades selleks erinevaid eelarveridu. Oluline on, et varem toimunud sündmused ei jääks ära põhjusel, et uus vald ei suuda toetuse eraldamist korraldada.”\nSaarte traallaevade omanike ühing peab eelarve lahti kirjutama 30 päeva jooksul.\n(Vaadatud 2 614 korda, sh täna 1)\nLisatud: 04.09.2018 / 01:23\nTõesti oleks konkreetselt huvitav teada mis vallad eelnevatel aastatel kaluritepäeva üritust toetasid ja mis suuruses. Tundub et Madis Kallas ajab pada\nLisatud: 04.09.2018 / 07:59\nKalurid ostsid hiidlastelt kala sinna kulus.\nLisatud: 04.09.2018 / 08:18\nMaastik ei ole vald!\nLisatud: 04.09.2018 / 08:33\nMis siin imestada, loomulikult torgu vald toetas mille volikogu esimees oli Mihkel Undrest. Vallal muidu raha polnud aga Mihkli ettevõtmised said alati toetust. Madis-kes juhib valda ?\nLisatud: 04.09.2018 / 10:20\nEga õnnetul Torgu vallal olnudki midagi muud teha kui tuli Mihkli diktaadile alluda/kuuletuda ning maksta- toetada. Kuna Madis Kallas on kahjuks suhteliselt selgrootu, siis jätkub endise Torgu valla eeskujul ka praeguses vallas selliste küsitavate ürituste toetamine. Aga selline teguviis on häbiplekiks meie vallale.\nLisatud: 04.09.2018 / 12:03\nEks ta peabki selgrootu olema, muidu lendab oma vallavanema kohalt nagu niuhti. Ja mis sa siis tegema hakkad. Sportlasena polnud enne ka suurem asi ja nüüd vorm täitsa maas. Oma töökoha säilitamise nimel võivad inimesed igasugu imetegusid korda saata.\nLisatud: 04.09.2018 / 08:39\ntsirkus see takkajärgi tarkus.\nLisatud: 04.09.2018 / 09:10\nMe kõik teame, kuidas see uurimine lõpeb. Madis astu tagasi!\nLisatud: 04.09.2018 / 10:25\nImelik et tagantjärgi küsitakse nn kaluritepäeva eelarvet, seda oleks pidanud juba enne raha eraldamist küsima. Enne aga raha vaja ära maksta ja siis targutada.\nKõik kulus ära\nLisatud: 04.09.2018 / 15:25\nKindlasti on uurimise järelduseks see, et kõik raha kulus ära.\nLisatud: 04.09.2018 / 16:09\nTori sadama eelarvet ikka küsiti näha?\nLisatud: 04.09.2018 / 17:40\nKõik teised MTÜ-d teevad ikka enne üritust või teatud kuupäevaks taotluse oma ürituse läbiviimiseks ja seda kindlal taotlusvormil. Iga projektiga kaasneb kuluaruanne ja omaosalus, mida mõlemat tuleb ka aruandluses kajastada. Projekt algab ja lõpeb kindla kuupäevaga, ennem ja hilisemad kuupäeva arvesse ei lähe kuludokumenstides, see tähendab, et neid kulusid ei maksta\nLisatud: 04.09.2018 / 18:17\nJust nimelt “kõik teised!”\nLisatud: 04.09.2018 / 19:54\nMilles küssa – lätist toodi koorem viina ja ölut ja joodi ära !\nTõesta, et sa pole robot üks × = üks


Põlveliigese artroosi korral põlvesüstid - Artroos , Mis pillid toodeldakse artroosi\nKomplekti kohta tehakse kuni 40 kordust; tõuseb varvastel, hoides kinni seinakangidest. Maksimaalne annus päevas on mg; Atseklofenaki müüakse tablettide kujul annusega mg, neid kasutatakse 1 tk. Segu on vaja valmistada rangelt vastavalt retseptile: 1 osa mett, 2 osa vett ja 0,5 tl. UHT-d peetakse uueks meetodiks, kuid tegelikult on seda kasutatud enam kui 20 aastat enam kui 50 riigis üle maailma.\nNeed lahendavad kõige olulisemad terapeutilised ülesanded - leevendavad valu, stimuleerivad kõhrekoe kasvu, parandavad liigeste motoorseid funktsioone. Kortikoidhormoonid Neerupealise koore steroidhormoonid võimaldavad teil kiiresti toime tulla märkimisväärse valusündroomi ja kaasnevate põletikuliste sümptomitega.\nKuid nad ei ravi gonartroosi põhjust ega paranda kõhre seisundit. Sellel on põletikuvastane, mürgine, šoki- ja allergiavastane toime.\nPõlveliigesed leevendavad turset, takistavad kudede armistumist, eemaldavad valu kiiresti ja püsivalt. Kõrvaltoimete ohu tõttu pole pikaajaline kasutamine soovitatav.\nHormooni tuleb süstida anesteetikumiga: lidokaiin, prokaiin "Celeston" Süst põlves põlveliigese artroosiks koos toimeaine beetametasooniga. Tal on kiire ja võimas valuvaigistav toime. Annus valitakse individuaalselt vastavalt haigusseisundi tõsidusele.\nSoovitatav algannus on 8 mg päevas. See on ette nähtud lühikeste kursustena, kuni saavutatakse positiivne tulemus. See tühistatakse järk-järgult, et vältida sümptomite järsku suurenemist.\nSee sisestatakse periartikulaarsesse ruumi või liigesekapslisse. Põlv on suur liiges, nii et juhistes eeldatakse mg ühekordset kasutamist.\nVajadusel korratakse protseduuri mitte varem kui 7 päeva hiljem. Kortikoidide intraartikulaarsed süstid tehakse rangete näidustuste kohaselt. Pika ja sagedase kasutamisega kaasneb negatiivne mõju luukoele. Hormoonid aeglustavad taastumist ja kiirendavad kudedes hävitavaid protsesse. Lisaks on neil olulisi kõrvaltoimeid ja vastunäidustusi. Ise ravimine hormonaalsete ainetega on vastuvõetamatu. Kondroprotektiivid Chondroprotektorid on ainus artriidivastaste ravimite tüüp, mille toime on suunatud haiguse põhjuse kõrvaldamisele.\nNeed soodustavad kõhrekoe kasvu ja peatavad selle hävitamise.\nEriti efektiivne gonartroosi esimesel etapil. Sisaldab loomsetest ja taimsetest toorainetest ekstraheeritud orgaanilisi komplekse "Alflutop" Ravim sisaldab kondroitiinsulfaati, merekala ekstrakti, kasulike mineraalide ja aminohapete kompleksi. See aktiveerib kõhre metabolismi, aeglustab sidekoe hävitamist, vähendab valu intensiivsust, suurendab jala liikumisulatust. Seda kantakse üks kord iga 3 päeva järel, 2 ml liigese sees.\nKäegakatsutavama efekti saavutamiseks on soovitatav kombineerida Aflutopa intramuskulaarsete süstidega. Minimaalne ravikuur on 4 kuud. See on hästi talutav, on võimalikud kohalikud allergilised reaktsioonid. Aeglustab kõhrekoe Mis pillid toodeldakse artroosi, vähendab turset ja valu, parandab mikrotsirkulatsiooni ja suurendab motoorset funktsionaalsust. Lahus süstitakse intraartikulaarselt, periartikulaarselt, intraosseoosselt ja ka nõelravi punktidesse.\nAnnustamine - 1 ampull kaks korda nädalas.\nRavi alguses võivad sümptomid suureneda, mis iseenesest kaob. Põlvede artroosiga peatab see liigestes degeneratiivsed protsessid, leevendab valu, leevendab põletikku, taastab liikuvust ja sellel on mõned antioksüdantsed omadused. Absoluutselt mittetoksiline, pikaajalisel kasutamisel ohutu.\nVastunäidustatud kompositsiooni allergia ja ägeda sünoviidi korral, raseduse ajal tuleb kasutada ettevaatusega. Chondroprotektorid töötavad järk-järgult, pole vaja Mis pillid toodeldakse artroosi kiiret tervendavat tulemust. Välja kirjutatud mitme aasta jooksul pikkadel korduvatel kursustel. Ravim on hästi talutav, harvadel juhtudel märgitakse ülitundlikkust kompleksi üksikute komponentide suhtes Põlveliigese artroosi süstid: hüaluroonhappe preparaadid Hüaluroonhape on gonartroosi ravis üsna tõhus.\nHüaluroonilisi preparaate nimetatakse ka "vedelproteesideks", kuna need toimivad liigespindadele omamoodi määrdeainetena, asendades sünoviaalvedelikku. Selle tulemusel suureneb kõhre elastsus, väheneb trauma ja paraneb jala motoorne võimekus. Ravim kompenseerib liigesevedeliku puudust, vähendab krepitust ja valu, parandab põlve liikuvust.\nSõltuvalt patoloogia raskusastmest on soovitatav manustada 1 kuni 3 süsti nädalas 21 päeva jooksul. Nakkuse ja raske põletiku korral pole ravi. Kõrvaltoimeid praktiliselt pole, valu ja turse lühiajalise suurenemise korral on see äärmiselt haruldane.\nLastele ja rasedatele ei kirjutata. Ostenil Plus Preparaat sarnase toimeainega koguses 10 mg. Saadaval steriilsete süstlate kujul. See on näidustatud põlveliigese degeneratiivsete-düstroofsete protsesside ja piiratud liikuvuse korral. Terapeutiline skeem eeldab süstla kogu mahu ühekordset süstimist liigeseõõnde.\nKui see on kliiniliselt vajalik, võib süsti korrata mitte varem kui 2 nädalat hiljem. Sissejuhatuse ajal võib ilmneda lokaalne reaktsioon punetuse, valu, ödeemi kujul, mis peatatakse kiiresti jääga.\nTrofiliste haavandite ravi artroosi ajal on ette nähtud põlve ja teiste suurte sünoviaalliigeste valu ja jäikuse leevendamiseks. Parandab kahjustatud liigese kudede reoloogilisi ja füsioloogilisi omadusi, kaitseb kõhre keemiliste ja mehaaniliste kahjustuste eest ning vähendab ebamugavusi. Tavaline ravikuur on 3 süsti 7-päevase intervalliga. Maksimaalne lubatud annus on 6 süsti iga 4 nädala järel.\nToime on pikenenud, vähemalt kuus kuud. Sellel puudub süsteemne toime, on võimalikud lokaalsed ülitundlikkusreaktsioonid. Hüaluroonhape täidab kaitsefunktsiooni, suurendab vastupidavust kahjustustele, aitab Mis pillid toodeldakse artroosi liigesepatoloogiate arengut.\nTähtis: selle rühma ravimeid ei kasutata põletiku korral põlveõõnes, nakatunud fookusesse sattudes kaotavad nad raviomadused.\nVitamiinisüstid põlveliigese artroosiks intramuskulaarselt Vitamiinid on artroositeraapia oluline osa. Nad parandavad närvijuhtivust kahjustatud piirkonnas, küllastavad keha kasulike ainetega, suurendavad üldist vastupidavust.\nNeurotroopne kompleks, mis koosneb vitamiinidest B1, B6, B Parandab vereringet kahjustatud jäsemes, vähendab valu, normaliseerib üldist heaolu. Kandke 1 ampull korda nädalas kuu jooksul.\nVajadusel pikendatakse ravi tablettvormi abil; "Neurorubiin". Kompleksne vitamiinipreparaat, mis parandab valkude, süsivesikute ja rasvade ainevahetust.\nNormaliseerib närvisüsteemi tööd, aitab vähendada valu, kõrvaldab hüpovitaminoosi ilmingud. Süste tehakse kaks korda nädalas, pikka aega 3 ml lahust.\nVõib-olla iivelduse, peavalu, tahhükardia, nahaallergia ilmnemine; Milgamma süstid on multivitamiinide ravimpreparaadid, millel on neuroprotektiivne, metaboolne ja anesteetiline toime Compligam B. Stimuleerib vereloomet, parandab kudede verevarustust, vähendab põletikku ja degeneratiivseid ilminguid põlveliiges. Sellel on lidokaiini sisalduse tõttu kompositsioonis mõõdukas valuvaigistav toime.\nTõsise valu sündroom peatatakse 1 ml sisseviimisega 5 päeva jooksul. Ravi jätkamine hõlmab ühte süsti iga 3 päeva tagant nädalat. Vastunäidustatud raskete südamepatoloogiate, raseduse ajal. Gonartroosi vitamiinravi väldib tõsiseid tüsistusi, vähendab ägenemiste sagedust ja intensiivsust ning normaliseerib üldist seisundit. Muud gonartroosi ravimeetodid Põlveliigese artroosi ravi hõlmab mitte ainult spetsiaalseid ravimeid liigese jaoks. Valulike sümptomite ja haiguse endaga toimetulemiseks on mitmeid ebatavalisi protseduure.\nPlasmolifting Suhteliselt uus meetod, mis hõlmab vereplasma kasutamist liigesesiseseks süstimiseks. Kasutatakse patsiendi enda materjali, mis välistab kõik allergilised reaktsioonid ja kõrvaltoimed. Teraapia olemus on trombotsüütide rikka plasma süstimine liigeseõõnde. Selleks on vaja väga vähe venoosset verd mlmis sisaldab pärast erikohtlemist umbes miljon trombotsüüti.\nEsimene ravikuur sisaldab 5 süsti 7-päevase intervalliga, siis on seisundi säilitamiseks piisav üks aastas.\nSelline mittestandardne protseduur võimaldab teil taastada kahjustatud kõhre, leevendada põletikku ja esialgses etapis probleemist täielikult vabaneda.\nKarboksüteraapia Viimane tehnika, mis põhineb süsihappegaasi süstimisel liigesesse. Protseduuriks kasutatakse spetsiaalset aparaati. Selle kontsentratsiooni järsku suurenemist luus ja pehmes koes tajub keha hapnikupuudusena.\nVeri tormab kiiresti patoloogilisse piirkonda, paraneb mikrotsirkulatsioon ja ainevahetus. Süsinikdioksiid elimineeritakse kiiresti, jättes positiivse efekti pikaks ajaks. Seda kasutatakse mitte ainult põlve, vaid ka lülisambavalu korral. Üsna populaarsed osteoartriidi ravimeetodid on hapnikravi ja karboksüteraapia, nn gaasisüstid Tüvirakkude ravi Meetod liigese struktuuri taastamiseks tüvirakkude Mis pillid toodeldakse artroosi, mis käivitavad kõhre regeneratiivsed protsessid.\nMaterjal eemaldatakse patsiendi rasvkoest või luuüdist.\nMõnikord kasutatakse naise nabaväädivere või aborti tekitava loote rakke. Tüvirakud süstitakse liigesesse 7 päeva pärast kogumist. Kursus valitakse individuaalselt, see võib kesta 10 päeva kuni mitu kuud. Esimesed tulemused on märgatavad kohe, valu väheneb, liikuvus paraneb. Järk-järgult taastatakse kõhre struktuur, normaliseerub ainevahetus ja liiges taastub täielikult. Positiivne mõju kestab kuni 5 aastat. Ravi väldib operatsiooni varases staadiumis, kaugelearenenud juhtudel pole see efektiivne.


