Esileht / Kasulik jutt / Fakte Eesti looduse kohta\nTore on teada ka mõningaid fakte selle looduse kohta, milles me elame ja liigume.\nEesti riigi pindala on kokku 45 226 ruutkilomeetrit, maismaapiiri pikkus 633km. Läänemeres asuvad 1520 Eesti saart.\nMetsad hõlmavad ligi 35% meie riigi pindalast. Põhilised metsapuud on mänd, kuusk ja kask. Männimetsad moodustavad 38% Eesti metsadest ja neid leidub kõikjal, vaid Vahe-Eestis (so põigiti edelast kirdesse läbi Eesti kulgev metsade ja rabade vöönd, kus kultuurmaastikku on vähe) on rohkem levinud kuusemetsad, mis moodustavad umbes 23% meie metsadest. Kaasikud on samuti levinud üle Eesti, kuid kõige rohkem on neid Alutaguse lääneosas ning Jõgeva ja Tartu lähikonnas.\nEestis on 9836 enam kui ühe hektari suurust sood. Eesti soode kogupindala on umbes 1 miljon hektarit (so 21% riigi kogupindalast). Üle 1000 ha pindalaga soid on Eestis 143, need on levinud peaaegu ühtlaselt nii mandril kui saartel. Sageli esineb ühe ja sama soo piires nii madal- ja siirdesood kui ka raba. Sood toimivad hiiglaslike reservaatidena, mis tasakaalustavad meie kliimat - kaitstes suurte üleujutuste jms eest. Niisuguseid suuri märgalasid nagu meil - Soomaa, Emajõe suursoo, Alam-Pedja - ei ole säilinud kusagil mujal Euroopas.\nEestis umbes 1200 järve - neist 200 on tehislikud. Lisaks on Eestis veel ligikaudu 20000 rabalaugast. Kokku on järvede pindala koos rabalaugastega 2130 ruutkilomeetrit, mis moodustab umbes 4,7% Eesti territooriumist. Enamus järvi on väikesed, 80% järvedest on suuruselt alla 100 ha. Järved on ka üsna madalad, üle 15 m sügavusi järvi on teada vaid 46. Eesti sügavaim järv on Rõuge Suurjärv - 38 m.\nEestis on üle 7000 jõe ja oja, suurem enamus neist on lühikesed, vaid 10% jõgedest on üle 10 km pikad. 10 jõge on pikemad kui 100 km, neist pikim on Võhandu jõgi (162 km). Suurima langusega on Piusa jõgi (kokku 208m). Suurim keskmine langus on Soome lahte suubuval Mustojal (3,53 m/km), väikseim keskmine langus on Emajõel (4 cm/km). Kõige veerikkam on Narva jõgi (vooluhulk kuni 410 kuupmeetrit/s).\nSuuremate metsloomade arvukus Eestis (aastal 2004):\nPõder - Eesti metsade suurim loom - üle 9000 isendi, igal hooajal kütitakse neist üle 2000\nPruunkaru - Eesti metsade suurim kiskja - 500 isendit\nHunt - Eesti metsade kardetuim kiskja - ligi 200 isendit\nMetssiga - 12000 isendit, igal hooajal kütitakse 3000-4000 isendit\nMetskits - 33000 isendit\nRebased ja kährikkoerad - mõlemaid on meie metsades üle lubatud piiri, täpne arv pole teada, hinnanguliselt 30000-50000 isendit. Nad on suureks ohuks metskitsedele ja ka teistele. Levitavad marutaudi.\nIlves - Eestis ainuke paikselt elav kaslane - ta on suureks ohuks metskitsedele (sööb aastas 40-80 metskitse) - 900 isendit\nKobras - üle 14000 isendi\nPunahirv - 1300 isendit, peamiselt Hiiu- ja Saaremaal\nEestis on 1993.a seisuga kindlaks tehtud 331 linnuliiki - suurem osa neist on rändlinnud, kes saabuvad kevadel ning lahkuvad sügisel. Kõige arvukamalt on Eestis esindatud metsvint, keda igal aastal käib siin umbes 2 miljonit isendit, mida on seega umbes kaks korda rohkem kui eestlasi kokku.


Eesti korvpalliklubide eurohooaeg sai juba läbi - Sport - Postimees +\n11. oktoober 2017 23:55\nTartu Ülikooli meeskonna raudvara Janar Talts piirdus eile Türgi klubi vastu kõigest kuue punktiga. | FOTO: Sille Annuk\n«Ise nägite, kust probleemid sisse tulid. Meil nappis mõlemas mängus ressurssi teiseks poolajaks. Nemad oskasid ja suutsid aga paremini lõpuni kannatada,» sõnas Vene pärast mängu. «Suurt pakki me ei saanud, aga vahe tuli lõpuks ikkagi välja.»\nTartu parimana Steven Cookilt 21 punkti ja 13 lauapalli, Kristjan Kitsing lisas 14 ja Vytenis Cižauskas 13 punkti. Türgi klubi resultatiivseim oli teisel poolajal hoogu sattunud Vojdan Stojanovski 17 punktiga. Tartu jätkab tänavu mänge Eesti ja Balti liigas.\nTartu Ülikool – Demir Insaat 68:73\nTartu punktid: Cook 21, Kitsing 14, Cizauskas 11, Sokk 7, Engström 7, Talts 6, Rosenthal 2.\nVlad Moldoveanu: võiksin karjääri Eestis lõpetada!\nHooajal 2013/2014 Eesti meisterklubis BC Kalev/Cramo mänginud Vlad Moldoveanu tõi eilses Europe Cupi teise eelringi korduskohtumises Türgi klubile 7 punkti. Postimees palus 29-aastaselt ääremängijalt kommentaari ning nagu selgus, võib rumeenlane karjääri lõpetama tulla Eestisse.\n«Hea on tagasi Eestis olla! Mõned mängijad olid Tartust mulle küll tuttavad, aga nad mängivad meeskonnana tänavu teistsugust korvpalli kui toona, mil mina Kalevi ridades nendega kohtusin. (Naerab.) Seetõttu polnud minust ka skaudina erilist abi.\nAvamängu esimesel poolajal Tartu üllatas meid, eelkõige just rünnakul. Me polnud nende stiiliga harjunud, sest see on küllaltki erinev sellest, millega Türgi liigas harjunud oleme. Õnneks suutsime nende mänguga kohaneda ja kaitses omad korrektuurid teha. Täna (eile – toim) olime hädas oma visetega – avapoolajal ei saanud me ju ühtegi kolmest sisse! –, aga õnneks teisel poolajal hakkasime rohkem õnnestuma ja panime paremuse maksma. Lihtne kumbki mäng siiski polnud.\nMul on Eestist suurepärased mälestused! Suhtlen Kalevi peatreeneri Alar Varrakuga siiani umbes viis korda aastas – ta on mu hea sõber. Kolm hooaega tagasi olin peaaegu Kalevisse naasmas, sest Poolas Turowis ei klappinud asjad. Muide, olen mõelnud sellele, et võiksin mõne aasta pärast oma karjääri just Eestis lõpetada. Välisklubidest meeldis mulle Tallinnas ja Kalevis kõige rohkem, nii et ma ei välista üldse seda võimalust!»


1524 - 324 õppematerjali - Annaabi.ee\n"1524" - 324 õppematerjali\n1524 - 1525 reformatsioonist ajendatud talupoegade sõjad Saksamaal (Thomas Müntzer) 1534 lahutas Henry VIII Inglismaa kiriku katoliiklusest, tekkis anglikaani kirik 1536 alustas Jean Calvin Genfis oma õpetuse levitamist, millest kujunes kalvinism 1628 katoliiklaste lõplik võit Prantsusmaal (La Rochelle'i piiramine) 1882 ilmus Friedrich Nietzsche „Die fröhliche Wissenschaft“, milles filosoof leidis, et Jumal on surnud, sest moraalipõhimõtted ei tulene enam kristlikest arusaamadest.\nTaanis hakati luterluse heaks propagandat tegema juba 1520. aastate algul, 1524 aastal kerkis esiplaanile kirikutegelane Johann Hans Tausen. Reformatsiooni mõtteks Taanis oli põhiliselt võitlus kuningatrooni ümber. 1523. aastal tagandati kuningas Kristian...\nesimene säilinud eestikeelne sidustekst, nn. Kullamaa käsikiri, on dateeritud aastatega 1524 –1528. Sellesse katoliiklikusse kirikuteksti kuulub kaks palvet — “Pater noster” ja “Ave Maria” — ning “Credo”. 16. sajandi alguses kogu põhjapoolset Euroopat raputanud reformatsiooni jõudmine Eestisse andis täiendava...


Karujärve vaim - KALAPEEDIA\nJakob Mändmets Saaremaa Karujärve pärimustest\nHuvitavam ja selgem kuju metsatondist oli järvetont. Tema andis ennast näha, andis ennast kuulda ja tema poolt võis leida isegi füüsilise jõu avaldusi. Minu kasvukoha ligidal on ilus Karujärv. Seal asus ta päris kindlasti, seda uskusime me kõik, niihästi vanad kui noored: teda oli ometi nähtud väga autoriteetliste isikute poolt. Tema võis omale võtta väga mitmesugused kujud: loom, inimene, laev jne. Tema ilmumise aeg oli laupäeva õhtul, ja siis oli järv tema päralt. Ükski lootsik ei liikunud laupäeva õhtul järvel, kuna ta näituseks pühapäeva õhtul neist otse kubises, kuuldus laul ja hõiskamine. Ka äripäeva õhtul oli alati õngitsejaid, aga laupäeva õhtul oli järvepind puhtaks pühitud. Kui ma aasta kümne eest seal suvitasin ja laupäeva õhtul üksipäini järvele läksin, tundsin, et mul polnud hea olla: olin sattunud nagu kuhugile võõrasse riiki seda rahu segama. Ja ma ei saa ütelda, et ei vaadanud, kas ei kerki kusagil midagi silmapiirile. Oli neid, kes olid ka läinud laupäeva õhtul järvele, aga nad said selle eest karistada. Kõnelen ühe niisuguse loo.\nMeie naabriperes elas peremehe isa, võib olla vana 65 või rohkem. Väga suur õngitseja. Olnud laupäeva õhtul ilus, tuuline ja soe ilm. Ta pole jõudnud kiusatusele vastu panna - kena õngitsemise ilm, ja kui öösel järvel oled, võid hommikul koiduajal välja minna, kus kalad kõige paremine hakkavad. Ta õngitsenud ligi verst maad kaldast eemal. Kalad võtnud hästi. Päike olnud juba loojas, aga jaaniaegne öö valge, nii et näinud silmata üle kogu järve. Seal näinud ta, kuidas eemalt tulnud ta poole paat, purjed peal. Kohe saanud mees aru, et see õige asi pole, sest järvel sellal üldse purjepaadiga ei sõidetudki. Ta tõmmanud ankrukivi üles ja hakkanud ääre poole sõudma. Aga ei jõudnud sülda paarigi edasi, kui otse suur laev pidanud ta peale sõitma. Ta kisendanud, vehklenud õngeridvaga- siis kadunud äkitselt. Veidi aja pärast näinud ta vee peal emist, kellel hulk põrsaid imenud. Laened toonud veepinnal küliti oleva looma kiiresti ta paadi külje alla. Ta peksnud teda õngeridvaga, lugenud issameiet - ja siis kadunud. Veidi aja pärast toonud laened surnud hundi ta paadi alla. Niisama selle vastu võideldes kadunud ka seegi. Ka ratsahobune kihutanud ta poole. Ka see kadunud. Selle aja vahel jõudnud ta ääre, ja ilma et paadi oleks lausikkaldale tõmmanud, hüppanud vette ja põgenenud ara, kalu paati jättes.\nJärves on viis ilusat saart, ühel saarel peal paar heinaküüni. Minu lell Juhan maganud teise mehega ühes küünis. Nad saanud õhtul toredaid kalu. Öösel kuulsivad nad äkitselt, et küüni taga sealsamas nutab pisuke laps kibedasti. See oli järvetondi hääl, sest ükski laps ei võinud ometi järve saarele pääseda. Aga mehed kahekesi jäänud küüni edasi. Hommikul olnud nende kotist kadunud kaks kõige suuremat ahvenat.\nVeel üks väikene lugu. - Kaks meest, mõlemad tuntud ausad vanad mehed, tulnud üks laupäva õhtu hilja järve ääre mööda. Seal näinud nad, et kümmekond sülda eemal leegitsenud järve pinnal lõke. Teine neist öölnud: "See on küll tondi tuli!" Seal jooksnud lõke mööda veepinda nende juure ja surnud alles ääres kivide vahel.\nPean siia juure tähendama, et järvetondi lood ei olnud kuidagi viisi mõjutatud rahvusvahelistest näkilugudest, sest need ei võinud avaldada kuigi palju mõju järve viirastuse nägemiseks. Näki nimi ehk oli vahest kirjandusest küll teatav, aga näkki ennast sellal seal ei tuntud. Kas järvetondi nägemine mingi õnnetusega ühes käis, see ei olnud küll üldiselt usutav, olgugi et üks lugu seda püüdis kinnitada. - Nähti kord ühel õhtul järve laenetel naisterahvast. Arvati esmalt, et keegi peseb, aga kui lähemale mindi, siis nähti teda laenetel istuvat. Inimeste juure minnes kadus. Pärast juhtus, et sealsamas kohas päise päeva ajal uppus hulga inimeste silma all ära Saatre metsavahilt tüdruk Liisu. Ta läks rätiku järele, mida laened edasi kandsid, sügavasse. Rätikut justkui oleks edasi veetud, mida ta praegu kinni püüdis.\n/ERA II 40, 352/3 < Tallinn < Kärla khk. - Jakob Mändmets (1927)./