Superkarikafinaal - kas võimsaim sündmus, mis Eestis toimunud? | Õhtuleht\nTäna selgusid augustis mängitava superkarikamatši piletihinnad\nSuperkarikafinaal - kas võimsaim sündmus, mis Eestis toimunud? (2)\nSiim Kera, 5. juuni 2018, 18:14\nAivar Pohlak, Clemente Villaverde, Emilio Butragueno ja Vadim Belobrovtsev hiiglasliku superkarikamängu piletiga. Robin Roots\nSul on raha, aga sa ei tea, mida sellega teha? Täpselt 71 päeva pärast jooksevad A. Le Coq Arena murule Hispaania gigandid Madridi Real ja Madridi Atletico, kes jagavad UEFA superkarikamängus hooaja esimese tiitli.\nKogu tõde piletitest\nAlustame kõige tähtsamast. Pileteid on kolmes hinnakategoorias: 50, 90 ja 130 eurot ning pääsmed tulid müüki täna. Või õigemini, alates tänasest kuni 26. juuni kella 15ni saab Euroopa jalgpalliliidu kodulehel uefa.com oma ostusoovist teada anda, igal inimesel on võimalus taotleda kuni nelja piletit.\nSeejärel on tarvis mõõdukat loosiõnne, sest soovijaid on kõvasti rohkem kui saajaid. Näiteks mullu Skopjes toimunud superkarikafinaali lootis staadionikatlas nautida üle 130 000 inimese.\nMullu võitis karika Madridi Real. AP/Scanpix/Boris Grdanoski\nHAZARDIT POLE VAJA? Madridi Reali peatreener leiab, et Bale on Ronaldo sobiv asendaja\n31. juuli 2018, 17:55\nKa Narva, Kuressaare, Viljandi, Paide, Pärnu ja Tartu saavad nuusutada tõelise tippjalgpalli hõngu\n14. juuli 2018, 10:49\nVIIMANE VÕIMALUS! Peagi lõppeb piletite taotlemine UEFA superkarikaks\n22. juuni 2018, 09:23\nVIDEO | NUPUKAS VANA! Ajakirjanik puges Prantsusmaa koondise pressikonverentsil kavalalt reeglitest mööda\n13. juuni 2018, 16:59\nTallinna mänguks tuli tavamüüki 8700 piletit. Nende hulgas on ka pääsmed mõlema klubi fännidele (2 x 1000) ehk eestlastele ja teistest rahvustest spordisõpradele peaks jääma jagamiseks 6700 piletit. Kas fortuuna soosib kohalikke?\n„Kuna mäng toimub Tallinnas, siis on loogiline, et eesti IP aadressid võivad saada mingisuguse toe selles loosis,“ sõnas eilsel pressikonverentsil jalgpalliliidu president Aivar Pohlak. „Ei ole ju mõistlik, et siia tulevad ainult inimesed mujalt.“\nKuigi staadion renoveeriti 15 000 kohaliseks, on matšil A. Le Coq Arena mahutavuseks 13 000, sest mängu mastaapsuse tõttu lähevad osad kohad kaotsi – näiteks peavad mõned istmed loovutama oma positsiooni telekaamera platvormidele ning laienevale meediasektorile.\nKes platsi äärde ei pääse, sel on jalgpallimelu jaoks veel üks õlekõrs – nimelt käib hetkel töö selle suunas, et finaali näeks Vabaduse väljakul suurelt ekraanilt.\nKas staarid on kohal?\n„See on meie jaoks väga oluline mäng, võimalus võita järjekordne tiitel, järjekordne karikas. Teeme oma parima, et võita. Tuleme siia oma parimate mängijatega,“ sõnas eilsel pressikonverentsil Real Madridi esindaja Emilio Butragueno, kes sama klubiga mängijana kuuekordseks Hispaania meistriks kroonitud.\nSarnane üldine sõnum kostus ka Atletico asjapulga Clemente Villaverde huultelt. Bluff või mitte? Kuigi superkarikal on sõumängu kuulsus, on tiimid tavaliselt publikut rõõmustanud enamvähem hüva koosseisuga.\nJalgpalli MMi aastal ei saa aga midagi garanteerida. Kõik oleneb, kui kaugele koondised suurturniiril purjetavad. Kui Ronaldo rõõmustab 15. juulil Lužniki staadionil koos MM-karikaga, siis kas ta on kuu aega hiljem Tallinnas? Raske öelda. 2016. aasta superkarikafinaalist jäi samal aastal Euroopa meistriks kroonitud Cristiano eemale trauma tõttu, aga näiteks Gareth Bale ja Toni Kroos just seepärast, et neil oli EMi järel pikem puhkus.\nSTAARID KODUKAMARAL: Reali superstaari Ronaldo ja Atletico tähe Griezmanni koduklubid mängivad augustis Tallinnas. REUTERS/Scanpix/Kai Pfaffenbach\nSTAARID KODUKAMARAL: Reali superstaari Ronaldo ja Atletico tähe Griezmanni koduklubid mängivad augustis Tallinnas. EMPICS Sport/ScanpixTim Goode\nLisaks liiguvad nii Ronaldo, Bale’i kui ka Atletico suurima tähe Antoine Griezmanni kohal pidevad üleminekupilved. Vähemalt Reali puhul on selge, et isegi kui mõni superstaar peaks leivaisa vahetama, ostetakse uued maailmakuulsad vutimaestrod asemele.\nVõimsaim sündmus, mis Eestis toimunud?\nEilsel pressikonverentsil rõhutas ürituse mastaapsust jalgpalliliidu president Aivar Pohlak.\n„Algab teekond ühe võimsama sündmuseni, mis kunagi Eestis või Tallinnas on toimunud on või toimuma saab. Selliseid lihtsaid sõnu, et kui hea meel meil on ja kui suur asi see Eesti või Tallinna jaoks on, ei peagi ütlema. See on kõigile iseenesestmõistetav“\nHeldeid sõnu jagas ka Tallinna abilinnapea Vadim Belobrovtsev.\n„Erakordne ja unikaalne sündmus nii Tallinna kui ka Eesti spordi ajaloos,“ rääkis mees. „Meie jaoks on see täiesti pretsedenditu. Ma arvan, et inimesed räägivad sellest mängust veel aastaid ja võib-olla ka aastakümneid.“\nvaatleja 5. juuni 2018, 22:01\nSuur 12 -13 tuhande pealtvaatajaga meelelahutusüritus igal juhul. Kas nüüd kohe võimsaim, mis Tallinnas toimunud ? Kogu Laululväljakut täitvaid meelelahutusüritusi või arvukalt riigijuhte osalema toonud ettevõtmisi on Talinn ennegi võõrustanud. Aga eks iga mees vaata oma mätta otsast, nii ka Pohlak.\nPutsa 5. juuni 2018, 20:19


Ma olen humaan - NIHILIST\nMa olen humaan\nNov 3, 2016 1 minute readby edukato\nOstsin endale 12-osalise komplekti humaanseid piinamisvahendeid. 12-osalise seepärast, et inimese ühe käe sõrmedel on 12 liigest ja sealt 12 tulebki. Humaansed seepärast, et humaan on ainuke loomaliik, kes on leiutanud riistad teiste piinamiseks. Piinamisvahendid seepärast, et jõulud on ja Jeesus sai õndsaks läbi kannatuste. Jeesus on superhumaan.\nSuperhumaan on see, kes armastab igat inimest perseauguni. Või see, keda kuulab kõige suurem hulk relvadega humaane. Relvi kasutavad humaanid selleks, et elusolendite organite sisse auke teha, kustkohast veri saaks välja voolata. Nad lõhuvad üksteiste organeid siis, kui nad ei tunne enam ära, kes nad ise on. Organ on inglise keeles orel.\nInglise keel on suhtlusvahend, mida indiaanlased pidid kasutama hakkama sest ühe saareriigi relvadega uustulnud nõudsid nii. Indiaanlased on humaanid, kelle seast mitte keegi ei oska indiaania keelt ega pole kunagi Indiaanias käinudki. Indiaanias käimise asemel peavad nad naftatorude juures seisma kuni neid ümber kasvatatakse. See luulekogu ei ole indiaania ega inglise keelne.\nLuulekogu on selline asi, mida humaan kirjutab, kui ta ei ole kaine. Kaine on selline humaan, kes ei lase oma suguelundkonnal aju eest otsuseid teha. Suguelundkondade kaudu tekib humaane maailma kogu aeg juurde. See on tõsine probleem humaanidele endile. Humaane tekib juurde sest inimesed ei ole alati kained. Humaanide juurde tekkimine on tegelikult sündimine.\nSündimine on see, kui olend tuleb üksi või koos õdede ja vendadega ilmale, emale, isale ja lõpuks mullale, mille seest kasvab toit. Nüüd on kõik trellid ümmargused ja ma saan teid läbi nende enda maailma lasta.\nSeen by: 164


Kruusatee: Fotojaht – unistamine\nNoore ajakirjanikuna unistasin nii väga oma kirjutusmasinast. Aga neid oli Eestis siis vähe saada. Mingi töö juures mahakantud kohmaka kirjutusmasinamüraka oleks ehk saanud, aga need olid ebamugavad ja ei pannud mõtet liikuma.\n1979. aastal käisin rahvusvahelises ajakirjanike puhkekodus Balatoni järve ääres. Ungaris elati siis palju paremini kui meil, aga seal oli tollal keelatud kirjutusmasinaid välismaalastele müüa. Ostmisel aitasid mind ungarlastest malevakaaslased EÜE päevilt. Ka ei tohtinud tollal kirjutusmasinaid üle riigipiiri sisse tuua, sest kõik paljundusvahendid pidid olema NLiidus registreeritud. Meie puhkajate gruppi kuulunud Nedelja peatoimetaja Arhangelski õpetas siis, et ära vea oma uut masinat pakendis ja pagasis, vaid pane täiesti avalikult kupeelauale, poolik töö sisse. Ükski piirivalvur ei hakka seda vaatama, sest näeb, et see on lihtsalt su töövahend. Nii läkski.\nJõudsin salaostuga õnnelikult koju. Suur unistus oli täitunud. Sellel nädalavahetuse fotojahi pildil ongi peagi 30-aastaseks saav kohverkirjutusmasin – mu armas roheline sõber - nüüd natuke katki ja pensionil. Kirjutusmasinate parandaja amet on vist lõplikult likvideerunud ja ma ei tea kedagi, kes oleks suuteline üht väikest hoovakest timmima.\nUnistamine ongi selle poolest hea, et vahetevahel lähevad unistused täide, enamasti siis, kui ise ka veidi kaasa aitad.\nAga mõnikord võib lihtsalt ka viieharulisest sireliõiest unistada. Sest sirelite õiteaeg on käes...\nTeemad: Ajakirjandus, Fotojaht, Kultuur, Loodus, Mõtisklus, Nostalgia, Pildihetked, Reisid\nTi:a 1 June 2008 at 17:14\nmaailm on muutunud nii teistsuguseks.\nükspäev kaupluses oma poja õpetajale kinki ostes kuulsin, kuidas kaupmees ja ostja, postkaarte uurides, millel vanad mänguasjad,rääkisid, kuidas nemad mäletavad omi esimesi nukke ja pisikest kohviserviisi. tänapäeva lastele pole aga enam mingi mänguasi tähtis. elatakse üleküllusus. arvan et ka arvutid või mistahes kallid elektroonilised "mänguasjad" ei jää neile samamoodi meelde, kui kunagi hardalt soovitud asjad. kurb!!\nasjadel peaks olema oma ajaloo puu, mida lastele edasi rääkida.\nLinda Järve 1 June 2008 at 20:58\nSelles seoses meeldib mulle hästi Tartu mänguasjamuuseum, millest olen siin blogis ka kirjutanud. Vahva koht.\nIgasuguste praegusvidinate aeg ongi ju programmeeritud lühikeseks, tarbimine surub peale - varem pidi asi kestma.\nunekott 2 June 2008 at 22:44\nmul lähikonnas 4-5 last vanuses 1,5-4aastat. ja just mõnedkümned minutid tagasi panin poisi magama, kes kaissu rääkis mootorratta. jah, oli küll täna ostet' kuid ei midagi ekstravagantset -plastjubin viimasest putkast. jah, laguneb ära. usutavasti hiljemalt kuu jooksul. kuid seda puhast rõõmu, mida 20krooni eest saadud on ikka piiritult.\nteise lapse (2,5a plikatirts) lemmik on Pipi. kõik, mis puutub Pipisse ja Lindgreni teistesse lastesse - fanatt. täielik ja jäägitu. raamatud, nukud jne jne. kõiki neid filme oleme vaadanud kordi kümneid, poes ei saa mööda neist lettidest, kus peesitab Pipi. usutavasti jääb komplekt imetillukese ahvi ja lapilise hobusega tema mälusse vähemalt teismeeani. kui mitte pensionipõlveni. ja muide, need on küll plastist, kuid usun et sama vastupidavad kui "muistsed" puuhobused, kui mitte enamgi- paljukirutud plastik ikkagi.\nkolmas poiss, 1,5aastane jumaldab tiigrit ja puhhi. pehme karu on tema kaisus olnud sünnist saati. arvate, et ta unustab selle mõne aja pärast? võimalik, kuid loodetavasti tuleb täiskasvanueas karpe lahti pakkides mõmm talle eredalt meelde. praegu, kui selged on vähesed sõnad, on tema keeles kindlalt kinnitunud "tiige'" ja "m'mmi".\nma võiks jätkata...\njah, võite nüüd öelda - kõik on kinni kasvatuses, aga nii on see ju ALATI olnud. ka siis kui "meie noored olime" ;) ka siis oli paharette, kes lõhkusid teiste päevatööna ehitatud liivalossi ega hoolinud kellestki/millestki. kuid jätkuvalt on lapsi, kes peavad endast, oma sõpradest ja oma vanematest rohkem, kui praeguses "pealiskaudses ja vägivaldses maailmas" oodata julgeks.\nKaruema 2 June 2008 at 22:45\nLinda Järve 2 June 2008 at 23:25\nUnekott, see on väga tore kommentaar. Mina tunnen üht väikest neiut, kelle suur lemmik on Lotte ja kõik temaga seotu. Samasugune fanatt nagu kirjeldatud Pipi-sõber.\nMuide, tollessamas mänguasjamuuseumis, mida eelmises kommentaaris mainisin, kuigi see unistuste fotojahiga siinjuures kuidagi ei seostu, on kihvt mängukarude väljapanek - kallikspeetud mõmmid.\nunekott 3 June 2008 at 09:16\npalun palun, kuigi läks unistusteteemast kaarega mööda - vabandused veelkord. sirelid on ilusad. ja veel - eks meil igal' ole omad unistused kallid. nii nagu lapsepõlvgi. meie lapsepõlvekodus oli lilla sireli hekk. kaks valget põõsast olid ka seas ja ma mäletan, kuidas naabrilastega mängides "leppisime kokku" et ainult valgelt sirelilt leitud viieharuline õis "luges" ehk siis töötas unistuste täitmisel;) - et ihalus millegi kättesaamatu järgi pöördus "ruutu" - see mis olemas on ei ole ju kunagi küllalt hea;)\nkilluke 5 June 2008 at 02:45\nsee kättesaamatu kirjutusmasin tuletas meelde neid aegu, mil kellegi pealesurutus reeglid panid nii mõnegi asja järele unistama, unistama millestki paremast saamata aru, kui paju tähtsam on see, et su kõrval on kallid ja lähedased inimesed...\n(mina unistasin kunagi väga-väga nõudepesumasinast, sest oh, kui tüütu oli emme käsul nõusid pesta. nüüd olen ikka ilma selleta ning kui keegi mulle seda mõnda aega tagasi niisama pakkus, siis ütlesin, ei aitäh... ja pesen ikka käsitsi nõud ära)