Võrkpall olümpiamängudel – Vikipeedia\nVõrkpall ilmus esmakordselt 1924. aasta suveolümpiamängudele Pariisis . Seal toimus USA selle spordiala demonstratsioon. Võrkpall lisati olümpiaprogrammi siiski alles pärast Teist maailmasõda. Selle aja jooksul tekkisid rahvusvaheline alaliit FIVB ja mõned mandrite alaliidud. 1957. aastal korraldasid võrkpallurid ROK-i 53. istungjärgu raames Sofias turniiri enda reklaamimiseks. Turniir oli edukas. 1964. aasta suveolümpiamängudel Tokyos oli võrkpall esimest korda olümpiaprogrammi osa.\nRannavõrkpall on olümpiaala alates 1996. aastast Atlantas.\n1964. ja 1968. aasta turniiridel mängisid kõik kvalifitseeritud meeskonnad formaadis "kõik kõigi vastu". Seda režiimi kasutatakse täna veel ka maailmameistrivõistlustel. Kuna sellisel turniiril võis medalistid kindlaks teha enne viimaseid mänge, tehti otsus neid muuta. Alates 1972. aastast on turniir jagatud eel- ja lõppvooruks. Seda režiimi nimetatakse ka „olümpiaformaadiks”.\nOsalevate võistkondade arv on pärast esmaosalust stabiilselt tõusnud. Alates 1996. aastast on kaksteist riiki võistelnud nii meeste kui ka naiste kuldmedalite pärast. Kõiki viit mandrit esindab olümpiamängudel vähemalt üks võistkond.\nMeeste olümpiavõrkpalli edukaimad riigid on olnud Nõukogude Liit, USA ja Brasiilia. Naiste olümpiaturniiride edukaimad riigid on Nõukogude Liit, Hiina ja Kuuba.\nRannavõrkpallis on USA võitnud kaheteistkümnest võimalikust tiitlist nii meeste kui naiste arvestuses kokku kuus olümpiatiitlit. Olümpiamängude võitu peetakse kõrgeimaks autasuks rahvusvahelises rannavõrkpallis, millele järgnevad maailmameistrivõistlused ning Rahvusvahelise Võrkpalliföderatsiooni (FIVB) maailmaturnee meestele ja naistele.\n2 Võrkpalli meeste turniirid\n3 Võrkpalli naiste turniirid\n4 Rannavõrkpalli meeste turniirid\n5 Rannavõrkpalli naiste turniirid\nViljar Loor oli eesti kõigi aegade edukaim võrkpallur, kes võitis NSV Liidu koondises olümpiakulla 1980. aasta suveolümpiamängudelt Moskvas.\n1996. aasta suveolümpiamängudel Atlantas osalesid rannavõrkpallis Avo Keel ja Kaido Kreen. 24 paari seas oli neil 21 asetus. Esimeses voorus kohtusid nad Prantsusmaa paariga Jean-Philippe Jodard ja Christian Penigaud, kus neil tuli vastu võtta kaotus 15-8. Sellega sai nende olümpiadebüüt otsa.\n2008. aasta suveolümpiamängudel Pekingis esindasid Eestit rannavõrkpallis Kristjan Kais ja Rivo Vesik. Maailmaedetabeli alusel olid nad 24 osavõtja seas 14 asetusega. Oma alagrupis võitsid nad ühe kohtumise ja kaotasid kaks kohtumist.\nVõrkpalli meeste turniirid[muuda | muuda lähteteksti]\nNSVL (3 – 2)\nJaapan (3 – 0)\nNSVL (3 – 1)\nTšehhoslovakkia (3 – 2)\nSaksa DV 10\nJaapan 3 – 1\nNSVL 3 – 0\nPoola 3 – 2\nKuuba 3 – 0\nNSVL 3 – 1\nRumeenia 3 – 1\nItaalia 3 – 0\nUSA 3 – 1\nBrasiilia 3 – 0\nHolland 3 – 2\nJugoslaavia 3 – 1\nJugoslaavia 3 – 0\nBrasiilia 3 – 1\nVenemaa 3 – 0\nVenemaa 3 – 2\nItaalia 3 – 1\nPrantsusmaa 3 – 2\nVõrkpalli naiste turniirid[muuda | muuda lähteteksti]\nPoola (3 – 0)\nPoola (3 – 1)\nNSVL 3 – 2\nPõhja-Korea 3 – 0\nJaapan 3 – 0\nLõuna-Korea 3 – 1\nBulgaaria 3 – 2\nHiina 3 – 0\nKuuba 3 – 1 SRÜ\nKuuba 3 – 1\nBrasiilia 3 – 2\nKuuba 3 – 2\nHiina 3 – 2\nHiina 3 – 1\nSerbia 3 - 0\n1. NSVL 7 4 1 12\n2. Brasiilia 5 4 2 11\n3. USA 4 3 4 11\n4. Jaapan 3 3 3 9\n5. Hiina 3 1 2 6\n6. Kuuba 3 0 2 5\n8. Holland 1 1 0 2\n9. Poola 1 0 2 3\n10. Serbia ja Montenegro 1 0 1 2\n11. Prantsusmaa 1 0 0 1\n12. Itaalia 0 3 3 6\n13. Saksa DV 0 2 0 2\n14. Bulgaaria 0 1 1 2\n17. Peruu 0 1 0 1\n20. Argentina 0 0 2 1\n21. Lõuna-Korea 0 0 1 1\n1. Brasiilia 3 3 0 6\n2. NSVL 3 2 1 6\n3. USA 3 0 2 5\n5. Jaapan 1 1 1 3\n6. Holland 1 1 0 2\n7. Serbia ja Montenegro 1 0 1 2\n8. Prantsusmaa 1 0 0 1\n10. Itaalia 0 3 3 6\n11. Tšehhoslovakkia 0 1 1 2\n12. Bulgaaria 0 1 0 1\n15. Argentina 0 0 2 2\n1. NSVL 4 2 0 6\n2. Hiina 3 1 2 6\n3. Kuuba 3 0 1 4\n4. Jaapan 2 2 2 6\n5. Brasiilia 2 1 2 5\n6. USA 1 3 2 6\n7. Venemaa 0 2 0 2\n8. Serbia 0 1 1 2\n9. Peruu 0 1 0 1\n12. Poola 0 0 2 2\n13. Bulgaaria 0 0 1 1\nRannavõrkpalli meeste turniirid[muuda | muuda lähteteksti]\nKent Steffes 2–0\nMark Heese 2–0\nMiguel Maia 24\nEric Fonoimoana 2–0\nAxel Hager 2–0\nRicardo Santos 2–0\nStefan Kobel 2–1\nTodd Rogers 2–1\nJorge Terceiro 24\nJonas Reckermann 2–1\nJānis Šmēdiņš 2–1\nRichard Schuil 24\nBruno Oscar Schmidt 2–0\nRobert Meeuwsen 2–0\nKonstantin Semjonov 24\nRannavõrkpalli naiste turniirid[muuda | muuda lähteteksti]\nJackie Silva 2–0\nKerri Pottharst 2–0\nLinda Hanley 18\nAdriana Samuel 2–0\nMika Teru Saiki 24\nKerri Walsh 2–0\nElaine Youngs 2–1\nNicole Sanderson 24\nKerri Walsh Jennings 2–0\nZhang Xi 2–0\nRenata Ribeiro 24\nJuliana Silva 2–1\nZhang Xi 24\nKira Walkenhorst 2–0\nKerri Walsh Jennings 2–1\nLarissa França 24\n1. USA 6 2 2 10\n2. Brasiilia 3 7 3 13\n3. Saksamaa 2 0 1 3\n4. Austraalia 1 0 1 2\n5. Hiina 0 1 1 2\n6. Hispaania 0 1 0 1\n8. Holland 0 0 1 1\n1. USA 3 1 0 4\n2. Brasiilia 2 3 1 6\n3. Saksamaa 1 0 1 2\n4. Hispaania 0 1 0 1\n6. Holland 0 0 1 1\n2. Brasiilia 1 4 2 7\n3. Austraalia 1 0 1 2\n4. Saksamaa 1 0 0 1\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Võrkpall_olümpiamängudel&oldid=5945835"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 09:09, 16. august 2021.


Eriprojekti transport maailma lõppu DSV\nAlfred Wegeneri Instituut\nVarustuse transportimine maailma otsa\nAlfred Wegeneri instituut seikleb sügavale tundmatusse Põhjapooluselt lõunapoolusele - kohtadesse, kuhu ainult käputäis meist kunagi sammud seab.\nAlfred Wegeneri Instituudi (AWI) - Helmholtzi polaar- ja mereuuringute keskuse inimesed ühendavad teaduse ja uurimistöö, et avastada mõned maailma saladused. Nad seiklevad sügavale tundmatusse Põhjapooluselt lõunapoolusele - kohtadesse, kuhu ainult käputäis meist kunagi sammud seab.\nErinevalt Indiana Jonesi seiklustest ei otsi AWI aga kuldset karikat. Nad uurivad kliimamuutuste mõju konkreetsetele mere, jää ja maa ökosüsteemidele. Nende eesmärk on mõista, kuidas inimeste ja looduse tegevus muudab globaalset keskkonda.\nAlustasime AWI logistiliste väljakutsetega umbes viis aastat tagasi. Erakordse asukoha ja vajaliku erivarustuse tõttu on iga transport ainulaadne ja väljakutsuv. Meie töö viib meid maailma karmimatesse paikadesse. Ja on rahustav, kui meil on logistikapartner, kes aitab meid igasuguse vajaliku transpordiga oma seadmed õigel ajal õigesse kohta viia.\nProf. dr Hugues Lantuit, ranniku igikeltsa geomorfoloog, Alfred Wegeneri Instituut - Helmholtzi polaar- ja mereuuringute keskus\nSeiklused teaduses ja transpordis\nÜks oluline seade, mida AWI kasutab, on EM-Bird. EM-Bird on andur, mis mõõdab merejää paksust. Selle pikkus on 3,6 meetrit, kaal 100 kilogrammi ja väärtus pool miljonit eurot. Seda tundlikku seadet on tarnitud üle kogu maailma ja DSV-le tehti ülesandeks see Saksamaalt Alaskasse toimetada.\nKui varustus Alaskasse jõudis, viis AWI meeskond läbi mõõtmised kas EM-Birdi lennuki külge kinnitades või helikopteri küljest pika kaabli külge riputades. Kui mõõtmised olid lõpule viidud, tagastas DSV seadmed Saksamaale, kus AWI andmed välja võttis.\nÜhes teises projektis kolisime AWI uurimisrühma spetsiaalsed seadmed Põhja-Kanadasse. Pidime veenduma, et saime varustuse ohutult kohale läbi reetlike tingimuste. Sõltuvalt ilmastikutingimustest teostasime transpordi kas veoautoga jääteedel või tellimuslendudega, kui lumi sulas. Seda tüüpi projektid on ühed kõige keerukamad, kuid ka kõige tasuvamad.\n"Meil on uhkus töötada sellises äärmuslikus kliimas AWI-ga kliimamuutustega võitlemisel. Ootame nende järgmist ekspeditsiooni ja soovime neile kõike paremat nende töös " ütleb Ralf Brunkhorst, DSV õhutranspordijuht, Bremen, Saksamaa.\nAlfred Wegeneri Instituudist\nAlfred Wegeneri Instituut viib läbi uurimusi nii Arktikas ja Antarktikas kui ka kõrg- ja keskmise laiuskraadi ookeanides. See koordineerib Saksamaa polaaruuringuid ja teeb olulise infrastruktuuri kättesaadavaks rahvusvahelisele teadusele, näiteks jäälõhkuja "Polarstern" ning Arktika ja Antarktika uurimisjaamad. AWI on üks 18st uurimiskeskusest, mis moodustavad Saksamaa suurima teadusorganisatsiooni Helmholtz Gemeinschaft.\nÜlemine foto: Johannes Käßbohrer, FIELAX\nAlumine foto: Stefan Hendricks, Alfred Wegeneri Instituut