Viljandi: võrdsete heitluse ühisnimetajaks olid sotsid - Tänane leht\nSotsiaaldemokraatide riigikogu liikmest Viljandi linnapeakandidaat Helmen Kütt eile hilisõhtul oma erakonna valimispeol. Kella 22.20 seisuga edestasid sotsid oma lähimaid konkurente oravaparteist täpselt 200 häälega. FOTO: Marko Saarm / Sakala\nKas meie või sotsid, ennustasid Viljandis enne valimistulemuste selgumist nii IRLi linnapeakandidaat Harri Juhani Aaltonen kui ka Reformierakonna esinumber Madis Timpson. Küsimus oli mõistagi, kes võidab.\nNeli aastat tagasi sotsiaaldemokraadid ei võitnud. Olid hoopis nelja erakonna seas kolmandad. Aga võidust ei jäänud ka palju puudu. IRL sai toona võitjana 2180, oravad 2121 ja sotsid 2118 häält. 27-liikmelises linnavolikogus andis see igale kaheksa kohta. Ülejäänud kolm sai Keskerakond.\nKolme enam-vähem võrdse heitlust ennustasid asjaosalised ka tänavusteks valimisteks. Olgugi et areenile oli lisandunud kohalike valimiste mõistes Viljandis uustulnuk EKRE eesotsas riigikogulase Jaak Madisoniga, kes seadis küllalt ambitsioonikaid sihte: 15 või enam protsenti kõigist häältest, minimaalselt kolm kohta volikogusse ja isiklikult loodetavasti vähemalt poole tuhande linlase kasti lastud toetus. 2013. aastal andnuks niisugune häältesaak talle valimised võitnud IRLi liidri Ando Kivibergi (809 häält) ja tollase reformierakondlasest linnapea Loit Kivistiku (607 häält) järel kolmanda koha.


CV Keskus tööpakkumine Koristaja Lagedile, Harjumaa\nTööpakkumise number #308007\nTöö algus koheselt kuni juuni alguseni, tööaeg 8 tundi tööpäevadel kella 09:00-17:00.\nKontoriruumide koristamine, lisaks tootmisruumid (masinaga pesu) ning õhtusele vahetusele toidu välja panemine.\nAlates 01.06.2013 ja esialgu kuni augusti lõpuni. Töö sisuks oleks alumiste olmeruumide koristamine ja toitlustamine (nimekirja alusel toidu jagamine, kaaludes vajalikud portsjonid). Esialgu tööaeg 5h päevas, 9:00-14:00.\nEesti keele oskust ja töökogemust koristajana.\nPakume ajutist tööd kuni augusti lõpuni.\nBrutopalk: 420 - 672 €/kuus\nTunnitasuga 4 eur bruto 5 ja 8 tunnise tööpäeva puhul\nVMP Group on aastal 1988 asutatud kontsern. VMP tegutseb Eestis, Soomes ja Rootsis. 2010 aastal pakkusime tööd 14 000-le töötajale ligemale 4 000-s ettevõttes. Pakume oma partneritele laiaulatusliku valiku ettevõtte põhitegevust toetavaid personalilahendusi, mille hulka kuuluvad personalirent, värbamine ning erinevad allhankeprojektid.


Karulas avab uksed ürgne restoran\nKaspar Karjus viimistleb uue restorani kööki, selle tähtsaim osa – pliit – on juba paigas. Foto: Kelli Aia\nKarula rahvuspargi ürgsete metsade ja maaliliste kuplite vahel asuvas Veetka talus, mis on paljudele tuntud Metsamoodi Perepargina, avatakse juuli lõpus metsarestoran ÜRG.\nRestorani eestvedajaks ja hingeks on perepoeg Kaspar Karjus (24), kes on emalt talutööd ja tegemised üle võtnud, seal askeldab ja asju uueks loob. Maakohale omaselt tuleb ta paljajalu vastu ning me istume taluõuel asuvatele aiatoolidele. Ümberringi laulavad linnud. Saarepuud kohisevad vaikselt ja kõrvu paitavalt.\nKarjuse lapsepõlv möödus Veetka talus. 17aastaselt suundus ta Tartusse gümnaasiumisse õppima. Üsna pea jäi Tartu talle väikseks ning edasi suundus noor mees Tallinnasse. Seal aga ei olnud midagi, mis talle tõsiselt meeldinud oleks. „Sai mindud lihtsalt Tallinnasse minemise pärast,“ ütleb ta.\nÜlikoolis õpitud eriala noorele mehele ei meeldinud ja ta otsustas õige pea oma tõelise kire ehk kokanduse kasuks, mille õpingud lõpetas Tartu Kutsehariduskeskuses. Nüüd on Karjus juba paar aastat tagasi oma kodukohas Karulas.\nRestorani ÜRG avamise mõte on Karjusel tulnud sellest, et talu lähipiirkonnas ei ole ühtegi toitlustuskohta ning ta on alati unistanud vägevast kohast, kus pakkuda teistmoodi elamusi.\nToidutegemine on Karjusele juba väikesest peale meeldinud ning aastal 2016 asutas ta oma osaühingu ÜRG, mis tegeleb catering’iga. Nüüd on kätte jõudnud aeg laieneda restoraniks. Suunatud on see pigem välisturistidele kui kodumaisele kliendile, kuigi oodatud on väga mõlemad.\nRestoran on esialgu avatud ettetellimisel ning nagu tänapäeval kohane, siis kindalt menüüd ei ole. Karjuse sõnul on plaanis teha rohkem taimseid toite, kuid kindlasti ei jää välja ka lihatoidud. Menüü koostatakse vastavalt tellija soovidele. Süüa saab seda, mis parasjagu värske ja hooajale vastav.\nKarjus ütleb, et suur osa toorainest tuleb talu ümberkaudsetest metsadest, naabertaludest ning põldudelt. Toorainega on ta pigem ebatraditsiooniline, pakkudes klientidele näiteks kuusekasvudest ja takjajuurest valmistatud hõrgutisi.\nRestorani nimi ÜRG tuleneb sellest, et Veetka talu on ümbritsetud ürgmetsadest ja asub keset rahvusparki. „Ümberringi on kõik puutumatu, ürgne,” ütleb Kaspar. Samuti meeldib noormehele selle sõna kõla. Just ürgsus on üks teguritest, mis Karjust Veetka talus hoiab. Kuigi linnaelukogemust on tal kuus aastat, on elu ta ikkagi tagasi kodukohta toonud. „Loodus on ikka üle kõige ja väga tähtis osa elust,” lisab ta.\nKarjus ei taha anda restorani avamise täpset kuupäeva. Hetkel on puudu üks suur osa restoranist – professionaalne köök. Sellega läheb aga veidi aega, sest ta tahab kogu köögimööbli ise oma kätega meisterdada. Praegu seisab tegevus ajapuuduse taga, teised projektid – mis samuti hinge sees hoiavad - võtavad lihtsalt palju aega ära.\nRestorani avamise riske noormees ei karda. Tema sõnul on Veetka talus alati inimesi käinud nii lähemalt kui teiselt poolt maakera. Kaasrahastust ja projektirahasid restorani avamiseks ei ole – ta püüab enamuse asjadest teha ise – seega kaotada pole midagi. „Riske tuleb hajutada,” ütleb Kaspar. Ning just seetõttu haarab ta kinni erinevatest projektidest.\nKaspar Karjuse ema on tuntud taimetark Irje Karjus, keda teatakse peamiselt Metsamoorina.\nViimati muudetud: 12/07/2018 08:40:15


3 neljarattalist harjutust sportlastele, mitte kulturistidele - Koolitus\n3 neljarattalist harjutust sportlastele, mitte kulturistidele\nQuad on üks suurimaid ja võimsamaid lihasrühmi kehas. Ja nad on ülitähtsad maast lahti sõitmiseks ja põlvede lõikamise ajal stabiilsena hoidmiseks.\nKvadrid on tegelikult neljast lihasest koosnev rühm (seega ka nelik) - vastus lateralis, vastus medialis, vastus intermedius ja rectus femoris. Kõik neli kinnituvad põlvekaelale, kuid teises otsas kinnituvad vastuslihased reieluule, sirge reieluu aga vaagnale. Nende ülesanne on sirutada põlve säär ja reieluu painutada puusas.\nNelikjõud tuleneb harjutuste sooritamisest, mida saab koormata põlvele lähemale kui puusale. Need võimaldavad sportlastel joosta, hüpata, tõugata, tõmmata, pikutada, peatuda ja kükitada. Sportlikud liigutused on mutiliigesed, nii et neljapealihase harjutus peaks keskenduma peamiselt struktuurilistele, põlvel domineerivatele harjutustele, mitte ühe liigese harjutustele nagu jalgade pikendamine.\nPõlveliigese domineerivad nelinurksed harjutused on kõige tõhusamad suuremate ja tugevamate neljarattaliste väljatöötamisel. Põlvel domineeriv harjutus tähendab, et kasutatakse nii põlve painutamist kui ka puusa pikendamist, kuid põlv liigub suurema liikumisruumi kui puusa puhul. Quadis jõu ja jõu arendamine aitab sportlastel, kes peavad jooksma tahapoole, palli välja laskma, peatuma ja suunda muutma või lihtsalt kiiresti jooksma.\nikka minu filmiarvustus\nSEOTUD: Kuidas ehitada tugevamaks Neljarattalised\nPaljud sportlased peavad kinni põhitõstukitest nagu Deadlifts ja Back Squats, kuid mitte kõik sportlased ei talu suuri koormusi oma alaseljal, rääkimata nende pideva sooritamise üksluisusest. Muud harjutused võivad tugevdada neljarattalisi, jäljendades samal ajal muid sportlikke liikumisi.\nAstuge ühe jalaga edasi, painutage mõlemad põlved.\nLangetage keha otse alla.\nLükake eesmine jalg maha, et naasta seisvas asendis, jalad koos.\nSee harjutus sobib suurepäraselt aeglustamiseks ja peatumiseks. Keskendudes rohkem vastus medialis'ele, on Lunge parim põlveliigese vigastuste ennetamiseks, kuna see õpetab põlve korralikult jälgima ja stabiilsust puusal. Aeglustumine toimub siis, kui astute edasi ja aeglustate edasiliikumist, et puusad kukkumisasendisse langetada.\nSEOTUD: Spetsiifiline kopsu Variatsioonid\nzelda fitzgerald südaöö Pariisis\nHoidke lõualuu all kahte kettlebelli, toetudes küünarvarre ja käsivarre vahele.\nSellest rackitud asendist hoidke oma rinda üleval ja lükake puusad tagasi, kui laskute kükki.\nTõstke küünarnukid kergelt üles, et kettlebellid kätelt maha ei veereks. Sõitke puusad ettepoole, hoides kõhulihaseid pingul ja seiske püsti.\nEnne kükitamist hingake sisse ja hingake hoiaku ülaosas.\nKui kaal on teie keha ees, nõuavad Front Squats, et quadid töötaksid rohkem kui tuharad. See harjutus nõuab ka sirgemat torso, asetades rohkem koormust jalgadele ja vähem alaseljale. Boonusena haaravad Kettlebell Front Squats südamiku ja panevad randmetele vähem rõhku, mis tekiks kangiga. Tehke seda kolmel päeval nädalas 4–6 nädala jooksul ja teie kangivarrega kükitamine muutub lihtsamaks. Samuti suureneb neljakordne tugevus ja suurus.\nSEOTUD: Eesmine kükitamine 101: piltide ja videotega juhend\nKasutades kas rakmeid või käepidemeid, vaadake kelku kükitades või sportlikus asendis.\nKelgu tõmbamiseks lükake tagurpidi liikudes läbi oma kontsad (kui aga teie eesmärk on kiirus, siis hoidke oma jalgade pallidel ja kasutage käte käepidemete asemel rakmeid, et teie käed saaksid kiikuda).\nSee harjutus võib suurendada kiirust (kasutada kergemaid koormusi) või tugevust ja suurust (kasutada suuremaid koormusi). Kuna see seab teid sportlikku hoiakusse, loob see spordialade spetsiifilise kiiruse ja jõu mitme spordiala jaoks.\nSEOTUD: Steven Jacksoni kangelane Tagurpidi kelgutõmme\nmilline koer on metsiku filmi kutsungis buck