Privaatsuspoliitika - Dreamsville\nDreamsville Veebipoe isikuandmete vastutav töötleja on Sleep Solutions OÜ (registrikood 14820623), tel +37253338717 ja e-post hello@dreamsville.co Sleep Solutions OÜ töötleb ostjate andmeid vastutava töötlejana lähtuvalt isikuandmete kaitse üldmäärusest (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2016/679).\nSleep Solutions OÜ kasutab kõiki vajalikke organisatsioonilisi ja infotehnoloogilisi turvameetmeid, et oleks tagatud käesolevates tingimustes nimetatud isikuandmete kaitse. Sleep Solutions OÜ ei vastuta sellise isikuandmete lekke eest, mille on põhjustanud Veebipoodi kasutava isiku enda tegevus või tegevusetus.\nMilliseid isikuandmeid töödeldakse;\nNimi, telefoninumber ja e-posti aadress kauba kohaletoimetamise aadress;\nIsikuandmete töötlemine toimub Tellijaga sõlmitud müügilepingu täitmiseks ning seadusega sätestatud kohustuste täitmiseks (nt raamatupidamine ja tarbijavaidluste lahendamine). Sleep Solutions OÜ edastab maksete teostamiseks vajalikud isikuandmed volitatud töötleja Montonio Finance Europe OÜ-le.\nInformatsiooni kogumise eesmärk\nOstuajaloo andmeid (ostu kuupäev, kaup, kogus, kliendi andmed) kasutatakse ostetud kaupade ja teenuste ülevaate koostamiseks ning kliendieelistuste analüüsimiseks. Isikuandmeid nagu e-post, telefoni nr, kliendi nimi, töödeldakse selleks, et lahendada kaupade ja teenuste osutamise seonduvaid küsimusi (klienditugi: hello@dreamsville.co).\nVeebipoe kasutaja IP-aadressi või teisi võrguidentifikaatoreid töödeldakse Veebipoes kui infoühiskonna teenuse osutamiseks ning veebikasutusstatistika tegemiseks.\nIsikuandmed edastatakse veebipoe klienditoele ostude ja ostuajaloo haldamiseks ja kliendiprobleemide lahendamiseks. Nimi, telefoninumber ja e-posti aadress edastatakse kliendi poolt valitud transporditeenuse ostujatale. Kui tegemist on kulleriga kohale toimetatava kaubaga, siis edastatakse lisaks kontaktandmetele ka kliendi aadress.\nVeebipoe raamatupidamine toimub teenusepakkuja poolt, seega edastatakse isikuandmed teenusepakkujale raamatupidamistoimingute tegemiseks. Isikuandmeid võidakse edastada infotehnoloogia teenuste pakkujatele, kui see on vajalik veebipoe funktsionaalsuse või andmemajutuse tagamiseks.\nNii Veebipoe andmemajutus- ja haldusteenuse pakkuja, veoteenuse pakkuja kui ka Maksekeskus AS on volitatud töötlejad, kes on kohustatud Sleep Solution OÜ-ga sõlmitud lepingute alusel tagama, et isikuandmete töötlemisel võetakse kasutusele kõik vajalikud turvameetmed.\nIsikuandmetele ligipääs ning turvalisus\nIsikuandmeid hoitakse infotehnoloogilise andmemajutus- ja haldusteenuse pakkuja serverites, mis asuvad Euroopa Liidu liikmesriigi ja USA territooriumil. Andmeid võidakse edastada riikidesse, mille andmekaitse taset on Euroopa Komisjon hinnanud piisavaks ning USA ettevõtetele, kes on liitunud andmekaitse kilbi (Privacy Shield) raamistikuga.\nIsikuandmete edastamine Veebipoe volitatud töötlejatele (nt transporditeenuse pakkuja ja andmemajutus) toimub Veebipoe ja volitatud töötlejatega sõlmitud lepingute alusel. Volitatud töötlejaid on kohustatud tagama isikuandmete töötlemisel asjakohased kaitsemeetmed. Isikuandmetega saab tutvuda ja neid parandada, võttes ühendust Veebipoe e-posti hello@dreamsville.co kaudu.\nKui isikuandmete töötlemine toimub kliendi nõusoleku alusel, siis on kliendil õigus nõusolek tagasi võtta teavitades sellest kliendituge e-posti teel hello@dreamsville.co\nIsikuandmete töötlemisega seotud vaidluste lahendamine toimub klienditoe vahendusel (hello@dreamsville.co). Järelevalveasutus on Eesti Andmekaitse Inspektsioon (info@aki.ee).\nE-kirja aadressi ja telefoninumbrit kasutatakse otseturundusteadete saatmiseks, kui klient on andnud vastava nõusoleku. Kui klient ei soovi saada otseturustusteateid, siis tuleb valida e-kirja jaluses vastav viide või võtta ühendust klienditoega. Kui isikuandmeid töödeldakse otseturunduse eesmärgil, on kliendil õigus oma isikuandmete nii algse kui ka edasise töötlemise, sealhulgas otseturundusega seotud profiilianalüüsi tegemise suhtes igal ajal vastuväiteid esitada teavitades sellest kliendituge e-posti teel.


Aus pihtimus eesliinilt: tean, et osa meeleavaldajaid näen kahe nädala pärast hingamisaparaadi all - Uudised - Elu24 - Eesti kõige menukam veebitabloid\n12. aprill 2021, 8:36\nAus pihtimus eesliinilt: tean, et osa meeleavaldajaid näen kahe nädala pärast hingamisaparaadi all\n«Õhtul vaatan uudistest, kuidas inimesed Vabaduse väljakul maskita üksteist kallistavad ja tean, et vähemalt osasid näen ma kahe nädala pärast meil osakonnas hingamisaparaadi all. Enam ma ei ole vihane, ei ole isegi kurb.» See on vaid väike väljavõte koroonaosakonda appi läinud tudengi Annika Talvise karmist igapäevast.\n«Ärkan 6.50, söön kiirelt ja sõidan tööle. Tööpäev hakkab kell 8 hommikul ja lõpeb 24 tundi hiljem. Riietun ja lähen palatitesse. Täna on mul neli patsienti, kõik hingamisaparaadiga. Olen jõudnud vaevalt kaks tundi tööl olla kui ühe minu patsiendi saturatsioon kukub. Kuna tal on kaasuvalt rasked haigused, on meditsiin ennast seekord ammendanud ja saame talle pakkuda vaid võimalikult valuvaba suremist,» sõnab Talvis sotsiaalmeediasse tehtud emotsionaalses postituses. «Vaatamata morfiinile sureb patsient aeglaselt ja piinarikkalt, hingamine läheb järjest raskemaks kuni ta lõpuks lämbub. Mina pean seda lihtsalt pealt vaatama, sest midagi ei ole rohkem teha.»\n«Nüüd, kui üks patsient on vähem, saan mahti ka enda teiste patsientide juurde minna. Vaevalt olen jõudnud hommikused ravimid ära jagada kui kuulen, et kõrval palatis toimus elustamine, kuid kahjuks patsient suri. Saan teada, et see oli sama patsient, kellega me veel eelmine päev juttu rääkisime ja nalja tegime ja lootsime koos, et varsti ta saab siit ära. Saigi, aga seekord kirstuga,» jätkab ta.


ILMUS HELEN ADAMSONI DEBÜÜTALBUM – MuusikaPlaneet\nTäna ilmus lauljatar Helen Adamsoni omanimeline debüütalbum, mis kannab endas tema värsket loomingut ning toob kuulajateni lauljatari loomingulise mitmekülgsuse.\nPlaadi kallal alustati koos produtsent Robert Stanley Montes’ega tööd 2013. aasta suve hakul. “Oma debüütalbumit saan tõesti nimetada oma “hinge albumiks”, sest ma pole iial end nii sügavalt ja minu jaoks kõige olulisematel teemadel avanud, et kuulaja saaks plaati kuulates osa minu sisemistest võitlustest, mõtetest, võitudest, kurbusest, rõõmudest. Iga lugu minu albumil on omaette isiksus ja minu jaoks väga olulise tähendusega”, sõnas Helen.\nAlbumil on kaastegevad mitmed tunnustatud välismaised muusikud. Nende hulgas on ühe loo kaasautoriks Michael Baker, kes oli 13 aastat Whitney Huston’i muusikaline juht ja tema bändi trummar ning hetkel tegeleb Annie Lennox’i uue plaadi produtseerimisega. Samuti Sean Charles, kellel on seljataga pikaajaline koostöö näiteks Michael Jackson’iga. “Mul on äärmiselt suur au, et minu albumil teeb kaasa ka mujal maailmas tunnustatud andekaid muusikuid”, ütles Adamson.\nKauamängival on 10 lugu + 2 remiksi:\n1. “Burn” (feat. Lana Shea) 3:38\n2. “Right By Your Side” 3:52\n3. “No Better Way” 3:30\n4. “Twisted” 3:08\n5. “Unknown” (feat. Evan Bane) 3:32\n6. “Sing It” 4:04\n7. “Mirror Mirror” 4:07\n8. “Today We Celebrate” 3:07\n9. “Once In A Lifetime” 3:08\n10. “Dedication” 3:27\n11. “Burn (Glasses Remix)” (feat. Lana Shea) 5:35\n12. “Burn (WhiteCranky Remix)” (feat. Lana Shea) 3:17\nSildid: Helen AdamsonIan Mikael KirssJelena JuzvikKadri NiineKaido PõldmaMerlin PorkmaPaul NeitsovRiivo JõgiViljar Norman\nJärgmine uudis MÜÜGILE TULI SLIPPERY SLOPE’I DEBÜÜTPLAAT “DO YOU FEEL THE SAME”\nEelmine uudis ANSAMBEL PÄRL AVALDAS KOOSTÖÖS COOL D-GA LOO “MÄNGUASI”


Oht meie iseseisvusele 95 aastat tagasi - Uudis.eu\nEesti iseseisvust on mitmel viisil proovile pandud. Üks äkkrünnak raputas meie püsimajäämist 1. detsembri varahommikul aastal 1924. Otsustava tegutsemise eest vaenlase tagasilöömisel sai ühena kümnest Vabaduse Risti Hiiumaa mees Rudolf Kaptein....\n2.12.2019 23:41 8 0\nEesti iseseisvust on mitmel viisil proovile pandud. Üks äkkrünnak raputas meie püsimajäämist 1. detsembri varahommikul aastal 1924. Otsustava tegutsemise eest vaenlase tagasilöömisel sai ühena kümnest Vabaduse Risti Hiiumaa mees Rudolf Kaptein. Õigusteadlane ja ajaloolane, dotsent Peeter Järvelaid on öelnud, et aastal 2016 hakati 1. detsembrist rääkima kui meie sisejulgeoleku päevast. Eesti iseseisvust on mitmel viisil [...]\nJärva Teataja kuulutused 3. detsember\nKaks pudelit viina röövinud mees saadeti trellide taha\n7 päeva tagasi Põhjarannik 0 16 Link\n10 kuud tagasi Vooremaa 0 307 Link\nErkki Bahovski: Kas EKRE tähendab natse?