Anarhia raisakulli rõveduses: 06.14\nToo ju vähese viina viga\nMu olemine tahab papud taevasse visata.\nTegelikult viskas juba.\nEnne jaani oli mul viimast korda lõpuaktusel käia. Nüüd on mul suht suva – kohustused ennast kohale ilmutada on sedakorda otsas.\nSääl kotuses koosolemisel pakuti seda va mullidega veini, mida tuntakse vahuveini või kurat teab mis sammpaanja nime all, mille ma väga lahkelt ära kallasin päevakangelase pokaali.\nÕhtul oli vaja end miskisele jurgale ilmutada, seetõttu pidin kaine olema, et üldse kohale ilmuda.\nHea oli liuelda, ligi tund sõtkumist – tuul aitas enamuses takka.\nEnda nähtavaks tegemine läks üsna libedalt – kohe pakuti kõike head ja paremat, alates saslõki, hvooliumis küpsetet kala ja muu sinna kuuluvaga, lõpetades õllede-viinadega. Novot, ma võtse ainult õltsi ja haukasin pääle tahedat.\nIlm oli ilus ja lõke õige suurusega, kui käis üks kärgatus.\nVaatsin siis, et paar paari sügelist on köökusse vajunud. Kõigil pisarad silmis – ühel valust, teistel naerust. Selgus, et üks oli saand bazuukaga otse munadesse, ehk siis teisisõnu oli põletamisele toodud asjade hulgas üks makrohvleksi purk. Aii, see oli valus...\nAusalt, mul oli südamest kahju, aga teate seda va massipsühhoosi tunnet, kui enamus koomiliselt irvitab, siis läheb vähemus tahestahtmata sellega kaasa.\nKui jaanilauba lõuna paiku hiljem kodu poole väntasin, sain nii tuult ja vihma krae vahele.\nIlmselt siis külmetasin nii, et kesknädalal vajusin lihtsalt kokku.\nNoh, pilt kadus ärr - kusemise tõttu langes igasugune rõhk mu sees, et enam polnud miskit parata...\nSiiski toibusin saadud valu tõttu kiirelt ja roomasin neljakäpakil toa poole.\nOma koiku manu jõudmiseks pidin raskelt võitlema nonde selgusetu-hoogudega nõnda, et olin läbimärg. Ei jaksanud ma end asemele vinnata ega miskit. Natike hinge tõmbamist ning peale viimast ponnistust vajusin ei-tea-kuhu...\nMagasin kaks ööpäeva niiviisi maha.\nEilseks oli nõndanimetet esialgne inimlooma tunne juba sees, et sai kahel jalal tatsuda.\nKaege te õnnetud, ma tean, et tõbist ei taha keegi, kuid minul oleks vaja ühte paarilist, kellega ülejäänd elu veeta. Seni on mu vaadelungid pehmelt öeldes metsa poole läind – no ei taha teps mitte ükski naishing minu raisakullilist nõtra persooni.\nPostitaja: A. I.V.O. Lugu netistati kell: 08:50 Kommentaare ei ole:\nLabels: ajuhiiglase mõttemülgas, iroonika, kondiaurumasin, mina ja mu loomad, PuPu, tohtrendus, öuducas\nEi ole kerge see linnukese elu\nTunnistan, et ma ei tea kõike linnuriigis toimuvast ja seetõttu proovin eilase intsidendi endale selgeks teha.\nPaarikümne lausega proovin miskit kirja panna.\nKevadel, nagu ka möödunud aastal, olid väikesed, aga tublid linnud teinud oma pesa kanada kuuse kaheharulise tipuga põõsasse. Päris huvitav oli nende tegevust läbi akna jälgida. Isaslind lendas nokatäie tõukudega (esimene pilt), milled ta aiast kokku korjas, vurrdi nimetet kuusepõõsa alla, kust ta kibekiirelt mööda oksi ülespoole liikus. Pesa ma loomulikult ei näe, aga tajun umbmääraselt selle asukohta. Ega kaua lähe, kui lehelind, või mis tema botaaniline nimetus ka poleks, ühe haru tippu välja jõuab ja kimab lennates pesakondsetele uut kõhutäit otsima. Ja nii iga päev. Mõnikord olid mõlemad linnu vanemad aktsioonis.\nEile hommikul vaatasin korraks aknast välja, ning nägin eriskummalist pilti. Et aju ei olnud veel ärganud, siis ma pikemalt ei juurelnud selle kallal. Nimelt oli üks lindudest oma pojal turjast haaranud ning pani sellega lendu – nagu kassid oma kutsikaid veavad ühest kohast teise. Tükk aega hiljem märkasin et üks linnupoegadest on pesast välja kukkunud ja ukerdab põõsa alla tagasi.\nAlles siis taipasin, et see asi pole ikka õige. Võtsin fotoka välja ning hakkasin läbi akna jälgima looduse tahet. Ega kaua tulndki oodata kui tegin fotosüüdistuse mõrtsukast (teine pilt). Õhtupoole nägin veel paar korda sedasama maskiga roostekarva ja hallipäist lindu, kes lootis noosi saada, kuid tegu tehtud ja pesa tühi...\nMinu hinnangul nädal-paar oleks veel läinud, kui pesapere noorimad lendama hakanud...\nÄkki keegi oskab nüüd Raisakullile lahti rääkida – kellega tegu ja milleks see hea on?\nLisan 21.juunil "ise vastan"-tüüpi vastuse:\nPärast suuremat otsingut leidsin Eerik Kumari "Eesti lindude välimääraja", kust sain vastuse röövlinnu staatuses olevale isendile - punaselg-õgija ldn. Lanius collurio ja saaklinnu tuvastasin kui - aed-põõsalind ldn. Sylvia borin.\nParandatagu mu võimalikku eksitust nüüd targemad.\nPostitaja: A. I.V.O. Lugu netistati kell: 13:55 Kommentaare ei ole:\nLabels: ajuhiiglase mõttemülgas, amathöörlik fotojaht, bio-logic, mina ja mu loomad, naasama\nFlaamide esitus oli tasemel\nHämmastav, kuis elu kulgemises muutuvad eelistused ja ootused.\nNiipalju, kui ma mäletan, olen suureilmameistrivõistlustel hoidnud pöialt Lõuna-Meerika vutimeestele, Roopa-tasandil olen väikeriikidele edu soovinud.\nNüüd esmakordselt tajusin muudatust oma eelistustes – kaks esimest kohtumist olid nii sitad tänu kohtunike tegevusele.\nAinus tasemel mäng toimus Hispaania ja Madalmaade vahel.\nPean sügava kummarduse tegema flaamidele.\nNemad suutsid mu vutiletargiast välja raputada.\nÜldiselt pole nagu vigagi, kuid häirivad Lauristini-õpilaste žurnalistlikud šedöövrid.\nKas auväärt prohvessor emeriticus ei suutnud neile õpetada, et ajakirjanduslikud liialdused on tõesti nii idiootsed, et oioioi....\nMul küll võtab aegajalt kukalt kratsima ning pomisedes küsima, kust lastesõimest nemad küll tööle on võetud.\nLisan paar minutit hiljem tähtsa teatepügala: Nüüd võtan ühe õlle ligi ja hakkan vaatama järgmist vutimatši...\nPostitaja: A. I.V.O. Lugu netistati kell: 19:05 Kommentaare ei ole:\nTegelikult on peni sabas pesitseva kirbust üle astumine ikka vaevarikas\nRaisakull on tähele pannud, et ega tänases vabariigis ikka rikkaks saa. Vanaisa asjades tuhnides leidis Raisakull, et ega esimese wabariigi aegu nipsutades sõrmi ja hüüdes: Hops! ei saadud jõukamaks ühti. Vanu arveraamatuid lugedes selgub paljugi, aga millegipärast saadi toona palju rohkem läbi elu kulgetud. Tegelikult oleks pidanud Raisakulli vanaisa jääma teisele poole suurt lompi, kui ta juba sealmaal oli, ning kasutama sealseid võimalusi oma hüvanguks.\nViimastel päevadel on Raisakullil mitu-setu-sada-saba-mõtet, mille mõistmiseks on vaja üliloomalikku ning mille takistusest ülesaamiseks viimset purskelaadset pingutust.\nEt saaks ühe asja jälle kaelast ära, kuigi peakolu jääb vaevama mingi mõttekild niiehknaa, mis omakorda uuristab kahtluseidule südamerahututeks tudumiselarhvideks.\nNädala lõpuks püüab Raisakull pisikese ja tagasihoidliku pekisaagimisetseremoonia läbi viia.\nPostitaja: A. I.V.O. Lugu netistati kell: 19:12 Kommentaare ei ole:\nLabels: ajuhiiglase mõttemülgas, naasama, PuPu, tigedus kuubis\nTegelikult on peni sabas pesitseva kirbust üle ast...


Maraton – Minu lihtne elu\n29. detsember 2014 Berit\nKell on tegelikult palju – 11 õhtul ning ma peaksin lesima voodil – vähemalt enda arvates, sest Kristian on läinud tänaseks Une-Mati seltsi, et hommikul kell 4 ärgata. Tegemist on ühe harukordse päevaga, mil ta vabatahtlikult kell 4 ärkab, selle asemel, et õhtul tööle minna. Ehkki mind on ka Une-Mati kimbutamas, võitlen temaga, et kiiresti see postitus kirja panna ning raamatulugemisemaratoni jätkata – Diana ootab pingsalt minu detsembrikuu raamatu kokkuvõttet ning oma teema jagamist.\nRaamatut olen ma küll lugenud juba detsembri algusepoolest, ent hulgaliste sündmuste varjus ei ole jõudnud ma selle läbilugemiseni ja seega spurdin nii kuis saan 🙂\nJõulud veetsime me mereääres ja linnast päris eemal. Hea ja rahulik jõul, kus suurem rõhk oli lõõgastumisel. Võtsime Kristiani ja ta vanematega ette ka pikema jalutuskäigu – julgen pakkuda, et oma 5 kilomeetrit, mille juures Kristian isegi ei protestinud. Tema jaoks on tihti iga meetri jalgsi läbimine korralik probleem. Jõuluroog oli lihtne taani jõulutoit ning loomulikult mandlimäng. Mulle hakkab see iga aastaga enam meeldima. Suure kausitäie magustoidu sisse peidetakse üks mandel, kes selle leiab, saab endale kingituse. Sellel aastal oli kingituseks üks minu jõulukingisoovidest, mille siiski Kristian endale napsas, aga vähemalt perekonda jättis.\nTeistest kingitustest rääkides sain ma omale hommikumantli Kristiani õelt, mille juures oli kohe Kristiani kommentaar, et vähemalt nüüd ei pea me kaklema, kes tema hommikumantlit kannab. Ja, mulle see hommikumantel meeldib – vähemalt ei jookse ma enam nii palju alasti ringi kodus kui varem. Soe ja pehme. Teise kingitusena sain meheõelt hulgaliselt kirjapaberit motiividega – ning kui ma need pakist leidsin, olin ma meeldivalt üllatunud, sest see ei ole ju eriti lihtne leid tänapäevases e-kirja maailmas. Igatahes on mul 8 erinevat kirjapaberi motiivi. Äge! Kristiani vanematelt sain ma kingituseks ühe raamatu, mis ka minu soovidelistis oli. Kristian tundis loomulikult huvi, et kas talle ka see passib, aga kui ta ema oli öelnud, et naistekas, mis naistekas, siis ta arvas, et jätab selle raamatu vahele.\nMinu ingel Diana saatis mulle helkuri – selle üle oli mul hea meel, sest mul oli plaan minna riidepoodi helkurriiet ostma, et seejärel ise omale helkurid õmmelda. Nüüd oli see mure vähemalt murtud. Kristian (kellest me ei saa üle ega ümber) arvas, et ma peaks selle hetkel veel siiski riiulile tolmu koguma jätma, sest vana helkur töötab ideaalselt. Ma kurtsin talle mõnda aega, et mu helkur ei helgi, või vähemalt ma arvasin, sest ei suutnud ise endale seda tõestada – Kristian tõestas ja oli väga effektne.\nTäna, õigemini laupäeval, saabus mu kingitus ka Belfastist. Täna käisin selle postkontoris järgi, sest laupäeval polnud ma sellel ajal kodus. Jalgrattasadulakaitse – Leek ühesõnaga vihjab, et ma peaks end kokku võtma ja rattaga sõitma hakkama. Eks ma püüa! Ehtekarbike ning riidest muffini riiul – vähemalt on mul näppudel tegevust! 🙂\nTäna käisime Conniega Moesgårdi muuseumis. Minekust sinna on olnud juttu pea kuu aega – esimene kord polnud mul aega, sest olin omale ajutise töökoha leidnud, uus kuupäev läks luhta, sest ma eelistasin ületunde teha ning siis kolmas kuupäev ehk täna läks käiku. Mulle meeldis Etnograafia nurgake ning aastaid Moesgaardi Muuseumi naelaks olnud Grauballemanden’i lugu. Samuti oli huvitav jälgida taani ajalugu raua, pronksi ja viikingi ajastul. Kui ma esmakordselt Moesgaardi muusemis käisin vaimustusin ma ruunidest – neile pöörataks nüüdses justkui väga vähe tähelepanu. Samas saab seal paadiga reisida – see on üpris lahe!\nHomme jätkub minu ja Connie kultuuriprogramm “Den Gamle By’ga”.\nPosted in MSildistatud "seiklemine", aeg, emotsioon, härra, käsitöö, kingitused, kirjutamine, kontor, kontsert, kultuur, lugemine, mälestused, mina, taani, talv, traditsioonid\nNext postRaamatuklubi: Detsember


Puhkajate peavalu: päev läbi põrisevad muruniidukid - Auto - Tehnika\nPuhkajate peavalu: päev läbi põrisevad muruniidukid\n24. juuni 2009, 11:18\nSuvepäevadel pidevalt mürisevad muruniidukid võivad naabrite elu põrguks muuta\nKas olete vahel suvilas või eramajas oma vaba päeva nautides tundnud keres kihvatust, kui hommikuse linnulaulu asemel tervitab kõrvu tundidepikkune naabri muruniiduki põrin?\nJa kui üks lõpetab, tõmbab niiduki käima järgmine naaber. Sellele lisandub võib-olla veel kolmanda naabri raadio või makk, neljandas aias algava grillipeo lõbus melu... Tuttav mure? Aga mis te selle vältimiseks ette olete võtnud?\nKaua peab naabrite õuedest kostvat lärmi taluma, ei ole paraku Eesti seadustega sätestatud. Nagu vahendab tervisekaitseinspektsiooni planeerimise ja monitooringu osakonna juhataja Leena Albreht, kehtib muruniidukitele majandus- ja kommunikatsiooniministri määrus, mis seab nõuded välitingimustes kasutatavate\nseadmete tekitatavale mürale. Seal on toodud ka lubatud helivõimsuse tasemed, mis kõiguvad vahemikus 94-103 dB/1 pW.\nSeega, et toode vastab nõuetele ega tee liigset müra, peab jälgima inimene, kes endale muruniiduki ostab. Seadmel peab küll olema ka garanteeritud helivõimsuse tähis, aga kui naabri liigne põristamine meid närvi ajab, siis vaevalt me tema niiduki kleepse vaatama tormame.\nKuidas probleeme lahendada?\nEhkki sotsiaalministri määrus nr 42 käsitleb just müra normtasemeid elu- ja puhkealal, ei saa seda naabri muruniiduki tekitava müra osas Albrehti sõnul siiski rakendada, sest seal ei ole sellist müra normeeritud. «Muruniidukite töö käigus tekkiv müra loetakse olmemüraks. Niisugust müratekitamist võib reguleerida kas omavalitsus oma territooriumil avaliku korra eeskirjadega või aiandusühistu näiteks oma põhimäärusega,» selgitas Albreht. «Kahjuks ei ole mul infot, kas mõni omavalitsus või aiandusühistu on reguleerinud muruniidukite töötamise aega ja kestust. Võimalus selleks on,» lisas ta.\nPostimees.ee uuris Tallinna eramajade piirkondadest, kas ja kuidas selle probleemiga tegeletud. Nõmme linnaosavalitsuse avalike suhete nõunik Jukko Nooni viitas, et müra tekitamine on pealinnas reguleeritud Tallinna avaliku korra eeskirjaga, mis sätestab öörahu kella 23-7. «Päevasel ajal müra tekitamist see eraldi ei reguleeri,» tõdes ta. Samas märkis ta pärast väikest järeleuurimist, et linnaosavalitsusse pole ühtki selleteemalist kaebust ka jõudnud.\nSama kinnitas Pirita linnaosavalitsuse avalike suhete juht Priit Pruul. «Kaebusi pole linnaosavalitsusse laekunud, mis puudutab tavapärast, n-ö olmemüra. Kui on kurdetud, siis ainult juhtudel, kui lastakse ilutulestikku.»\nKas võib järeldada, et selle tülina kannatavad eestlased ära, hambad ristis vaikides, või naaklevad Pearu ja Andrese moodi omavahel?\n* tiheda liiklusega tänaval on müra keskmiselt 80-90 dBA.\n* 94 dB(A) müra 1 tunni jooksul kahjustada kuulmist.\n* samas ei tunne inimene end ka täielikus vaikuses hästi - vaikse ilmaga vabas looduses on optimaalne müra 10-20 dBA.


Kommentaarid: Rootsi Eestlaste Liidu nõudmine: üks tund eesti keelt nädalas ei ole piisav!\nRootsi Eestlaste Liidu nõudmine: üks tund eesti keelt nädalas ei ole piisav!\nToimetas Greete Kõrvits, 5. mai 2018 16:26\nRS2/ 6. mai 2018 15:18\nTegelikult PEAKS OLEMA nii, et kui sa asud alaliselt elama teises riigis, siis pead elama kohaliku rahva kommete kohaselt. Oma kultuur ja keel on sinu eralõbu, kui ei meeldi siis saad alati oma kodukanti kebida ja olla seal õnnelik.\nAga/ 5. mai 2018 22:13\nKes keelab mul Eesti keelt võõral maal rääkimast? Mitte keegi! Ja küll on hea rääkida omas keeles, millest inglased tuhkagi aru ei saa\nIsamaa ja emakeel. http://www.kesknadal.ee/est/uudised?id=28521\nkroku/ 5. mai 2018 20:53\nAraabia keelt hakkate harrastama!!!\neh?/ 5. mai 2018 20:50\nmis te selle eesti keelega seal teete, teil seal rootsistanis on ainult araabia keelt vaja, eriti teenindava personali sõnavara.\nViking/ 6. mai 2018 19:47\nEestis tuleb osata venekeelt kuna venelasi enamuses varsti:)\n///////////// 5. mai 2018 20:40\npagulased koju. nii eestlased välismaal kui ka muulased Eestis.\nnammi/ 5. mai 2018 20:10\nHäbi nende jalgadega trampivate ja oma riigile kulukaid nõudmisi esitavate eestlast pärast. Niipalju, kui Rootsis on eesti keel vajalik, peate ise oma lastele selgeks õpetama. Kui ise ei oska, siis õppige ka.\nnorrakas/ 6. mai 2018 14:55\nei saa aru nendest nõudjatest. kui vaja, õpetate ise lastele keele selgeks. minu lapsed kes kasvavad norras räägivad küll eesti keelt, aga ma ei pea vajalikuks et nad peaksid seda keelt veel lisaks õppima. tõenäosus , et nad eestisse tagasi pöörduvad on null ja ega nii väikese keelega polegi midagi maailmas teha. samas õpivad nad inglise ja hispaania keelt. mitte et eesti keele vastu midagi oleks, aga lihtsalt elus tuleb valikuid teha , sest ega kõike selgeks õppida nagunii ei jõua. aga jah praegu võib tõmmata võrdusmärgi nende eestlaste ja pagulaste vahele kes ainult nõuavad.\nQwert/ 5. mai 2018 20:03\nAsendame nüüd antud jutus Rootsi Eestiga ja eesti keele vene keelega, saame tulemuseks selle, millest kodueestlased ei taha Eestis kuuldagi. Nali? Paraku kurb tõsiasi.\nnoh/ 5. mai 2018 19:50\nkobige koju, see pole teie maa pole ka õigut nõuda.\nTösiselt räägid?/ 5. mai 2018 20:49\nMida pakud välja siis 200 000-le täistööjöus inimesele Eestis? Eestlastel on siit enam pöhjust pögeneda kui aafriklastel,neil pole karta kylmal talvel nälga ja kylma köngeda. :D\n?/ 6. mai 2018 10:10\nAlati on võimalik ettevõtjaks hakata.\nTo Tõsiselt rääkijale/ 8. mai 2018 16:39\nSiis töllerdagu Rootsis, olgu õnnelikud ja ärgu m ö l i s e g u.\nOiglus/ 5. mai 2018 19:31\nEesti ei ole Rootsile ohtlik olnud ja emakeele oskus ei ole ka kui sa oskad riigikeelt ja tead sellest maast ka.\nKoju/ 5. mai 2018 17:31\nVot kui age! Oma riigis teeme teised rahvuskeeled maatasa, aga valismaal nouame midagi juurde.\nvasja, ty tstoli?\nto Koju/ 5. mai 2018 19:00\n??? Kas sa ikka ivast said aru või mitte,\nqwerty/ 5. mai 2018 16:56\neestlased, tulge tagasi koju.\nJärvine/ 5. mai 2018 16:49\nNii ongi, minu sugulased suures enamuses seoses sõjaga põgenesid. Kuid mu armas onu tuli kohe kodumaale kui Eesti jälle vaba\nAbsurd/ 5. mai 2018 16:43\nnõudke oma emakeele õpet eestis. õpetage ise. kogu aeg peab midagi saama, loll komme eestastel.\nElan samuti välisriigis, kuid oma lapsi hoiame veidrustest eemale.\nkoli kodu tagasi,/ 5. mai 2018 16:40\nsõda on ammu läbi, siin saad eesti keelt 24 tundi päevas rääkida.\nt/ 5. mai 2018 19:00\nIvo/ 6. mai 2018 19:53\nIlma vene keeleta ei sa Tallinnas kyll hakkama!


Ligi pooled Eesti töötutest elavad vaesuses\n15:23 12.07.2018 (Uuendatud 14:23 12.07.2018)\nTALLINN, 12. juuli — Sputnik. "Ligi pooled Eesti töötutest elavad vaesuses. Ühelt poolt on selle põhjuseks töötuskindlustushüvitise ja töötutoetuse maksmise ranged tingimused, teisalt hüvitiste suurus," ütles tööala asekantsler Sten Andreas Ehrlich, edastab Sotsiaalministeerium.\nKonjunktuuriinstituut: Eesti perede rahanduslik olukord on rekordtasemel >>\n"Samuti on õiguskantsler juhtinud tähelepanu, et töötushüvitiste süsteem ei ole piisavalt paindlik ega pole sammu pidanud töötamise uute trendidega. Nende probleemide lahendamiseks peame töötushüvitiste süsteemi muutma," lisas Ehrlich.\nRegistreeritud töötute arv juunikuus vähenes >>\nTöötuskindlustushüvitise ülemmäär on 1446 eurot ja 15 senti kuus\nJuuni lõpus oli töötuna registreeritud 29 489 inimest, mis moodustab 16-aastasest kuni pensioniealisest tööjõust 4,5%. Vähenenud töövõimega inimesi oli nende hulgas 9 556 ehk 32%. Registreeritud töötuse määr oli juunis kõrgeim Ida-Virumaal (8,6%) ja madalaim Hiiumaal ja Saaremaal (3,3%), vahendas uudisteportaal Sputnik Eesti viitega Töötukassale.\nKolmapäeval tutvustatud Eesti Konjunktuuriinstituudi 2018. aasta II kvartali konjunktuuri uuringust selgub, et Eesti perede finantsolukord on taaskord paranenud — 53 protsenti peredest saab raha ka kõrvale panna, vahendas uudisteportaal Sputnik Eesti.\nEesti Konjunktuuriinstituudi (EKI) hinnangul on Eesti majanduse hetkeseis juba viiendat kvartalit järjest tugev, jõudes 88 punktini 100-st. Samuti on see kõrgem teistest Balti riikidest ning Põhjamaadest. Lisaks püsib ekspertide hinnangul investeeringute ja eratarbimise olukord positiivsena üle keskmise.\nuuring, töötushüvitis, ühiskond, hüvitis, töötu, sotsiaalministeerium, Töötukassa, Sten Andreas Ehrlich, Eesti


Parteisid ei huvita rahva tervis ega sport - Tänane leht\n14. jaanuar 2015, 8:54\nKui olümpiasangaritele on vaja pärgi kaela riputada, on poliitikud jooksuga kohal. Kuidas aga olümpiavõitjaid kasvatada, neid ei huvita. FOTO: FOTO: ANDRES HAABU\nKurb, et ükski erakond ei suuda näha tervikpilti ega liita rahva tervisekäitumise parandamist ühte paketti, nagu näiteks meie põhjanaabrid, kes on algatanud parteideülese riikliku liikumise – Soome maailma kõige tervislikumaks riigiks –, mis hõlmab kõiki vanusegruppe alates lasteaialastest kuni vanuriteni, ja kõiki valdkondi tervisespordist tippspordini.\nKui teised põhjamaad keskenduvad niiöelda ennetustööle, siis meie ravimisele – laiendame haiglatevõrku ja lühendame ravijärjekordi ja muud säärast. Sellega, et eestimaalane terve oleks, tegeleda ei viitsita. Kuidas saada lapsed arvuti tagant õue ja trenni, et nad liiguks vähemalt kolm tundi päevas? Kui praegu suudab kaitseväkke astujatest niigi lahjasid norme täita vaid 37 protsenti, siis mida teha, et meie noormehed nii düstroofilised poleks? Mil moel vähendada ülekaaluliste üha kasvavat hulka? Kuidas muuta Eesti tippsport konkurentsivõimeliseks? Neile küsimustele platvormid vastust ei anna.\nNüüd asjas erakondade kaupa. EKRE ja Vabaerakond jäävad vaatluse alt välja, sest nende visioon rahva tervist ja sporti ei riiva. Ega väga riiva teistegi valimisprogrammid, eriti, kui võrrelda lubadustega kultuuri vallas. Iga viie kultuuripunkti kohta tuleb üks kehakultuuri punkt.\nIRL jätkab senist poliitikat, mille järgi pole sport ja rahva tervis riigi asi. Neist teemadest räägitakse konkurentidest selgelt vähem. Öeldakse järgmist.\nSpordi rahastamisel tuleb rohkem rõhku panna liikumisharrastuse ja tervisespordi jaoks tingimuste loomisele. (Ehk siis esmajärjekorras metsarajad ja betoon – sulgudes siin ja edaspidi loo autori kommentaarid.)\nIga koolipäev peab sisaldama liikumist, et vähendada vanemate koormust treeningute eest tasumisel ja hoida laste tervist. (Mida see tähendab? Iga päev üks topelttund kehalist kasvatust, et poleks vaja trennis käia?)\nPeame vajalikuks luua uusi innovatiivseid võimalusi pakkuda tuge ülekaalulistele lastele ja täiskasvanutele, kes ei ole veel haiged. Tuleb ära kasutada heas mõttes kõiki äppe ja randmeseadmeid, et soodustada toitumise jälgimist, tervislikke valikute tegemist, liikumise jälgimist ja soodustamist. (Hurraa! Äpp tööle ja probleemid kaovad! Äpp vastutab!)\nArvestame spordipoliitika kujundamisel Spordi kongressil vastu võetud otsustega. (Kulla IRL, spordikongressil võeti vastu vaid üks otsus – et järgmine kongress toimub nelja aasta pärast.)\nSoosime liikumisharrastuse levikut kõigis vanuserühmades. (Väga kõva lubadus)\nSeisame selle eest, et spordis järgitaks ausa mängu reegleid.\nKõik, sellega IRLi spordijutt lõpeb.