Kas Eesti maksumuudatused võivad olla riigiabi? - Majandus\nKas Eesti maksumuudatused võivad olla riigiabi?\nMaksude maksmine on vastumeel\nAdvokaadibüroo COBALT partneri Elo Tamme sõnul on valikulisuse kriteerium maksude tõttu praegu väga päevakajaline. Riigiabiga on tegemist siis, kui riik annab positiivselt mingi raha või loobub mingi tulu saamisest – siin tekib küsimus mitmesuguste maksumeetme kohta.\n«Kui riik rakendab maksupoliitikat, siis ta teeb valikuid, näiteks annab soodustusi mingile ettevõtete grupile. Kõik maksutõusud, mis meil on järgmisel aastal, on mingi valikulise iseloomuga, eelistades üht või teist gruppi. Printsiip on, et kui on üldine maksueesmärk, siis see on sobiv, aga kui tehakse erandeid mingite gruppide jaoks, siis võib olla tegemist valikulisuse kriteeriumi täitmisega,» vahendab Äripäev Tamme sõnu.\nTa tõi esile Iirimaa, mis tegi konkreetselt Apple'ile suunatud maksuerisusi. «Euroopa Komisjon ongi pöördunud Euroopa Kohtusse väitega, et see on vastuolus riigiabi reeglitega – et Apple’ile ei rakendata üldist maksusüsteemi,» ütles Tamm.


Oma sõbratari mõrvanud Eesti mees mõisteti Suurbritannias eluks ajaks vangi - Krimi - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nOma sõbratari mõrvanud Eesti mees mõisteti Suurbritannias eluks ajaks vangi\n4. oktoober 2019, 19:16\nHarju maakohus loovutas kevadel Kirill Belorusovi Briti ametivõimudele.\nEestist pärit Kirill Belorusov (32), kes mõrvas oma endise sõbratari, mõisteti Suurbritannia kohtu poolt eluks ajaks vangi.\nBelorusovil tuleb vanglas veeta 24 aastat, enne kui avaneb võimalus armuandmispalveks.\nBelorusovi sõbranna, Prantsuse filmitegija Laureline Garcia-Bertaux’ (34) surnukeha leiti 6. märtsil oma koduaia lillepeenrast, kaks päeva pärast kaduma jäämist. Tema kaela ümber seotud köidikult leiti Belorusovi DNA-d.\nKuus päeva pärast naise surnukeha leidmist peeti Belorusov Eestis kinni ning anti hiljem üle Suurbritanniale.\n32-aastane Belorusov kasvas üles Tallinnas ning on teeninud Eesti mereväes. Suurbritanniasse kolis ta umbes 10 aastat tagasi ning töötas nii kaskadöörina kui ka ühes Londoni ööklubis baarmenina.\nKohtuprotsess Kirill Belorusovi üle algas septembri keskel Londonis.\nSüüdistuse järgi kägistas Belorusov oma endise tüdruksõba Garcia-Bertaux’ surnuks, sidus ta jalad-käed selja taha, mähkis surnukeha prügikottidesse ja mattis naise tema enda koduaia lillepeenrasse Edela-Londonis Kew’s.\nPärast tapatööd võttis Belorusov asja rahulikult: läks internetti ja külastas algul online-kasiinosid, hiljem lahutas tükk aega meelt pornosaidil PornHub.\nJa isegi järgmisel päeval pärast tapatööd Tallinnasse jõudes ei näidanud ta välja, et oleks midagi erilist korda saatnud. Kaks päeva pärast surnukeha avastamist ehk 8. märtsil pidas Belorusov kodulinnas juba oma sünnipäevapidu.\n«Ta ei maininud midagi oma ekstüdruku kohta, ma isegi ei teadnud temast tänaseni mitte midagi. Ta ei öelnud midagi ka selle kohta, miks ta Londonist tagasi on – arvasin, et see on sünnipäeva tõttu,» rääkis Belorusovi sõber Daily Mailile.\nTõenäoline ajend oli raha\nUurimise käigus selgus, et Belorusov oli Garcia-Bertaux’le võlgu suure summa raha ja ta oli pidevalt välja mõelnud vabandusi, miks ta ei saa võlga tagasi maksta. Ta olevat isegi väitnud, et põeb vähki ja on sellesse suremas.\nMullu novembris küsis ohver Belorusovilt oma raha tagasi. Garcia-Bertaux kirjutas: «Arvan, et sa ei saa aru, kui keeruline on olukord. Suudan vaevu maksta selle kuu üüri ning osta toitu endale ja koertele.»\nBelorusov vastas talle seepeale, et ega tema olukord parem ole. Hiljem lisas veel, et kannatab ravimist tingitud kõrvalnähtude all.


Riin Reimeriga toitumisest, suhkrusõltuvusest ja kaalulangetamisest.\nRiinul on erakordne amet. Tema kireks on aidata kujundada tervisliku toitumise elustiili. Riin ei usu kiirdieetidesse, vaid teadlikku toitumisse – et õigid valikuid teha, on vaja teadmisi. Riin on õppinud toitumisnõustamist Annely Sootsi Tervisekoolis ja Shaw Academy's. Lisaks on ta õppinud Soomes Henriette Kressi juures ürditeraapiat ja Kainuu kutsekoolis loodustoodete eriala.\nAlustame puuviljadest – arvatakse, et need on ju süütud?\nPäevas oleks hea süüa kaks puuvilja. Puuviljad on väga suhkrurikkad ja seetõttu tuleks neid piirata. Kui ei ole soovi kaalu langetada, siis võib ka rohkem tarbida.\nKuidas edukalt kaalu langetada?\nKaalu langetamine on pikk protsess. Kiired meetodid ei ole jätkusuutlikud. Hea oleks toituda regulaarselt 2-3 tunniste vahedega. Süsivesikuid tuleks süüa väiksemates kogustes ning samuti tuleks neid kombineerida rasvade ja valkudega.\nRäägi lähemalt ka populaarsest detox-kuuritamisest…\nDetoxi protsessid toimuvad kehas 24/7, mitte ainult kaks korda aastas. Detox-protsess koosneb kolmest faasist. Esimeses faasis lagundatakse kehas olevad mürkained veel toksilisemateks ühenditeks. Järgmises faasis need ühendid neutraliseeritakse ning kolmandas faasis viiakse kehast välja. Detox-kuurid on väga head, et aeg-ajalt oma keha turgutada ja toitaineid juurde anda, aga tegelikult saab neid “detox-kuure” teha iga päev.\nMida mõjutab toit, mida me sööme?\nToit mõjutab meie energiataset, une kvaliteeti, väljanägemist, kaalu. Väga paljusid probleeme on võimalik toiduga ennetada ja parandada.\nKuidas tekib suhkrusõltuvus ja kuidas sellest vabaneda?\nÜks suhkrusõltuvuse põhjuseid võib olla see, et meie soolestikus on väga palju halbu baktereid, kellele meeldib suhkruga maiustada. Kasulik oleks oma toitumine tasakaalustada, et veresuhkur ei kõiguks liiga palju alla ja üles. Kindlasti tuleks menüü üle vaadata ja vähendada suhkrurohkete toitude ülekaalu. Natuke on vaja tahtejõudu ka. Kui tahtejõudu kipub väheks jääma, soovitab võtta väikeseid samme ja toitumist vaikselt tervislikus suunas mõjutada. Tasub tulla toitumisnõustaja juurde, kes aitab individuaalselt leida õiged lahendused.\nKas vähestel unetundidel ja magusaisul on omavahel seos?\nJah, on ikka. Kui oleme väsinud, tunneme suuremat vajadust energia järele ning kiire energiaallikas ongi kiired süsivesikud ehk suhkrud. Magades unetunnid täis on ka magusaisu väiksem.\nKas smuuti sobib söögikorra asenduseks?\nVäga hästi. Sobib ka hommikusöögiks. Sellisel juhul tuleks smuuti teha pisut toekam. Sinna sisse võib panna ka näiteks kaerahelbeid või pähklivõid, et see poleks vesine jook, vaid pisut toitaineterikkam ja kõhtu täitvam.\nRäägime ka õhtusest söömisest. Kas vastab tõele, et pärast kella 19 ei tohiks enam süüa?\nHea oleks, et viimase ja esimese söögikorra vahele jääks 12-tunnine aken. See on selline rusikareegel. Enne magamaminekut oleks hea olla kolm tundi söömata. Kui lähed väga hilja magama, siis ei ole põhjust lõpetada söömist kell seitse, aga kui sa lähed juba kell üheksa voodisse, siis kell seitse on tõesti liiga hilja söömiseks. Oluline oleks jälgida, et õhtune söök ei oleks liiga toekas, et täis kõht magamist ei segaks.\nSöö ennast ilusamaks! Toitumisnõustaja Riin Reimeri soovitused, mida kasulikku lisada söögikordadele!