Modern Talking - Singer Thomas Anders and Band - Ida-Virumaa\nEsileht Mis Toimub Modern Talking – Singer Thomas Anders and Band\nKaks aastat edasi lükkunud kontsert toimub lõpuks aastal 2022 ja Toila laululaval on oodata tõelist ja meeleolukat hitisadu! Lavalaudadele astub ansambel Modern Talking ning Thomas Anders!Thomas Anders & Band esituses kõlavad 90-minutilise šhow raames tuntud hitid “You`re My Heart, You`re My Soul”, “You Can Win If You Want”, “Brother Louie”, “Cheri Cheri Lady” ja loomulikult paljud teised šedöövrid läbi aastakümnete!\nThomas Anders on legendaarse ansambli Modern Talking parimate hittidega Ida-Virumaal laupäeval, 10.juulil Toila laululaval!\nPeoõhtu juhatab sisse ansambel 2 Quick Start.\nKoordinaadid: 59.4208106, 27.5268173Vaadake Google Mapsis\nParkimine tasutaTegevused lastele


Colorado Accessi kohta lisateabe saamiseks külastage coaccess. Rindade visuaalseks suurendamiseks võite kasutada aluspesu, riideid ja aksessuaare. Seepärast tasub tiimijuhtideks määrata inimesed, kellel on huvi ja soovi areneda, ning seda eriti juhina. Juhatuse liikme ennetähtaegsel tagasikutsumisel või -astumisel lõpeb Leping ning Juhatuse liikme õigused ja kohustused Juhatuse liikmena osanike koosoleku otsuse vastuvõtmisega Juhatuse liikme tagasikutsumise kohta, kui seadusest, Lepingust või kohustuste olemusest ei tulene, et Juhatuse liige on kohustatud selliseid kohustusi täitma ka pärast Lepingu lõppemist.\nTuleb välja, et nende otse alluvuses ongi nii palju inimesi. Kuidas neid edukalt juhtida? Või kas üldse on võimalik nii suurt gruppi inimesi edukalt meeskonnana juhtida?\nSellise inimhulga juures on võimalik hoida avatust, usaldust, ühist eesmärki ja lahendada efektiivselt kerkivaid probleeme. Samuti on see number optimaalne selleks, et juht jõuaks kõikide meeskonnaliikmetega kontakti hoida ning jälgida, kuidas igal töötajal igapäevaselt läheb.\nSee on väljakutse, ja seda mitmel põhjusel. Esiteks, kui inimesi on meeskonnas nii palju, kaob ära ühtsustunne, ja on tõenäosus, et hakkavad tekkima nn pisemad grupid ühe grupi siseselt. Kuigi juht vajaks ühtselt tegutsevat meeskonda, avastab ta ühel hetkel, et tal on mõnikord isegi teineteisele vastanduvad pisimeeskonnad, kes igaüks ajab vaikselt oma asja, kaitseb oma õigusi ning on valmis nende nimel ka võitlema on tekkinud sisemine konkurents.\nInimestel on raskem hoomata, kes on kes mis rollid kellelgi Suurendage liikme optimaalset ja mille eest vastutabja mis eesmärgil meeskond üldse loodud on. Kuna ka juht jõuab individuaalselt inimesteni vähem, väheneb usutavasti ka juhi kui liidri tunnetus meeskonnas, mis hakkab tiimi veelgi lõhkuma.\nIdeaalses meeskonnas ei tunne meeskonnaliikmed vastutust mitte ainult oma töö eest, vaid Millised suurused on meessoost foto meeskonna tulemuse eest, mistõttu ollakse valmis ka üksteist vajadusel korrale kutsuma. Juht aga just seda eelkõige ju vajab — talle on vaja inimesi, kes töötavad terviku, mitte ainult isiklike tulemuste nimel.\nKuigi paljud juhid seda ei Suurendage liikme optimaalset, soovivad kõik inimesed paremaks saada ja seeläbi ka Suurendage liikme optimaalset jääda. Seepärast tasub tiimijuhtideks määrata inimesed, kellel on huvi ja soovi areneda, ning seda eriti juhina. Ei ole mõtet tiimijuhtideks panna inimesi, kes tegelikult seda olla ei soovi neid lihtsalt veendes või sundides.\nJuhil peab olema huvi Suurendage liikme optimaalset juhtida, misjuhul võib see nende jaoks olla väga motiveeriv ja nende töösse pühendumust kasvatav. Kui võimalik, tuleks neid muidugi motiveerida ka rahaliselt, sest see näitab, et sa väärtustad nende uut rolli.\nÜlejäänud 45 on ka parem meeskonnatunnetus. Kõige olulisem on aga see, et ülejäänud 45 inimese meeskonnatunnetus ka paraneb, sest nad ei ole enam killuke massist, vaid nendel kõikidel on nüüd ca 9 liikmelised meeskonnad, kus on meeskonnana oluliselt mõnusam funktsioneerida: ühine eesmärk omaks võtta, ühiselt tulemuste eest vastutada, avatust ja usaldust suurendada. Kuidas on olukord täna sinu ettevõttes või osakonnas?\nKas oled kunagi hinnanud, kui efektiivne täna sinu juhtimine tänu meeskonna suurusele on? Kui sulle alguses tundub, et sa ei saa midagi muuta, siis proovi vaadata kastist välja — alati on muutused võimalikud. Kaalu tõsiselt, kuidas suuremaid tiime väiksemaks muuta, kuidas seeläbi värsketele tiimijuhtidele motivatsiooni süstida ja ka ülejäänud inimeste juhtimist efektiivsemaks muuta.


Videoturunduse suundumused aastaks 2021 | Martech Zone\nVideo on üks valdkond, mida ma sel aastal tõepoolest proovin üles tõsta. Tegin hiljuti koos taskuhäälinguga Owen videoturunduskoolist ja ta motiveeris mind täiendavaid pingutusi tegema. Koristasin hiljuti oma Youtube'i kanalid - nii mulle isiklikult kui ka teistele Martech Zone (palun tellige!) ja kavatsen jätkata tööd nii heade videote salvestamise kui ka reaalajas videote tegemise nimel.\nMa ehitasin välja oma kontorina eelmisel aastal ja ostis a Logitech BRIO Ultra HD veebikaamera koos Ecamm Live. Need kaks pakuvad hämmastavat pilti ja minu kontor näeb tõesti terav välja ... nii et mul pole ettekäänet mitte! Luban, et töötan sellega edasi. Väljaande, taskuhäälingusaate ja oma ettevõtmistega kursis olemiseks on piisavalt keeruline ... aga ma tean, et saan sellest vaeva näha.\nVideoturundustegevust toetavad mõned võimsad statistikad:\nNii palju kui 85% ettevõtetest on videoturundust ühel või teisel viisil kasutanud 2020. aastal üles 24% kõigest 4 aastat tagasi.\n92% ettevõtetest peavad seda oma üldise turundusstrateegia oluliseks osaks.\nVideoturunduse tüübid, mis on populaarsed\n72% videot kasutavatest turundajatest loovad seletajate videod.\n49% videot kasutavatest turundajatest loovad esitlusvideod.\n48% videot kasutavatest turundajatest loovad iseloomustavad videod.\n42% videot kasutavatest turundajatest loovad müügivideod\n42% videot kasutavatest turundajatest loovad videoreklaamid.\nVideokasutus kasvab jätkuvalt!\nOtseülekanne on liikunud.\nLühivormis videod domineerivad jätkuvalt kõigil platvormidel.\nKasutajate loodud sisu soodustab seotust ja konversioone.\nKodust töötamise ja pandeemia tõttu on õppevideod ja veebipõhised koolitusvideod üha enam aktsepteeritavad ja populaarsemad.\n2020. aastal ulatusid videoreklaamide kulutused USA-s 9.95 miljardi dollarini. Eeldatavasti kasvab see 13 protsenti kuni $ 11.24 miljardit aastal 2021 (Statista, 2019).\nVideod suurendavad konversioone, 80% neist ütleb, et nende videoturundustegevus on otseselt suurendanud müüki ja 83% väidab ka, et nad saavad rohkem müügivihjeid.\nAR ja VR turg prognoositakse järgmise paari aasta jooksul kasvama ja jõudma $ 72.8 miljardit aastal 2024 (Statista, 2020).\nOstetavad videod on tõusuteel.\nUmbes seitse kümnest korraldajad on pidanud viiruse leviku tõkestamise meetmete raames oma ürituse 2020. aastal veebi kaudu teisaldama (PCMA, 2020).\nOberlo, fantastiline platvorm ettevõtjatele, et nad saaksid õppida, ehitada ja arendada oma poodikaubanduse äri, on uurinud ja kokku pannud selle üksikasjaliku infograafiku selle kohta, kuidas videoturundus jätkab arengut 2021. aastal.\nLiituge Orberloga tasuta!\nSildid: ar videoidmõjutaja videoTurundusvideodoberloisikupärastatud videodreaalajas videoloodvertikaalne videoVideo Marketingvideo statistikavideotrendidvr videod


Peamised erinevused: üldine tolli- ja kaubanduskokkulepe (GATT) oli rahvusvaheline kaubandust reguleeriv mitmepoolne leping. See loodi aastal 1948 ja kestis kuni 1993. aastani. Maailma Kaubandusorganisatsioon (WTO) moodustati GATTi asendajaks 1995. aastal eesmärgiga teostada järelevalvet ja liberaliseerida rahvusvahelist kaubandust. WTO-l on GATTiga võrreldes püsivam struktuur. WTO jälgib lisaks kaubavahetusele ka teenuskaubandust ja intellektuaalomandi õiguste kaubandusega seotud aspekte.\nMaailmas on loodud mitmeid organeid või kokkuleppeid, et säilitada rahu ja õiglust erinevate riikide vahel. Selliste organite peamine eesmärk on reguleerida kõnelusi, kaubandust ja muid eeskirju ja eeskirju maailma eri riikide vahel. Kõige populaarsemad organid on ÜRO ja Maailma Kaubandusorganisatsioon. Kuigi GATTi ja WTO vahel on vähe sarnasusi, on need üksteisest selgelt erinevad.\nÜldine tolli- ja kaubanduskokkulepe (GATT) oli rahvusvaheline kaubandust reguleeriv mitmepoolne leping. See loodi 1948. aastal eesmärgiga „vähendada märkimisväärselt tariife ja muid kaubandustõkkeid ning kaotada soodustused vastastikusel ja vastastikku kasulikul alusel”. ÜRO (ÜRO). Kui ITO ei ratifitseerinud, kujunes GATT Maailma Kaubandusorganisatsiooniks (WTO). GATTi struktuuris esineb mõningaid suuri puudusi, nagu näiteks ebapiisav jõustamisjõud, mis viis liikmete vahel palju vaidlusi. Samuti olid GATTi alusel loodud eeskirjad ja eeskirjad ajutised.\nMaailma Kaubandusorganisatsioon (WTO) moodustati GATTi asendajaks 1995. aastal eesmärgiga teostada järelevalvet ja liberaliseerida rahvusvahelist kaubandust. Organisatsioon tegeleb osalevate riikide vahelise kaubanduse reguleerimisega, annab ka raamistiku läbirääkimiste ja kaubanduslepingute vormistamiseks. Samuti vastutab ta kaubandusseaduste, kokkulepete ja vaidluste lahendamise eest. WTO loodi eesmärgiga olla tugevam ja püsivam raamistik võrreldes eelmise GATTiga. Lisaks jälgib see lisaks kaubavahetusele ka teenuskaubandust ja intellektuaalomandi õiguste kaubandusega seotud aspekte. WTOs on kokku 157 liikmesriiki.\nTugevdada rahvusvahelist kaubandust.\nGATTi ja rahvusvahelise kaubanduse tavade reguleerimine.\nPüsiv struktuur või raamistik puudub.\nTal on alaline struktuur, millel on püsiv raamistik.\nKaubavahetus; kaubandust ja intellektuaalomandi õiguste kaubandusega seotud aspekte.\nTal on alaline apellatsioonikogu, kes vaatab läbi järeldused ja lahendab vaidlusi.\nVaidlused lahendatakse kiiremini, kui arveldussüsteemil on valitud ajakava.