RAPORT ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõtte 2017. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta\nMenetlus : 2018/2211(DEC)\nDokumendi valik : A8-0126/2019\nITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõtte 2017. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta\n– võttes arvesse ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõtte 2017. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet,\n– võttes arvesse kontrollikoja aruannet ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõtte eelarveaasta 2017 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastusega(1),\n– võttes arvesse nõukogu 12. veebruari 2019. aasta soovitust ühisettevõtte tegevusele heakskiidu andmise kohta 2017. aasta eelarve täitmisel (05827/2019 – C8‑0100/2019),\n– võttes arvesse nõukogu 27. märtsi 2007. aasta otsust 2007/198/Euratom (millega luuakse ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõte ning antakse sellele eelised)(5), eriti selle artikli 5 lõiget 3,\n– võttes arvesse komisjoni 30. septembri 2013. aasta delegeeritud määrust (EL) nr 1271/2013 raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artiklis 208(6),\n– võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A8-0126/2019),\n1. annab heakskiidu ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõtte direktori tegevusele ühisettevõtte 2017. aasta eelarve täitmisel,\nITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõtte 2017. aasta raamatupidamiskontode sulgemise kohta\n– võttes arvesse kontrollikoja aruannet ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõtte eelarveaasta 2017 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastusega(7),\n– võttes arvesse nõukogu 27. märtsi 2007. aasta otsust 2007/198/Euratom (millega luuakse ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõte ning antakse sellele eelised)(11), eriti selle artikli 5 lõiget 3,\n– võttes arvesse komisjoni 30. septembri 2013. aasta delegeeritud määrust (EL) nr 1271/2013 raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artiklis 208(12),\n1. annab heakskiidu ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõtte 2017. aasta raamatupidamiskontode sulgemisele,\ntähelepanekutega, mis on ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõtte 2017. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa\n– võttes arvesse oma otsust ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõtte 2017. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta,\nA. arvestades, et ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõte (edaspidi „ühisettevõte“) loodi 2007. aasta märtsis nõukogu otsusega 2007/198/Euratom(13) 35 aasta pikkuseks perioodiks;\nB. arvestades, et ühisettevõtte liikmeteks on Euratom, mida esindab komisjon, Euratomi liikmesriigid ja kolmandad riigid, kes on sõlminud Euratomiga koostöölepingu juhitava termotuumasünteesi alal;\nC. arvestades, et ühisettevõtte eesmärk on anda liidu panus ITERi rahvusvahelisse termotuumaenergeetika projekti, rakendada Euratomi ja Jaapani vahelist laiemat lähenemisviisi ning valmistada ette termotuumasünteesi näidisreaktori ehitamine;\nD. arvestades, et ühisettevõte alustas iseseisvat tööd 2008. aasta märtsis;\n1. võtab teadmiseks, et kontrollikoja aruandes ühisettevõtte 2017. aasta raamatupidamise aastaaruande kohta (edaspidi „kontrollikoja aruanne“) leitakse, et raamatupidamise aastaaruanne annab kõigis olulistes aspektides õiglase pildi ühisettevõtte finantsolukorrast 31. detsembri 2017. aasta seisuga ning finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest sel kuupäeval lõppenud aastal vastavalt ühisettevõtte finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele;\n2. võtab teadmiseks, et ühisettevõtte 2017. aasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud on kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed;\n3. rõhutab asjaolu, et ühisettevõte haldab ITERi projekti tehtavat liidu osamaksu ning eelarvepiirang suuruses 6 600 000 000 eurot aastani 2020 tuleb säilitada; märgib, et see summa ei sisalda Euroopa Komisjoni poolt võimalike ettenägematute kulude katmiseks 2010. aastal välja pakutud 663 000 000 eurot;\n4. märgib, et 2016. aasta novembris kiitis ITERi organisatsiooni nõukogu (edaspidi „ITERi nõukogu“) heaks ITERi uue projektikirjelduse projekti ulatuse, ajakava ja maksumuse osas; märgib lisaks, et kiideti heaks esimese plasma ja deuteeriumi-triitiumi projektide üldine ajakava; võtab teadmiseks asjaolu, et pärast ITERi uue projektikirjelduse heakskiitmist koostas ühisettevõte uue ajakava ning arvutas ümber ühisettevõtte hinnangulise panuse projekti ehitusetapi valmimisse;\n5. väljendab jätkuvat muret selle pärast, et terve ehitusetapi eeldatav valmimistähtaeg on praegu kavandatud ligikaudu 15 aastat hilisemaks algses projektikirjelduses toodud tähtajast; võtab teadmiseks asjaolu, et ITERi projektiga seoses teatati 2017. aasta lõpus, et lõpule on viidud 50 % kogu ehitustööst esimese plasma valdkonnas; märgib, et ITERi nõukogu kinnitatud uus ajakava koosneb neljast etapist ning projekti ehitusetapi (esimene plasma) esimese strateegilise vahe-eesmärgi saavutamise tähtaeg on detsember 2025 ja kogu ehitusetapi prognoositud valmimistähtaeg on detsember 2035; võtab teadmiseks asjaolu, et uue etappideks jaotatud lähenemisviisi eesmärk on projekti rakendamise parem ühtlustamine kõigi ITERi organisatsiooni liikmete prioriteetide ja piirangutega;\n6. märgib, et kontrollikoja aruande kohaselt selgus tulemustest, mida 2016. aasta detsembris tutvustati ühisettevõtte juhatusele, et pärast 2020. aastat vajatakse ehitusetapiks eeldatavalt 5 400 000 000 eurot lisavahendeid (2008. aasta väärtuses), mis on 82 % rohkem kui heaks kiidetud 6 600 000 000 euro suurune eelarve (2008. aasta väärtuses); kordab tõsiasja, et nõukogu poolt 2010. aastal heaks kiidetud summa 6 600 000 000 eurot on ühisettevõtte kulutuste ülemmäär aastani 2020; tunnistab, et ITERi projekti lõpuleviimiseks vajalikuks täiendavaks rahastamiseks tuleb kasutada tulevases mitmeaastases finantsraamistikus võetud kohustusi;\n7. toonitab asjaolu, et lisaks ehitusetapile peab ühisettevõte panustama ka ITERi kasutusetappi ning sellele järgnevatesse deaktiveerimis- ja dekomisjoneerimisetappidesse; võtab teadmiseks, et panus deaktiveerimise ja dekomisjoneerimise etappidesse on hinnanguliselt 95 540 000 eurot (2001. aasta väärtuses) ja 180 200 000 eurot (2001. aasta väärtuses); väljendab muret selle pärast, et tegevusetapi jaoks vajalikku rahalist panust pärast 2035. aastat ei ole veel hinnatud; kutsub ühisettevõtet üles hindama 2035. aasta järgse tegevusetapi kulusid võimalikult kiiresti;\n8. rõhutab, et 14. juunil 2017 avaldas komisjon teatise ELi panuse kohta ITERi projekti, väljendades seisukohta, et ajakava jaoks oleks asjakohane 24-kuuline ning eelarve jaoks 10–20 % suurune ettenägematute olukordade reserv; märgib lisaks, et 6 600 000 000 euro suurusest eelarvest kinnipidamisega seotud meetmete hulka kuulus esimese plasma jaoks mitte hädavajalike komponentide hankimise ja installeerimise edasilükkamine; on väga mures, et hoolimata ITERi projekti ehitusetapi juhtimisel ja kontrollimisel tehtud edusammudest püsib oht, et võrreldes uue projektikirjeldusega võivad projekti elluviimise kulud endiselt kasvada ja selle lõpuleviimine veelgi edasi lükkuda; palub nii ühisettevõttel kui ka tegelikult kõikidel projekti osapooltel võtta asjakohaseid meetmeid kõigi võimalike riskide kindlakstegemiseks ja analüüsimiseks, ning koostada tegevuskava, mis sisaldaks ka edasist analüüsi Brexiti mõju kohta;\n9. märgib, et ühisettevõtte 2017. aasta lõplik, täitmiseks kasutada olnud eelarve sisaldas 588 916 058 euro suuruses summas kulukohustuste assigneeringuid ja 864 914 263 euro suuruses summas maksete assigneeringuid; märgib, et kulukohustuste ja maksete assigneeringute kasutusmäärad olid vastavalt 99,9 % ja 96,3 % (2016. aastal 99,8 % ja 98,1 %);\n10. peab kahetsusväärseks, et eelarve planeerimise protsessi tõsiste puuduste tõttu, millele lisandus mõne lepingu kiirendamine, vajas ühisettevõte 2017. aastal lõpuks 832 600 000 eurot maksete assigneeringutena, samal ajal kui veebruaris 2017 heaks kiidetud esialgne summa oli 548 600 000 eurot; märgib kahetsusega, et ühisettevõtte hinnangul on maksete assigneeringutes 2018. aasta eelarves puudujääk umbes 150 000 000 eurot; võtab ühisettevõtte vastuse põhjal teadmiseks, et Euratom eraldas täiendavad maksete assigneeringud ning maksete prognoosimise süsteem on täielikult ümber kujundatud ja integreeritud;\n11. märgib, et kulukohustuste assigneeringutest summas 588 916 058 eurot kasutati peaaegu 96,5 % otseste individuaalsete kulukohustuste kaudu (2016. aastal 99,7 %);\n12. tunnustab 2017. aasta eelarve peaaegu täielikku rakendamist ja automaatseid ülekandmisi;\n13. märgib, et 2017. aasta eelarve ülejääk oli 17 236 192 eurot (2016. aastal 5 880 000 eurot);\n14. märgib, et ühisettevõte kasutab oma tegevuse tulemuslikkuse mõõtmiseks tehniliste ja mittetehniliste eesmärkide ning peamiste tulemusnäitajate kogumeid; väljendab heameelt selle üle, et ühisettevõte täitis 2017. aastal ITERi nõukogu kavandatud üheksast vahe-eesmärgist seitse; märgib rahuloluga, et ITERi projekti üldisel tasandil saavutati ITERi nõukogu 32st vahe-eesmärgist 30;\n15. märgib, et kavade sisu ja struktuur ning seega nende usaldusväärsus ja tulemuslikkus on viimastel aastatel paranenud;\n16. märgib, et 2017. aastal jätkas ühisettevõtte juhatus pettusevastase strateegia riigihangete osa rakendamist; märgib, et ühisettevõte võttis oma hankepettuse riskinäitajate kogumi põhjal kasutusele kontrollnimekirja, st ohumärgid, mida peetakse pettusevastase IT-vahendi väljatöötamise eeltingimuseks, ning need töötati välja asutusesiseselt; võtab teadmiseks, et kontrollnimekirja kasutatakse nüüd ühisettevõtte siseprotsessides koos teiste hankemuudatustega; märgib, et uued tulijad said eetika- ja aususeteemalist koolitust;\nTöötajate valik ja töölevõtmine\n17. märgib kahetsusega, et kontrollikoda tuvastas olulisi puudusi juhtivtöötajate värbamisel; palub ühisettevõttel anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile aru kõigist selles valdkonnas võetud parandusmeetmetest;\n18. märgib, et ühisettevõte ei ole järjepidevalt kontrollinud kõrgema juhtkonna huvide deklaratsioone; palub ühisettevõttel anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile aru kõigist selles valdkonnas võetud parandusmeetmetest;\n19. märgib, et Euroopa Liidu Üldkohus tühistas 2018. aastal kaks ühisettevõtte 2015. aasta töölevõtmisotsust seoses õigusnormide rikkumisega värbamismenetluse raames; võtab ühisettevõtte vastusest teadmiseks, et ühisettevõte esitas nende otsuste tühistamise kohta edasikaebuse ja et Euroopa Ombudsman tegi neil juhtudel otsuse ühisettevõtte kasuks;\n20. märgib kahetsusega, et sisemistes kommunikatsioonistrateegiates esinevad märkimisväärsed puudused ei taganud organisatsioonis asjakohase teabe levitamist dekomisjoneerimise etapi hinnanguliste kulude kohta ning seetõttu ei sisaldanud ühisettevõtte eelnevate aastate raamatupidamisaruanded eraldist sellise kohustuse kohta; märgib, et arvestuseraldise summa kuni 31. detsembrini 2017 on hinnanguliselt 85 200 000 eurot;\nPõhitegevusega seotud hanked ja toetused\n21. märgib, et 2017. aastal algatati 83 põhitegevusega seotud hankemenetlust ning allkirjastati 69 hankelepingut.\nELT C 452, 14.12.2018, lk 12.\nELT C 452, 14.12.2018, lk 10.\nNõukogu 27. märtsi 2007. aasta otsus 2007/198/Euratom, millega luuakse ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõte ning antakse sellele eelised (ELT L 90, 30.3.2007, lk 58).


Kyani Targeted Nutritionals - Estonia\nFOKUSSEERITUD TOIT, MIS TOETAB SINU KEHA ERIVAJADUSI\nKyäni fokusseeritud toidulisandid hõlmavad tooteid, mis on loodud selleks, et sul oleks lihtne saada kehale vajalikke toitaineid. Kui otsid treeningujärgset sooritusvõimet tõstvat valku, soovitame sulle Kyäni FIT20 ja HL5! Vajad toitainetest pungil nutikat energiasüsti? Siis haara mugavas pakis Kyäni ON, mis parandab mõtteselgust, keskendumisvõimet ja energiataset! Soovid täielikku söögikorra asendajat, mida saad liikvel olles tarbida? Sega Core140+ kokku oma lemmikjoogiga ning võidki minna!\nFIT20 on looduslik suhkruvaba treeningujärgne valgusegu, mis sisaldab rohusööjatelt pärinevat vadakuvalgu isolaati ja rohusööjatelt pärinevat hüdrolüüsitud kollageeni (rikastatud magneesiumiga), andes sportlastele ja aktiivsetele inimestele lihaskoe kasvatamiseks, treeningutest taastumise kiirendamiseks ja energiatasemete pikaajaliselt säilitamiseks vajalikke toitaineid.\nKiirem taastumine, paremad tulemused!\nPeamised toitainerikkad koostisosad\nRohusööjatelt pärineva vadakuvalgu hüdrolüüsitud isolaat\nValgud aitavad kaasa lihasmassi kasvule\nTERVISLIKU ELUVIISI KOLLAGEENITUGI\nValgud on üks keha olulisematest alustaladest ning vananedes muutub kergesti seeduv valk heaolu säilitamiseks üha tähtsamaks. Seda leidub nahas, juustes ja liigestes ning see soodustab nii luude tervist kui ka tervislikku lihaskasvu. HL5 on looduslik, rohusööjatelt pärinevat hüdrolüüsitud kollageenivalku sisaldav lihtsasti kaasavõetav toode, mis rahuldab keha valguvajaduse, sisaldades kõigest 25 kilokalorit ja 0 grammi suhkrut.\nInvesteeri oma tervisesse täna, et saaksid seda nautida ka tulevikus. Lisa HL5 oma tervisliku eluviisi harjumuste hulka!\nJookide, mis sisaldavad suhkru asemel erütritooli, joomine põhjustab pärast tarbimist vere glükoositaseme väiksema tõusu võrreldes suhkrut sisaldavate toitude/jookidega\nON: kognitiivne toitumine\nLülita oma aju sisse\nKyäni ON töötati välja selleks, et anda sulle looduslikku päritolu energiaallikas, mis annab kehale jõudu ning vaimule mõtteselgust ja keskendumisvõimet. See sisaldab 100 mg guaraana viljadest pärinevat kofeiini ning Kyäni B-vitamiini komplekside patenteeritud segu, mis toetab vaimset keskendumisvõimet ja aju tervist. ON-iga võid jätta hüvasti oma pärastlõunase madalseisuga ning nautida keskendumisvõime ja selge peaga kaasnevat produktiivsust.\nLooduslik kofeiiniallikas, mis ergutab inimeste kesknärvisüsteemi\nsisaldab vitamiine, mis aitavad kaasa närvisüsteemi normaalsele talitlusele\nToitainerikas söögikorra asendaja\nKyäni Core140+ on söögikorda asendav toitainerikas kokteil, mis on midagi enamat kui põhilised makrotoitained, sisaldades mahejuurvilju, seedeensüüme, probiootikume, looduslikke vitamiine ja mineraalaineid, mahedaid kiudaineid ja adaptogeene. Core140+ aitab sul avastada tasakaalustatud, tervisliku toidu, mis on uskumatult mugav.