Belov: kontrollmänguga olen rahul, liigas kohe Levadia ja Kaljuga kohtuda on hea - Soccernet.ee - Jalgpall luubi all!\nBelov: kontrollmänguga olen rahul, liigas kohe Levadia ja Kaljuga kohtuda on hea (0)\n16. MAI 2020, 13:39 PREMIUM LIIGA\nPremium liiga uustulnukale Tallinna Legionile kalender alguses armu ei andnud - avavoorus Tallinna Florale kaotanud Legionit ootavad järgmisel nädalal Tallinna Levadia ja Nõmme Kalju. Meeskonna peatreener Deniss Belov on aga kalendriga rahul ja samuti eilse treeningmänguga.\nEile kaotas Legion 2x40 minutit kestnud kontrollkohtumises Paide Linnameeskonnale 0:3, kõik väravad löödi teisel poolajal.\n"Oli väga huvitav vaadata, mis oli eriolukorra-eelsest ajast meeles. Üldpilt oli hea. Aga nagu ma olen ka varem öelnud - selleks, et mängupilt oleks paigas ja kokkumäng taastatud, on vaja kolme-nelja mängu," kommenteeris Belov Soccernet.ee-le.\n"Nagu ma aru sain, pani Paide oma põhikoosseisu platsile esimesel poolajal, samamoodi tegime ka meie. Teiseks poolajaks vahetas Paide oma mehed välja. Meie tegime seda samuti, aga samm-sammult, mitte vaheajal. Oli huvitav mäng. Mõlemad meeskonnad tahtsid lüüa väravat, meil oli oma taktika ja Paidel oma taktika. Oli näha, et oli olnud paus, ja kõik meie mängijate puudused tulid välja. Aga samas olen ikkagi mänguga rahul, sest saime kõik mängijad üle vaadatud ja üldmulje oli hea. See, et esimene poolaeg lõppes 0:0, räägib iseenda eest," jätkas treener.\n"Paus oli kõigil, mitte ainult meil, ja ma arvan, et füüsiline vorm on praegu kõikidel meeskondadel enam-vähem samal tasemel. Eilne mäng tõestas seda. Oli näha, et ära väsisime nii meie kui ka Paide. Mis puudutab kvaliteeti, siis selle kohta saame vastuse teisipäevases liigamängus."\nSelle üle, et Legioni kolmeks esimeseks vastaseks Premium liigas on mulluse hooaja esikolmik, Belov ei kurda: "Olen sedatüüpi inimene, et kui on valida raskema ja kergema stardi vahel, siis eelistangi raskemat. See paneb kohe kõik paika. Kui alguses on raske, siis edasi läheb kergemaks."\nBelovi sõnul on kõik pisivigastustega kimpus olnud mängijad koroonapausi jooksul paranenud, nagu ka avavoorus 22. minutil välja vahetatud Nikolai Mašitšev.\n"German Šlein on samuti taastunud, aga temaga oleme ettevaatlikud ja järgime arstipoolseid soovitusi. Laseme tal ettevaatlikult mängida nii palju, kui ta saab. [Maksim] Gussev treenib juba meeskonnaga koos, aga mitte veel päris täiskoormusega. Võib-olla juuni alguses laseme ta mängu," lisas juhendaja.


Su juuksed on juba esimeste suvenädalatega muutunud kuivaks ja kahuseks? Võta appi see 3-sammuline tehnika - DELFI Naistekas\nSu juuksed on juba esimeste suvenädalatega muutunud kuivaks ja kahuseks? Võta appi see 3-sammuline tehnika\nKüsi ükskõik milliselt lokkis juustega naiselt, kuidas ta lokikesed alati nii pehmed ja hüplevad välja näevad ning tõenäoliselt ütleb ta sulle ühe sõna: niisutamine! Kuid vahel on juuksed ekstra janused ja pole vahet, kui palju niisutavat maski sa neile määrid, nad on ikka kuivad, kahused ja katkised.\nMida siis teha? Võta appi kolmesammuline dušitamise järgne tehnika:\n1. Niisuta märgi või niiskeid juukseid vee või veebaasil juustesse jäetava palsamiga, mis aitab taastada juuste loomuliku tekstuuri, muutes need taas pehmeks. Eriti hea, kui see on spreipudelis ja saad juukseotstele ekstra koguse toodet piserdada.\n2. Kasuta juukseotstes hooldavat juukseõli, mis lukustab niiskuse juuksekarvakesse.\n3. Kui esimesed kaks sammu on tehtud, võta appi spetsiaalselt juuksekreem või -vaht vastavalt oma juuksetüübile. Kui sul on ekstra kuivad juuksed, on kõige rohkem abi just võibaasil kreemist, mis lukustab kogu niiskuse korralikult juuksekarvakesse.\nNüüd lase juustel loomulikul teel kuivada ja väldi nende katsumist, mis tekitab vaid kahusust juurde.


§1 Üldsätted <?xml:namespace prefix = o ns = "urn:schemas-microsoft-com:office:office" />\n(1) Lääne Maakonna Keskraamatukogu (edaspidi raamatukogu) on Haapsalu linna asutus, mis on Haapsalu Linnavolikogu poolt nimetatud oma haldusterritooriumi keskraamatukoguks ning Kultuuriministeeriumi poolt nimetatud maakonnaraamatukoguks.\n(2) Raamatukogu ametlik nimetus on Lääne Maakonna Keskraamatukogu. Keskraamatukogu ametlik nimi inglise keeles on Central Library of Lääne County.\n(3) Raamatukogu asub Haapsalu linnas, tema aadress on Posti 3, 90502 Haapsalu, Eesti Vabariik.\n(4) Raamatukogu juhindub oma tegevuses Rahvaraamatukogu seadusest, UNESCO rahvaraamatukogude manifestist, teistest õigusaktidest ja käesolevast põhimäärusest.\n(5) Raamatukogul on oma logo kujutise ja nimega pitsat ning sümboolika.\n(6) Raamatukogu struktuuri moodustavad teenindusosakond, lasteosakond, komplekteerimis- ja töötlusosakond, administratsioon ja abipersonal.\n§2 Raamatukogu eesmärk\n§3 Raamatukogu ülesanded\n5) teatmebibliograafilise töö korraldamine;\n6) Läänemaad puudutavate teavikute kogumine, säilitamine ja tutvustamine, kodulookirjanduse andmebaasi pidamine;\n7) Keskraamatukogu kogude tutvustamiseks ja teabe vahendamiseks lugejakoolituse korraldamine.\n2) osutab tasulisi eriteenuseid (paljundustööd, väljatrükid üldkasutatavatest andmebaasidest jm.), mille eest võetava tasu suuruse kehtestab Haapsalu Linnavalitsus;\n6) osaleb raamatukogu tegevusvaldkonda puudutavate Haapsalu linna arengukavade eelnõude väljatöötamises;\n7) teeb koostööd teiste asutuste ja organisatsioonidega;\n8) tagab avalikule teabele juurdepääsu üldkasutatava andmesidevõrgu kaudu avalikus internetipunktis, soovijate eelregistreerimise korraldamise ning isikute abistamise riigi ja kohaliku omavalitsuse veebilehtedele juurdepääsu saamiseks;\n§4 Raamatukogu tegevuse korraldamine\n(3) Haapsalu Linnavalitsus kehtestab konkursi korra, mille alusel viiakse läbi avalik konkurss direktori vaba ametikoha täitmiseks. Konkursi korraldab Haapsalu Linnavalitsus.\n(4) Avaliku konkursi tulemuse alusel sõlmib direktoriga kuni viieks aastaks töölepingu Haapsalu linnapea. Direktoriga sõlmitud tähtajalise töölepingu muudab ja lõpetab Haapsalu linnapea.\n(5) Raamatukogu töötajate koosseisu kinnitab Haapsalu Linnavalitsus. Töötamine raamatukogus toimub töölepingu alusel ja seda reguleeritakse töösuhteid reguleerivate õigusaktidega.\n(6) Raamatukoguteenindus tagatakse raamatukoguhoidja kutsekvalifikatsiooni nõuetele vastavate töötajate ja muu personaliga.\n(1) Direktor vastutab raamatukogu üldseisundi ja arengu ning rahaliste vahendite õiguspärase ja otstarbeka kasutamise eest, samuti raamatukogule kasutada antud vara kasutamise, säilimise ning korrashoiu eest.\n(2) Direktor kindlustab raamatukogu tulemusliku ja häireteta töö ning raamatukogu töö- ja teeninduskorralduse, teeb koostööd raamatukogu nõukoguga ning Haapsalu Linnavalitsusega.\n2) sõlmib, muudab, peatab ja lõpetab personaliga töölepingud, kohaldab distsiplinaarkaristusi ja ergutusi ning kinnitab käskkirjaga ameti- ja tööjuhendid;\n3) kinnitab käskkirjaga õigusaktidega kehtestatud nõuetele vastava töösisekorraeeskirja, tagab töötervishoiu ja tööohutuse nõuete täitmise;\n5) juhib lähtudes kehtivatest õigusaktidest raamatukogu majandus- ja finantstegevust, esitab Haapsalu Linnavalitsusele raamatukogu eelarve eelnõu ning vastutab eelarve täitmise eest;\n6) tagab raamatukogu tegevuse ja üldise arengu, algatab või osaleb raamatukogu tegevust reguleerivate õigusaktide ja raamatukogu põhimääruse eelnõude ning arengukava koostamisel ja esitab need vastuvõtmiseks, kehtestamiseks või kinnitamiseks omavalitsusorganitele;\n9) teeb Haapsalu Linnavalitsusele ettepanekuid raamatukogu töö paremaks korraldamiseks;\n(1) Raamatukogu nõukogu (edaspidi nõukogu) on organ raamatukogu töö hindamiseks ja muude raamatukogu tegevust puudutavate oluliste küsimuste läbiarutamiseks.\n(2) Nõukogu nõustab direktorit ja teeb Haapsalu Linnavolikogule ja Haapsalu Linnavalitsusele ettepanekuid raamatukogu teeninduse korraldamise kohta.\n(4) Nõukogul on 5 liiget, kelle volitused kestavad 2 aastat.\n(5) Nõukogu koosseisu kinnitab Haapsalu Linnavalitsus.\n(6) Nõukogu valib oma liikmete hulgast esimehe ja aseesimehe. Nõukogul on õigus kaasata oma töösse spetsialiste ja eksperte.\n1) ettepanekute tegemine raamatukoguga seonduvate sihtprogrammide ja – projektide väljatöötamiseks;\n2)raamatukogu poolt pakutavate teenuste ja kultuurivaradele juurdepääsu analüüsimine ja ettepanekute tegemine arengukavadesse;\n3) muude raamatukogu tegevust puudutavate oluliste küsimuste läbiarutamine, ettepanekute tegemine raamatukogutöö paremaks korraldamiseks ja vajalike vahendite taotlemiseks.\n(8) Nõukogul on õigus:\n(9) Nõukogu töövormiks on koosolek. Nõukogu koosolekud toimuvad vähemalt kaks korda aastas.\n(10) Nõukogu koosoleku kutsub kokku nõukogu esimees, tema äraolekul aseesimees. Nõukogu koosoleku kokkukutsumisest informeeritakse nõukogu liikmeid vähemalt 14 (neliteist) päeva enne koosoleku toimumist. Nõukogu on otsustusvõimeline, kui kohal on kaks kolmandikku liikmetest, sealhulgas esimees või aseesimees.\n(11) Nõukogu teeb oma otsused poolthäälteenamusega. Häälte võrdsuse korral on otsustavaks koosoleku juhataja hääl.\n(12) Nõukogu koosolekud protokollitakse. Nõukogu protokoll vormistatakse 10 (kümne) tööpäeva jooksul pärast koosoleku toimumist ja saadetakse igale nõukogu liikmele.\n6) protokollile kirjutavad alla koosoleku juhataja ja protokollija.\n(13) Nõukogu protokolle säilitatakse raamatukogus vastavalt raamatukogu asjaajamist reguleerivale korrale.\n(14) Nõukogu koosolekutest võtab osa raamatukogu direktor.\nRaamatukogu valdab, kasutab ja käsutab oma valduses olevat vara vastavalt Haapsalu linnavara valdamise, kasutamise ja käsutamise korrale.\n(1) Raamatukogu eelarve tuludeks on eraldised riigieelarvest ja Haapsalu linna eelarvest, laekumised sihtasutustelt ja sihtkapitalidelt, eraldised ja annetused ning tasud raamatukogu põhitegevusega seotud tasulistest teenustest.\n(2) Haapsalu linna eelarvest tagatakse:\n1) raamatukogu töötajate töötasud, välja arvatud Rahvaraamatukogu seaduse §10 lg 3 p 3 nimetatud töötajate puhul;\n(1) Raamatukogu esitab oma tegevuse kohta õigusaktides ettenähtud aruanded. Haapsalu Linnavalitsus esitab Kultuuriministeeriumile aruande rahvaraamatukogule riigieelarvest eraldatud summade kasutamise kohta hiljemalt iga aasta 20. jaanuariks.\n(2) Maakonnas asuvad rahvaraamatukogud esitavad raamatukogule rahvaraamatukogu statistilise ja sisulise töö aruande. Raamatukogu esitab Kultuuriministeeriumile maakonna rahvaraamatukogude statistilise ja sisulise töö koondaruanded hiljemalt iga aasta 1. märtsiks.\n(1) Kontrolli raamatukogu tegevuse üle teostab Haapsalu Linnavalitsus põhimääruses ja teistes õigusaktides ettenähtud korras.\n(2) Järelevalvet maakonnaraamatukogu ülesannete täitmise üle teostab Lääne maavanem.\n(2) Raamatukogu teeninduse korraldus, lugeja õigused ja kohustused sätestatakse raamatukogu kasutamise eeskirjades, mille kehtestab Haapsalu Linnavolikogu.\n(1) Raamatukogu ümberkorraldamise või tegevuse lõpetamise otsustab Haapsalu Linnavolikogu.\n(2) Raamatukogu ümberkorraldamisest või tegevuse lõpetamisest teatab Haapsalu Linnavalitsus Kultuuriministeeriumile vähemalt üks kuu enne kavandatavat tähtaega.\n30.11.2007 otsusega nr 164