Ülendatud traktor ‹ Ajaleht KesKus koduleht\nOO, KOLLEKTIIVI ILU! Stalinistlik impressionism Baltimaade maalikunstis 1940.–1950. aastatel on nähtus omaette. Eha Komissarov riputas Kumu paljukannatanud seintele üles asjakohase näituse ning annab nüüd aru, kuidas toonastel kunstnikel traktori poetiseerimine sujus.\n„Näitus tutvustab nõukogude ajajärgu keskse kunstimõiste, temaatilise maali arenguid Baltimaades ja otsib vastust selle kunstiliigi populaarsusele.“\nSelle lausega juhatab näituse sisse tekst seinal. Järgnev tekstiosa on erialaselt keerukas, sest püüab defineerida Jossif Stalini ja talle järgnenud ajajärgu pehmemaid kunstitrende, mis otseselt võimu ülistamisega ei tegelenud, pakkudes juhtidest, revolutsioonist ja sõjakangelastegudest hõivatud kõrgstiili kõrvale nõukogude elust jutustavaid rahvapärasemaid teemasid.\nAjalooline kultuurimälu on õigupoolest lühike ja inimesi, keda kõnetab väljend „temaatiline maal“, on vähe alles jäänud. Võimalust temaatilise maali müsteeriumisse siseneda näitus kindlasti pakub ja tema vahendusel võidi 1940/50 tähistada uusi olulisi märgistajaid, mille seast tooksin esile antimodernistlikku autoripositsiooni (kunst kuulub rahvale!), parimate minevikutraditsioonide (eelistatavalt 19. sajandile omaste) säilitamist peale sajandipikkust vaheaega, positiivsust ja elutervet maailmapilti.\nTemaatiline maal tekib siis, kui kunstnikke õhutatakse maale looma etteantud teemadel. Modernistlik individualistliku kunstniku mudel vahetati välja sotsiaalset tellimust täitva kunstnikuga, kelle tunneb kohe ära kiindumuse järgi narratiivi, jutustusse.\nJutustaval kunstnikul tekib kummaline ühisosa filmiga, sest asudes täitma riiklikku tellimust kajastada nõukogude elu igakülgselt ja põnevalt, satub kunstnik filmi valmistajatele tuttavasse olukorda. Ka tema tunneb, et kõik, mis jõuab kaadrisse, täitub tähendusega.\nKunstnik muidugi teadis, millised tegevused peavad kaadrisse jõudma ja vaataja kogeb temaatilist maali sageli tüütuks mineva motiivide kordumisena. Samas kutsusid mitmed kunstikauged, ent uue elu hoobadega lahutamatult seotud esemed ja objektid tihtipeale esile koomilisi olukordi. Üheks probleemseks tegelaseks oli traktor, mida ühelgi nõukogude kunstnikul ei õnnestunud mitte kunagi ülendada esteetiliseks või subliimseks objektiks. Ka Kumus näeb jälgi võitlusest, mida peetakse kohmaka traktoriga, liites talle brigadiri heroilisi žeste.\nSotsialistliku realismi koolkonnast pärit temaatilise maali puhul peaksime rääkima autori rolli radikaalsest muutumisest. Seda iseloomustatakse sageli metafüüsika võiduna, sest kunstnik sai olla üksnes realist, kes samal ajal pidi suutma käsitleda mütoloogiaid, mida talle lähetas tuhandete kilomeetrite kaugusel istungit pidav partei. Kunstnikust sai elulähedane ja ühtlasi usutavalt elukauge, ülev unistaja.\nNäitus on Kumus üles ehitatud võrdlusele, kuidas ühte või teist motiivi käsitlesid Eesti, Leedu ja Läti kunstnikud ning vaataja saab aimu, kuidas Moskvast imporditud teemad „Pribaltikas“ kohaneda võisid.\nKuivõrd näitus leiab aset muuseumi nõudlikus keskkonnas, esitasid korraldajad teostusele kõrgendatud nõudmisi. Ekspositsioon on koostatud perfektset teostust silmas pidades, mõneti avardades ajajärgu esteetilist perspektiivi. Vaataja võib meenutada Elmar Kitse kuulsat väidet, mille järgi pole olemas nii viletsat teemat, mida ei saaks tasemel ellu viia. Kits, kes erinevalt Sagritsast hoidus kokkupuuteist traktoriga, osutubki üheks näituse esileküündivamaks kangelaseks, kes intellektuaalselt on sedavõrd üle talle ettesöödetud teemadest, et muudab oma tõlgendused tihtipeale kassi-hiire mänguks. Tema iroonilisi maalikommentaare vaadates jääb ajastust positiivsem mulje, kui see tõenäoliselt väärib.\n1950. aastate temaatiline maal paneb vaataja üsna kummalisesse olukorda. Vaatajat peibutatakse usaldusväärselt kajastatud stseenidega, imposantsete formaatide ja jõuliste pintslitõmmetega, mis pakuvad huvi kasvõi seetõttu, et kaasajal enam nii ei maalita. Pildi sisu tasandil on meil tegemist lihtsate väärtuste ja rõõmudega, mis kollektiivse ühisolemise mulliks muudetult täituvad utoopiliste meelepiltidega. Tegemist on silmakirjalikkuse ja siiruse piiril žongleerima sunnitud kunstnikuga, kelle looming mõjub kohati üsnagi kummastavalt.\nMillistest eesti kunstnike silmatorkavatest saavutustest võiksime nähtu põhjal rääkida? Koos pandi alus nõukogude-tüüpi meremaalile ja romantilisele maastikumaali koolile, mida värviilu kõrval iseloomustas tuntav kallak sentimentaalsusse. Sentimendid jäid ka siis, kui traktorid olid sunnitud taanduma.\n1950-ndate kunst oli rahvuslike teemade õitsengu aeg, mis otsis rahvuslikkust regionaalsusest, milles nägi folkloristlikku külge ja rahvariideid kandvaid saarlasi.\nKoolid ja rahvamajad\n–1950. aastate temaatilise kunstitraditsiooni aeg sai täis 1960. aastatel, kui uued kunstinähtused püüdsid vabaneda motiividest, mida sotsialistlik realism oli kompromiteerinud. Tekkis mitu paralleelset kunstiväljendust ja sotsialistliku realismi riismetel võttis koha sisse romantilis-realistlike teemadega tegelev konservatiivne maalikunsti suund.\nSelleks, et stimuleerida eraisikute kunstitarbimist, avati kogu Nõukogude Liidus kunstisalonge ja -poode. Metsa- ja merevaateid, samuti kauneid lillemaale kingiti üksteisele tähtpäevadeks ning kuivõrd reakodanikul puudusid sageli ressursid portreesid või natüürmorte tellida, tarbis suur osa eestlasi sedalaadi kunsti koolides, rahvamajades ja ühiskondlikes hoonetes, kus teosed võisid aastakümnete vältel oma kohal paikneda, sulandudes hoopis uuel moel kohalikku kultuuri.\nSellist saatust tasub isegi kadestada.\nJutustaval kunstnikul tekib kummaline ühisosa filmiga, sest tuleb täita riiklikku tellimust kajastada nõukogude elu igakülgselt ja põnevalt.


Wadi seiklus - VooToursi turism\nWadi seiklus Abu Dhabist\nWadi seiklus Al Ainis, Lähis-Ida esimeses inimväärases raftimis-, kajakimis- ja surfamisasutuses.\nAl Ain, mida tuntakse Araabia Ühendemiraatide kõige mõjukamate juhtide „aedlinna” ja sünnikohtuna, on nüüd oma väitena AÜE seikluskapitalina. Maailmatasemel rajatiste ja mitmesuguste tegevustega on Wadi Adventure saanud regulaarse nädalavahetuse puhkuseks sõpradele ja peredele, kes otsivad seiklust.\nWadi Adventure asub Jebel Hafeet'i baasil rohelise Mubazzarah'i rohumaade lähedal ning pakub oma külalistele lõbusat päeva ja elamuse kogemust!\nMida leiate sees…\n=> Maailma pikim inimene tegi valgeveekanaleid - kokku 1,2 kilomeetrit.\n=> Maailma suurim surfibassein, mis sobib ideaalselt algajatele ja edasijõudnutele.\n=> Õhutakistusrada, sealhulgas kahekorruseline õhupark, tõmblukk, ronimissein ja hiiglaslik kiik.\n=> Perebassein ja laste pritsimisala - talvel köetakse ja suvel jahutatakse.\n=> Peresõbralik madalate trossidega takistusrada - lastele tore lõbu.\n=> Täielikult varustatud jaekauplus Wadi Adventure ja muude kaubamärkidega rõivastega.\n=> Erinevad toidu- ja joogikohad, kus pakutakse värskelt valmistatud toite ja jooke.\n=> Kõige unikaalsem korporatsioonide ja ürituste ruum Lähis-Idas.\n=> Ruum ja infrastruktuur maailmatasemel ürituste, võistluste ja suurte rühmade korraldamiseks.\nPakaage tüüp Kirjeldus Nmärkused Rack Rate\nUltimate Adventure Package Activities + sööki Sisaldab:\nAirpark + Zip-rida (1-tunniseanss)\nHiiglaslik kiik (1 kiik)\nPere basseiniga juurdepääs\nAvatud rand (määratud kellaajad päeva jooksul)\nAdventure Pakaage Ategevused Sisaldab:\nParvetamine (1-tunnine seanss)\nHiiglane kiik (1 kiik)\nKõik vaatamisväärsused on avatud\n(10 am kuni 7 pm) Kõik vaatamisväärsused on avatud\n(10 am kuni 7 pm)\nVali variantSeikluspakettUltimate Adventure Package\nKas vajate Wadi Adventure'i kohta abi?


10 Veel Nifty Dorm Room Ideed 🏠 | July, 2022\n10 Veel Nifty Dorm Room Ideed\nEelmisel nädalal taastasime „Top Ten Dorm Room Hacks'i“, mis oli mõne aasta taguse värskete postitustega mõnede suurte ühendatud kodu-, valgustus- ja mööbliprojektide kohta, mis oleksid ideaalsed dormsis elavate üliõpilaste jaoks. ). Me saime sellele teemale suurepärase vastuse, nii et me arvasime, et meil on veel üks vaatlus läbi paljude kodumaiste projektide, mis võivad olla kohaldatavad neile, kes alustavad või naasevad kolledži elusse.\nFashion Swanky Convertible Table\nMitmekülgsus ühiselamus on võtmetähtsusega ja see “Ikea hack” on väga lihtne ja arukas viis, kuidas kohvi- / põrandaplaat on tavaline söögilaud. Isik, kes selle tegi, kasutas Ikea “Vika Amoni” lauaarvutit, klapp-jalad, mida ta sai riistvara kauplusesse, ja mõned kardinapuud, mis olid kinnitatud allapoole, et sisaldada trepi jalgade liikuvat ülaosa. Link: DIY konverteeritav tabel.\nTee „Flying” öötugi\nPuidust salve, mõned lühikesed pikkused 2 × 4 ja mõned hoiukonksud, saate teha selle öösel oleva salve, mis võib riputada põranda voodi külge või midagi muud, millel on kaane kinnitamiseks. Link: narivoodi öine seista.\nEhitage riiete kokkuklapitav plaat\nOK, nii et võib-olla soovib mõelda, et kolledži üliõpilased oma riideid tegelikult voldivad. Aga sinu jaoks võõras, siin on suurepärane 1 + 2 + 3 Tegema:. Kõik, mida vajame, on mõni kastipapp ja lint. Kui olete ühe neist teinud ja näinud, millist suurt tööd nad teevad (ja kui palju ruumi võib kokku panna riided), võite oma pesu tegelikult kokku panna. Okei, unusta ära. On aeg minna lauale videomängule ühises ruumis (vt allpool). Link: 1 + 2 + 3 riiete kokkuklapp.\nTehke Lampist välja hoiatuskeskus\nSee Ikea hack, mida ma eelmisel nädalal postitasin, kasutab Spark Core WiFi-plaati (Arduino ühilduv mikrokontroller, millel on sisseehitatud WiFi), LED-valgusriba ja Ikea Lampan, et luua meedia häiresüsteem. Erinevatest teenustest saabuvate sõnumite näitamiseks kasutatakse erinevaid värve. Seda saab hõlpsasti programmeerida nii, et see vastaks ühiselamu või grupimaja vajadustele, hoiatades elanikke klasside, söögikordade, sündmuste või midagi muud, mida grupp soovib teavitada. Link: hankige sellest oma Ikea Hackiga meedia märguanded oma lambilt.\nLülitage Mason Jars LED-i Tiki taskulampidesse\nNeed Masoni purkidest valmistatud Tiki taskulambid muudaksid sellise jahe ümbritseva valguse ühiselamu ruumi. Tuled ei ole nii raske kokku panna, kuid igaüks vajab Gema mikrokontrollerit, NeoPixeli LED-i pikkust ja mõnda muud tugielektroonikat, nii et nad ei ole odavad. Kuid mõni neist oleks tõesti lõbus. Ja kuna neid saab adresseerida mis tahes värvi, saate neid muuta meeleolu või sündmuse jaoks. Link: Mason Jar LED Tiki taskulambid.\nSiin on üsna lihtne disain lõuendi võrkkiiktoolile. Hammocki tool on väga lõbus ja funky mööbli, mis ripub aktiivses ruumis. “Hang” võib olla kampus-kollektiiv, kus on olemas ülikoolilinnakus, kuid võib esineda olukordi, mis seda tüüpi asju lubavad. Kõik, mida selleks ehitamiseks on vaja, on puidust tüübel, mõned põimitud köied, lõuendmaterjal, mis võimaldab istet teha, ja sobiv riidepuu. Seos: How-to: DIY võrkkiiktool.\n3D print Death Star kõlarite karp\nNeed Death Star'i kõlarite korpused, mis sisaldusid ka meie hiljutistes Star Wars'i projektide megapostis, on nii hämmastavad, et tahan paari. Nad oleksid kindlasti teie ühiselamu, sõprade ja külaliste seas suured vestlused. Link: 3D prinditav surnud tähe kõlarikarbid.\nEhita lauamängude videomäng\nMilline oleks parem koolile tuua kui omatehtud laua-videomängude masin? See on ka suurepärane võimalus vana arvuti ümber paigutada, mis asub ümber ja ei tee kedagi mistahes soosile. See ei ole kerge ülesehitus, kuid kui näitate kolledžis inseneriteaduse, infotehnoloogia jms õppimist, siis milline oleks parem viis oma muljetavaldava Tech Fu näitamiseks kui selline rig? Link: Bartop Video Arcade.\nTee vabakäe Sriracha kastme jaotur\nSee avastus Mark: 's Caleb Kraft, mida saab kasutada käed-vabad seebiautomaadina Sriracha jaoturina, on tõesti käimasolev töö. Ta leidis, et see toimib nagu võlu, kuid oli mures selle vedeliku toiteväärtuse seisundi pärast, mis andis seadme vedeliku. Kui otsustate seda proovida, tahaksite seda proovida toiduohutuse huvides (või lihtsalt asendada torud, mille toiduaine tase on ohutu). Oota, see on Sriracha. See asi põletab elu midagi välja! :-) Link: Lihtsaim käed-vabad Sriracha dosaator.\n3D Prindi ühised köögitööriistad\nNeile, kellel on kööginurk ühiselamu või grupimaja, siin on mugav kogum 3D trükitavaid ühiseid kööginõusid, sealhulgas küüslaugupress, spagetid, juustu viilutaja ja viimaks, kuid mitte vähemtähtis, sool ja pipar siga (siin). Link: 3D trükkimine köögi ümber.\nÄrge unustage tutvuda algse artikliga "Top Ten Dorm Room Hacks", et saada rohkem suurepäraseid ideid oma ühiselamu kogemuste kohta.\nMaailma esimene aperioodiline plaat ühe kujuga 2019\nRaamatu ülevaade: Crafty Superstar 2019\nMa lihtsalt soovin, et nad poleks seda nimetanud "RoboClam" 2019\nStitch N 'Pitch Contest - inspiratsioon 2019\nMarsi pildi loomine roostes metallist lehtedega\nKaks tonni turbo-diisel Hexapod lööb Maker Faire Hannoveri\nPrillid pimedatele ja apokalüptilistele turgudele Maker Faire Trondheimis\nLeegi värvimine, Youtube'i tegijad ja CNC Giveaway at The Ozarks Mini Maker Faire\nCRAFT: 07 Release Party meeldetuletus!\nStseenide taga: ehitamine Burning Manis


14. detsember 2017 kell 6:15\nHKScani tegevjuht Jari Latvanen ning HKScan Baltikumi juhi Anne Mere.Foto: Andras Kralla\nHiljuti töötajate halva kohtlemise süüdistustega avalikkuse kõneaineks saanud HKScan investeerib järgmisel aastal Rakvere lihatööstuse uutesse seadmetesse ligi 8 miljonit eurot. Ehitus algab tuleva aasta mais.\n„Tänu investeeringule suurendame tootlikkust, võtame kasutusele uusi tehnoloogilisi lahendusi ja toome turule uusi tooteid. Tootmismahu suurendamine võimaldab meil suurendada ekspordimahte,“ ütles HKScan Estonia juhatuse esimees Anne Mere pressiteate vahendusel.\nPresssiteates rõhutab HKScan, et peab Eestit väga oluliseks turuks ning panustab oma siinsetesse farmidesse ja tootmisüksustesse järjepidevalt.\n„Investeering Rakvere lihatööstusesse on hea näide meie soovist kindlustada turuliidri positsioon nii Eestis kui ka Baltikumis,“ kinnitas HKScani tegevjuht Jari Latvanen.\nHKScan Estonia kuulub HKScan kontserni, mille koduturud on Soome, Rootsi, Taani ja Balti riigid, tooteid eksporditakse pea 50 riiki. Grupi mullune netokäive oli 1,9 miljardit eurot ja kontsernis töötab ligikaudu 7300 töötajat.\nOktoobris korraldas Rakvere lihatööstuse tapamaja 64 töötajast 27 tööseisaku, põhjuseks madal palk ja rasked töötingimused. Streikijatele vastuseks kutsus juhtkond kohale politsei ning kolm streikijat vallandati.\nNovembri algul, kui töötüli hakkas vahendama ametiühing, saabus HKScan Estonia juhatus kohtumisele Soraineni advokaadiga ja teatas, et ei hakka paarikümne töötaja palgaküsimust arutama.\nStreigiga alanud töötüli peapõhjus on tapamaja töötajate väike palk ja tapaliini rasked töötingimused.


Vabal Laval peab loengu Helsingi Kunstiakadeemia õppejõud Kai Lehikoinen | Vaba Lava\nVabal Laval peab loengu Helsingi Kunstiakadeemia õppejõud Kai Lehikoinen\nVaba Lava teatrikeskus kutsub kõiki huvilisi 2. mail kell 14 Kai Lehikoineni, Helsingi Kunstiülikooli Teatriakadeemia õppejõu ning tunnustatud etenduskunste ja teisi valdkondi siduva koostöö eksperdi, teoreetilisele loengule, mis lähtub Soome kogemusest, ning sellele järgnevale töötoale. Kai Lehikoinen on ka Helsingi Kunstiülikooli Etenduskunstide Uurimiskeskuse TeaK teadur, paljude teaduslike publikatsioonide autor, koreograaf-lavastaja ning tantsupedagoog,\nLoengu teemaks on “(Etendus)kunst ja kunstnikud uutes keskkondades: valdkonnaülene koostöö” (Artistic Intervention in Organisations: Artists and Arts-based Work in New Contexts). Loeng toimub Vaba Lava väikeses saalis. Töökeeleks on inglise keel.\nVaba Lava ja Läti Uue Teatri Instituudi koostööprojekti Theatre Expanded esimese koolitusaasta fookuses oli teatriprodutsentide koolitus. Teise hooaja teemaks on “artistic intervention” ehk etenduskunstide valdkonna koostöö teiste sektoritega.\nVaba Lava teise hooaja koolitustsükkel keskendub kahele aspektile: üheltpoolt on eesmärgiks tuua kokku erinevate valdkondade teadmised ja etenduskunstide põhised meetodid ning esitusstiilid, sj on koostöövaldkonnaks IT-sektor ja uued digitaalsed lahendused. Teiselt poolt on eesmärgiks koostöös erinevate etenduskunstnikega luua uued innovaatilised ärimudelid.\nEelregistreerimine loengule kuni 27. aprillini aadressil: inga@vabalava.ee\nProjekt Theatre Expanded toimub Interregi Kesk-Läänemere 2014-2020 programmi raames.\nInga Koppel, Vaba Lava välissuhete juht


Suvikõrvitsaspiraalid ja lihapallid | Cook the day away!\nÕuna-martsipanikook punaste sõstarde ja beseega →\nKuna mul oli toidutegemisega kiire, siis ei saanud see toit väga hea. Lihapallide valmistamiseks kasutasin sealiha asemel kalkunihakkliha, mis natuke liiga iseloomutu on, kuigi lisasin omalt poolt kõike head ja paremat (sibulad ja särgid-värgid). Tasuks vahel ikka pattu teha ja rasvast seahakkliha süüa :P Suvikõrvitsanuudlid said nats palju kuuma ja ajasid tohutult vett välja. Maitse oli muidu hea, aga kuidagi liiga palju vaeva oli selle toiduga. Peoga seemneid ja juustu tuli ka sekka visata, aga see muidugi ununes. Kiirusta veel…\nneljale (40 kcal/100 g)\n400 g head taist seahakkliha (kasutasin kalkuni rinnaliha)\n20 g küüslauku (10 g lihapallidesse ja 10 g pannile)\nrohelist sibulat, basiilikut ja/või peterselli, tšillit\n420 g kirsstomateid\n50 g rösitud seedermänniseemneid\nsuur peotäis basiilikulehti (25 g)\nMaitsesta hakkliha soola-pipraga ja lisa kergelt läbi praetud hakitud sibul, küüslauk, tšilli ja hakitud maitseroheline. Sega käega hästi läbi ning vormi segust väikesed lihapallid – umbes kirsstomatisuurused (mul olid pigem golfipallisuurused). Tõsta pallid küpsetuspaberiga kaetud ahjuplaadile ja küpseta 220-kraadises ahjus 10 minutit, kuni need on pealt pruunistunud. Alanda ahju temperatuur 180 kraadile, keera pallid ümber ja küpseta veel 10 minutit.\nSeejärel laota tomatid ja kaks tervet küüslauguküünt ahjuplaadile ja rösti ahjus 15 minutit.\nKuumuta pann, pigista sellele ahjust tulnud küüslauguküüned ja suru vajadusel kahvliga katki. Lisa kookospiim ja maitsesta. Tõsta pannile suvikõrvits ja särista u 30 sekundiga läbi. Eemalda tulelt ja lisa lihapallid, tomatid ja kogu mahlane kaste, mis vormi põhja kogunenud. Sega kõik läbi ja raputa üle basiilikuga.\nThis entry was posted in soolane and tagged basiilik, hakkliha, kookospiim, lunch, suvikõrvits, tomat. Bookmark the permalink.