KÜLM AEG: Ühe tuntuima külma sõja sümboli Berliini müüri ehitamine aastal 1961 tõi mängu nimetuse postkast. See termin tähendas salajast tehast, mille toodangut tarvitas ka sõjatööstus. Ajaloolane Margit-Mariann Koppel palus patendivolinikul Toom Pungasel Raadiotehas Punase RETi erikonstrueerimis- büroo varal selgitada, mida kujutas endast postkast 12, hilisem G49/34, asukohaga Estonia pst 3/5. ‹ Ajaleht KesKus koduleht\nÜheksat üleliidulist ministeeriumi, mille peavalitsustele tehased allusid, nimetati “devjatka” ehk üheksik. Üheksik allus sõjatööstuskompleksile juhtorganiga Kremlis. ENSV-s kuulusid süsteemi sellised tehased nagu nt Raadiotehas Punane RET, Hans Pöögel manni nim. Elektrotehnika Tehas, Dvigatel, Sillamäe tehased jt.\nRIIGIKOGU PENSIONÄR ALEKSEI ZÕBIN RAJAS TOTAALSE PEALTKUULAMISSÜSTEEMI\nPunane RET allus algul raadiotööstusministeeriumile. Hiljem jagati see ministeerium kaheks ja tehas määrati sidevahenditetööstusministeeriumi alluvusse. Aasta pärast Berliini müüri rajamist eraldati RETI-st erikonstrueerimisbüroo ehk postkast 12. Pärast muudeti klassifikatsioon üleliiduliseks ja uueks numbriks sai G 49/34. Büroo sisuline rajaja oli Enn Parve, kes oli II maaimasõja ajal olnud nõukogude tagalas, kus tegeles armee jaoks mõõteriistade väljatöötamisega. Algul töötas kontoris saja inimese ringis, kuid lõpus oli töötajaid ligi 600. Peamiselt tegeleti kõige klassikalisemate mõõteriistade tootmisega. Rohkete osakondade hulgast väärivad tähelepanu julgeoleku eriosakond ehk 1. osakond ja sõjaväelise esindaja osakond ehk 2. osakond. Kõige tähelepanuväärsem on aga kolmas osakond ehk pealtkuulamisosakond, kus töötas 57 inimest. Kokku 25 aastat selles asutuses töötanud insener ja leiutaja Toom Pungas arvab, et ilmselt pani pealtkuulamisosakonna tööle hilisem interliikumise tegelane, Eestimaa Ühendatud Rahvapartei liige ja endise riigikogu liikmena kõrget pensioni saav Aleksei Zõbin, kes valdas puhtalt eesti keelt, kuid ei näidanud põlgusest eesti rahva vastu oma keeleoskust kunagi välja. “Varem suitsetati juhuslikes kohtades, kuid kõikjale ei saanud ju “lutikaid” panna. Siis tehti spetsiaalsed tuhatoosidega suitsetamisnurgad,” kirjeldab Pungas KGB nuhkimismeetodeid. “Loomulikult kuulati pealt ja lindistati absoluutselt kõik telefonikõned. Novembri- ja maipühade ajal hakkas lausjoomine pihta juba kella kaheteistkümnest alates. Siis kuulati eriti hoolega, mis seisukohti keegi avaldas. Mind saatis pidevalt mingi KGB “sputnik”, kes oli nõus minuga koos jooma ja ka arveid maksma. Ikka selleks, et kuulda, mida ma jommis peaga lobisen.”\nSOOVITATI RÄÄKIDA VAID SEDA, MIDA “PRAVDA” KIRJUTAB JA TASS TEATAB\n“Nuhkide õrritamiseks sai tehtud igasuguseid trikke. Kontrolli mõttes sai vahel meelega kuskil midagi ekstra öeldud. Kord kutsus boss mu välja, viis koridori ja soovitas mul mitte avameelitseda ning rääkida ainult seda, millest “Pravda” kirjutab ja TASS teatab. Kuna kõrgsagedusega valjuhääldajad andsid heli ka üle kuuldava diapasooni, siis tehes jaapani Sharp 7100 eeskujul väljatöötatud mudelile Estonia 10 valjuhääldile akustikat, panime naljaviluks kõva signaali peale, mis lõi seltsimeeste pealtkuulamissüsteemid umbe. Küll oli hea vaadata, kes kohale tormasid! Kui nad kiirest jooksust ähkides tuppa sisse jooksid, polnud kuulda mitte kui midagi, sest võtsime signaali selleks hetkeks maha ja laiutasime käsi. Kui nad toast välja läksid, panime uuesti signaali peale?”, avab Toom Pungas nuuskurite paljastamise nippe.\nKord jäi pidevas kassi-hiire mängus haledalt vahele ei keegi muu kui julgeoleku eriosakonna juhataja sm. August Kolk ise. Ta on muide endise Riikliku Julgeolekuministeeriumi Saaremaa uurimisosakonna uurijana üks Saaremaa küüditajate protsessi kohtualustest. Toom Pungas meenutab oma sulitempu, mis nii mõnegi trumbi kätte mängis: “Julgeoleku eriosakond asus direktori kabineti ja saali vahel. Ees oli väike koridor, kus tegime suitsu. Sm. Kolk keeras ukse alati lukku, aga millegipärast unustas võtme seekord ette. Võtsin võtme eest ära. Oli väga põnev selle tüübi reageeringut jälgida, kui ta tagasi tuli ning kujutage ette, uksest sisse ei saa! Kolk tuli minu juurde asjalugu uurima, söandamata tunnistada, et oli võtme ukse ette jätnud! Küsis, et ega te ei näinud siin midagi imelikku? Kehitasin õlgu ja teesklesin täielikku teadmatust. Pikkamisi sai ta asjast aru ning ma andsin võtme tagasi. Ta oli edaspidi minu suhtes võrdlemisi leebe.\nTöötajate hulgas oli koputajaid vist normi järgi iga viie kohta üks. Koputajad üritasid inimesi provotseerida, viies jutu huvitavatele teemadele, erinevate ettekäänetega prooviti viibida perekondlikel koosviibimistel või sokutada sinna oma aparatuuri. Ka mulle soovitas kord üks nuhkidest soojalt oma magnetofoni koos lintidega. Ei üllatuks, kui ühtlasi midagi kirjutati, aga selle kohta puuduvad mul andmed.”\nMITTEBOL?EVIKUD SAADETI KÄTTEMAKSUKS “ALKOHOLIDIEEDILE”\nSoovimatus bol?evikuks ja nuhiks hakata maksis Toom Pungasele informatsiooniosakonnajuhataja koha. Vallandamisest päästis asjaolu, et patendiprobleemidega ei tegelenud peale tema mitte keegi ning kuna mõned tema kirjutatud patenditaotlused olid juba Moskvas heaks kiidetud, siis tuli ta tööle jätta.\nKättemaksuks võeti ära juurdepääsuluba projekteerimistöödeks vajalikele materjalidele ning ta viidi üle tehnoloogiaosakonda n-ö alkoholidieedile. Selles osakonnas töötasid endised julgeolekuohvitserid, kes juba hommikul “Pravdat” lugedes hakkasid piiritust kaanima. Ruumis oli uks, mille taga oli kraanikauss ja selle all oli poolenisti 96- raadilise piiritusega täidetud piimanõu. Sealt siis kulbiga võeti ja neelati kulinal alla. Mõni haukas kurki ka peale.\nMÕÕTERIISTAD VIKSITI HEWLETT-PACKARDI PEALT MAHA\nPentagon kasutas mõõtetehnikana peaasjalikult Hewlett-Packardi tooteid. Firma üks omanikke David Packard oli ühtlasi USA kaitseministeeriumi üks peaspetsialiste. Nõukogude sõjaväelased, kes pidid valmistama samasugust relvastust nagu jänkidel, pressisid peale, et relvastuse kontrolliks vajalike mõõteseadmete parameetrid oleksid ka samasugused. Selleks aga puudusid detailid ja täpsed seadmed. Oli vaja järelikult hankida Ameerika eeskujud ja need kopeerida, sest paremini teha oli raske, kuid lollimalt teha polnud mõtet.\nVajalike eeskujude hankimine oli omaette ooper. Suurimaks takistuseks oli valuutapuudus. Lõpuks jõudis Toom Pungas enese teadmata välja Nõukogude Liidu sõjatööstuskompleksi informatsiooniosakonna bossinna Ljubov Ivanovna Tupitsõnani, kelle kätte koondus info kõigist üheksast ministeeriumist. Madam Tupitsõna oli suur nagu vene ahi, kuid seejuures jube liikuv ja veel jubedama jämeda häälega. T. Pungase esimene telefonikõne Ljubov Ivanovnale lõppes klõpsuga lauselt “Ärge mulle palun valetage, et Nõukogude Liidul pole valuutat”. Hiljem ühel Gorkis peetud seminaril paluti Pungasel kõneleda väliseeskujude ostmisest saadavast majanduslikust efektiivusest. Seal kohtuti madam Tupitsõnaga silmast silma ja viimane tunnistas, et oli Pungase lauset kuuldes mõtlema jäänud, et pagan, tal on ju õigus! Loomulikult on Nõukogude Liidul valuutat! Ja otsustanud vajaliku raha eraldada. Viibides sunnitud alkoholidieedil, oli Toom Pungas valmis nokitsenud kaitseministeeriumile hädavajaliku universaalse numb rivoltmeetri ja vahelduvpingemõõteploki. Sõjaväeesindajate, kontori superkoputajate ja peaspetsialistide juuresolekul mõõtis see Pungase poolt leiutatud varjestussüsteemiga hästi häirekindlaks tehtud väike riistapuu kümneid kordi täpsemini kui vastav NSVL mõõteetalon. Nii sai temast Moskva juhtkonna silmis väga vajalik mees, mis tähendas alkoholidieedi lõppu ja projekteerimisõiguse taastamist, sest leiutused kuulusid plaanimajanduses tähtsate statistiliste parameetrite hulka, kuid sellega ei tegelenud keegi, kuni selgus, et postkastis 12 töötab üks hull, kes kirjutab patenditaotlusi justkui muuseas. Nimelt oli T. Pungas kihlveo peale mõne tunni jooksul valmis vorpinud 20 patenditaotlust, neist 15 pälvis Moskvas heakskiidu. Aastal 1969\nloodi ministri korraldusel patenteeritud leiutiste kiirendatud rakendamiste peaosakond, tolle “hullu leiutajaga” eesotsas. Lühikese ajaga rakendati tihedas koostöös tollase TPIga (nüüd Tehnikaülikool) terve rida Hewlett- Packardi mõõteriistu, kusjuures uute seadmete põhilahendused patenditi peamiselt juhtivates lääneriikides. Senini oldi millegipärast arvamusel, et Nõukogude Liidu elektroonikat ei ole võimalik lääneriikides patentida.\nVENE VÄRK NAGU KALAVÕRK.\nMõistagi tekib küsimus, kuidas isik, kelle isa oli tunnistatud kulakuks ja kes ise ei kuulunud komsomoli ega parteisse, üldse taolise asutuse uksest sisse sai. Vastus peitub nõukogude süsteemile olemuslikult omases laias joones, harimatuses, lohakuses, kahe silma vahele jätmises ja valetamises. Toom Pungas võrdleb vene värki kalavõrguga, milles on peenemad ja jämedamad silmad. Kui jämedast läbi ei läinud, jäid peenemasse kinni, kuid teatud juhtudel oli sealt võimalik välja rabeleda. “Meid oli peres 6 last ja kirjutasime igal pool oma elulugu täpselt nii, nagu ettenägelik isa selle 1949. aastal dikteeris. Kuna andmed elulugudes ei erinenud, leiti, et järelikult on õige, ja rohkem ei uuritud. Kui hakati väga tõsiselt pinnima, ajasin mingi lolli naljaga jutu sassi,” räägib mees, kellel oli esimesena au lugeda “pika nimega ühingus” (Üleliiduline Poliitiliste ja Teadusalaste Teadmiste Levitamise Ühing) loenguid elektronarvutitest. Oli aasta 1958. Kui RETis hakati ENSV Teaduste Akadeemia jaoks ehitama esimest arvutit M3, pakuti T. Pungasele võimalust tööle tulla. Noore ja osava kõrgema kategooria reguleerijana viidi ta üle postkasti 12 ilma minevikku pikemalt uurimata, sest iga süsteem vajas kedagi, kelle abil n-ö Jumala ees ehk keskkomitees vajadusel ennast päästa ja mingid trumbid lauale panna. Nii tehti vajadusel mööndusi ja hiljem pehmendati ülevalt poolt altpoolt tulevaid lööke. “Leiutajaid peeti natuke juhmakateks, kes ei vastuta täielikult oma tegude eest. Nad olid nagu looduskaitse all,” võtab T. Pungas olukorra kokku.\nPOSTKAST 12 LUKKUPANEK\n1983.a. määrati postkasti 12 juhatajaks Harri Põdra, keda hakati kohe likvideerimiskomisjoni esimeheks kutsuma, sest algas hävitamine sõna otseses mõttes. Lääne-Saksamaalt toodud seadmed peksti vanarauaks ja teatud määral siiski unikaalne patendifond köeti katlamajas tuhaks, välisriikides välja antud originaalpatentdokumendid sealhulgas. Hävitamistöö viis RETis lõpule sm. Mehis Pilv, kes selle lõpuks koos teiste komsomoliaktivistidega World Trade Centerina endale vormistas ja Sillamäel koos Tiit Vähiga Silmetit juhib.