Mobiilne kliendikaart - Estravel\nEstraveli Kuldkaart on nüüd ka mobiilne kliendikaart! Kasutades vaid oma telefoni, saad meie ligi 200 partneri juures soodustusi vaid mobiiltelefonist kaarti näidates. See on kiire, lihtne ja mugav.\nKasuta võimalust ning tutvu mobiilirakendusega, mis teeb igast nutitelefonist mobiilse rahakoti. Tegemist on Telia uudse tehnoloogilise lahendusega mTasku. Laadi endale alla mobiilne kliendikaart ning saad edaspidi plastikkaardi asemel kasutada meie koostööpartnerite juures oma telefoni. Mobiilsele kliendikaardile kehtivad kõik soodustused, mida plastikkaardi omanikud seni nautinud on. Lisaks hoiame Sind kursis parimate reisipakkumistega – lae mobiilne kliendikaart alla juba täna!\nEstraveli tasuta mobiilse kliendikaardi saamiseks tee nii:\nLaadi App Store’ist või Google Play’st alla mTasku mobiilirakendus;\nRegistreeri ennast kasutajaks;\nVali Estraveli kliendikaart.\nLaadi kaart alla siin!\nElektrooniline ja plastikust Kuldkaart\nMobiilse kaardi saavad endale tasuta alla laadida nii uued kliendid kui ka varasemad plastikkaardi omanikud. Kui Sul on juba plastikkaart olemas, saad kasutada paralleelset ka mobiilset kaarti, mille number, boonuspunktid ning kehtivusaeg on täpselt samad. Kaardi aegumisel saad selle alati elektroonilisel kujul tasuta pikendada. Plastikkaardi pikendamine toimub aga endiselt boonuspunktide eest või soodushinnaga.\nEstravelil on ligi 200 koostööpartnerit, kes pakuvad meie klientidele kuni 25% püsisoodustust. Meie koostööpartnerite juures soodustuste kasutamiseks piisab kliendistaatuse tõestamiseks sellest, kui avad oma nutitelefoni mTasku Kuldkaardi visuaali.


Maret Maripuu: Muhu munukesest minister\nKadri Jakobson • 17. jaanuar 2008 • 6 min\n"Eks mõnikord tuleb ka pisar silmanurgast, mõnikord tunneb, et talle on tehtud ülekohut," ütleb Igor Gräzin, kellel on Maripuuga 6aastane poeg Kaspar.\n12 aastat poliitikas olnud Maripuu on teinud lennuka karjääri fraktsiooni konsultandist riigikogu asespiikrini ja nüüd ministrini. On väidetud, et sotsiaalministri tool olnud parteile ustavale Maripuule pea kohustus vastu võtta. Töö valitsuses, kus riigi rahapaja kontrollib sotsiaaldemokraat ja sotsiaalvaldkonda juhib liberaal, pole Maripuule kerge.\nKriis lahvatas sel nädalal, kui tuli ilmsiks uus töölepinguseaduse eelnõu ja Maripuust sai avalik märklaud. On ta oma otsust kahetsenud?\n"Ei, kindlasti ei ole ma kurtnud ega kahetsenud," kinnitab ta. "Olen nii oma esimesel kui ka sajandal tööpäeval ministeeriumi töötajatele kinnitanud, et olen selles ministeeriumis omaenese siiral soovil." Ta ütleb, et eelnõu üle käivas diskussioonis on palju müra, valesid ja meelevaldseid tõlgendusi, millega püütakse lihtsalt päevapoliitilist profiiti lõigata.\nMareti klassiõde kunagisest 49. keskkoolist, praegusest Arte Gümnaasiumist, Anne Pikkov meenutab, kuidas nad Maretiga kooliteed - sinine pihikseelik seljas, punane viisnurk rinnas - alustasid ja sinimustvalge lehvides lõpetasid. Olgugi, et ühiskond ja inimesed koos sellega drastilise muutuse läbi tegid, kõndinud Maret täiesti oma teed.\n"Täiesti oma kindlat rada ja teda oleks olnud raske sealt kõrvale kallutada. Ajal kui kõik me ülejäänud tegelesime tõmblevate eneseotsingutega. Kust tuleb see kindel nägemus noorel inimesel?" imestab Pikkov.\nMaripuu ise peab oma tugevaks küljeks sihi- ja järjekindlust, mitte äkilisi sähvatusi. "Kõige olulisemaks toeks on mulle pere ja lähedased, ka on mul mõned väga head sõbrad, kellele alati loota. Nõu püüan küsida ikka endast targematelt," räägib ta.\nJuba kooliajal olnud Maretis suur annus diplomaatiaoskust ja organiseerimisvõimet, talle oli meelt mööda ka ühiskondlik tegevus. "Ta kontrollis oma käitumist ja tegevust, mida tavaliselt selles eas ei osata teha. Oskas alati näiteks õpetajatega asju ajada ja rääkida, mis meile tundus keeruline ja raske," räägib Pikkov. Sestap polnud Pikkovi sõnul sugugi üllatav, kui Maripuu poliitikasse läks.\n"Maret on müstiline näide sellest, kui mõistatuslik võib olla naine. Ühelt poolt tugev, kahe jalaga kindlalt maas seisev otsustusvõimeline poliitik, teisalt õrn ja ilus naine ning hea ema," lisab Pikkov.\nAastaid Eesti maskuliinses poliitikas ja mõjukate meeste seltskonnas tiirelnud Maripuud pole jalge alla tallatud. Oma malbe oleku, naiselikkuse, tõsiduse ja kohustundlikkusega on ta teeninud pigem meessoo respekti. "Hindan meeste juures ikka neidsamu omadusi, mida kõigi inimeste puhul - haritust, silmaringi ja terast taipu, ausust ja julgust. Usun, et need omadused aitavad läbi lüüa nii meeste kui ka naiste hulgas ja loodan, et pole ka ise neist päris ilma," ütleb Maripuu.\nKõige olulisemaks peab Maripuu talle antud aega kasutada väärtuslikult: "Osaliselt tingib see kindlasti aktiivse ellusuhtumise ja soovi midagi korda saata. Samas ei tähenda õige ajakasutus minu jaoks ilmtingimata rabelemist - saavutustest enam hindan ma perekonda, usaldust ja lähedust ning inimestevahelisi suhteid. Seda on mulle õpetanud nii mu vanemad, aga ka elu ise oma takistuste ja tagasilöökidega. Oma pojale sooviksin eelkõige oskust leida tasakaal töö ja pere, saavutuste ja suhete vahel ning püüan talle ses osas eeskujuks olla," räägib Maripuu.\nGräzin kohtus Maripuuga esimest korda 1995. aasta kevadel Toompeal, Reformierakonna nõupidamisel.\nMaripuule oli teinud ettepaneku Reformierakonda astumiseks Siim Kallas ja ta oli toona fraktsiooni konsultant, Gräzin riigikogu liige.\nHiljem oli Gräzin akadeemias Nord õigusteaduste professor ja Maripuu tudeng. 22aastane vanusevahe polnud takistus, sest Gräzin on öelnud: jututeemat meil jätkus. 2001. aasta mais sünnib Maripuul ja Gräzinil poeg.\nOma last salata pole Gräzinil iial mõttes olnud. "Täpselt nii, nagu ei tekkinud mõtet, et seda last võiks mitte olla. See laps oli oodatud, armastatud ja me oleme kolmekesi väga õnnelikud," ütles Gräzin pärast lapse sündi.\nPidevat depressiooni põdenud ja rohtude najal end elus hoidnud, on ta tagantjärele tunnistanud, et ehkki haigusest ta kunagi lõplikult ei parane, olid Maret ja hiljem ka väike poeg talle toona suureks toeks.\n"Selleks et Maretist aru saada, tuleb lugeda Juhan Smuuli," räägib Gräzin. "Maret on Muhu naine. Viha ta ei pea, kuid on kange ja õige asja eest väljas. Kui vaja, ütleb ka. Maret hoiab liiga palju endasse, mul on sellest kahju. Tema ümber on palju lähedasi ja heasoovlikke inimesi. Mul oleks hea meel, kui ta mitte nii palju endasse ei koguks," räägib Gräzin.\nPoeg Kasparis on Gräzini sõnul praegu "kahjuks" rohkem isa jooni kui ema Mareti omadusi.\n"Kaspar on väga elav ja temperamentne laps. Sageli vahetab ühe tegevuse teise vastu. Maretilt on ta saanud hea kunstitaju, tema ea kohta suure lugemuse ja tohutu fantaasialennu. Mõnikord käib nurgast nurka ja ütleb, et tal on igav. Aga kahe- või kolmekesi koos olles mängime me enamasti tema väljamõeldud mänge. Ja see on kõva sõna," räägib Gräzin.\nLisaks on tema sõnul poisil emalt süstitud teatripisik. "Ma loodan, et mida aeg edasi, seda rohkem ema jooni temas avaldub," ütleb Gräzin.\nMaripuu on öelnud, et laps on neile mõlemale väga kallis, kuid valikut - kas pere või töö - tal teha vaja pole olnud. "Parimate lootustega soetatud pere lagunes veel enne, kui pereks kasvada jõudis," on ta öelnud.\n"Hindan meeste juures ikka neidsamu omadusi mida kõigi inimeste puhul - haritust, silmaringi ja terast taipu, ausust ja julgust. Usun, et need omadused aitavad läbi lüüa nii meeste kui ka naiste hulgas ja loodan, et pole ka ise neist päris ilma," lisab ta.\nKui koolis oli vaja midagi korraldada või organiseerida, ei küsinud õpetajad, et kes sooviks teha. Kindlam oli alati Mareti poole pöörduda ja asi sai tehtud. Selles mõttes ei tekkinud meil, klassikaaslastel, suurt üllatust, kui nägime Maretit poliitikas.\nKõige mahlasemad muljed on meelde jäänud suvistest kunstilaagritest. Seesama stoiliselt rahulik neiu tegi seal meile kõigile ära! Nii karnevalikostüümidega kui ka jonnaka katsetajana maalimises. Muidugi on ta läbi ja lõhki loominguline inimene! Ta võib olla poliitik, aga loomingulisust ei saa peita ja see väljendub täna tema loovates tegemistes ja otsustes. Aga ma tõesti usun, et Maret leiab kunagi aja tulla kunsti juurde tagasi. Kas või selleks, et oma "patareisid" laadida.\nMaret on sarmikas ja stiilne naine. Niivõrd stiilipuhast ja laitmatu stiilitundega inimesi on väga vähe. Ta on ühelt poolt naiselik, malbe, tagasihoidlik.\nTeine pool, mis avalikkusele välja ei paista, on jonnakus, järjekindlus, kohutavalt vastutustundlik ja töökas. Ta on kõik eluvaldkonnad, kus ta on pidanud töötama, näiteks kas või riigikogu riigikaitsekomisjonis, endale selgeks teinud. Teadmiste poolest olen talle sageli alla jäänud. Kui mul on mingi vastutusrikkam esinemine, olen tema peal alati fakte kontrollinud. Sotsiaalministri koht on kõige hullemaid ministritoole üldse, kuid Maret saab sellega tublisti hakkama. Tal on sotsiaalselt närvi.\nTal on keeruline seda tööd teha, kuna puudus töökogemus sotsiaalvallas. Ma arvan, et see amet ei kuulu tema eelistuste hulka ning on talle partei poolt pealesurutud koht. See, mis ta praegu teeb - pole tema südamesoov.


Miks majesteetlik tehislind ikkagi lõpetas?\nVastab Tallinna Tehnikaülikooli professor, füüsika-matemaatikadoktor Rein-Karl Loide.\nKäesoleva aasta oktoobris jõudis lõpule üks eredamaid peatükke lennunduse ajaloos – ülehelikiirusega Concorde tegi oma viimase lennu. Air France lõpetas Concorde’i lennud mais, British Airways oktoobri eelviimasel nädalal. Tegemist oli ainulaadse ja huvitava projektiga, mis väärib meenutamist.\nConcorde’i projektiga alustati 29. novembril 1962, mil peale pikemaajalisi läbirääkimisi allkirjastati inglaste ja prantslaste vahel ühisprojekt ülehelikiirusega reisilennuki ehitamiseks. Tegemist oli suurima ja ka kõige problemaatilisema projektiga lennunduse ajaloos, sest lahendada tuli ülimalt tõsiseid tehnilisi ülesandeid. Teisalt oli tegemist ka Euroopa väljakutsega Ameerika Ühendriikidele.\nDelta-tiib ja lööklaine\nOlgugi, et esimene ülehelikiirusega lend toimus juba 1947. aastal ja ülehelikiirusega hävitajad olid olemas, oli sedalaadi reisilennuki loomine omaette väljakutse. Vaja oli luua lennuk, mis võimeline lendama nii helikiirusest aeglasemalt kui kiiremini, tagades ühtlasi reisijaile normaalsed lennutingimused ja talutava lööklaine.\nLennunduses on teatavaks piiriks hääle(heli)kiirus õhus, mis on normaaltingimustel 331,4 meetrit sekundis ehk ligikaudu 1200 kilomeetrit tunnis (tähistatakse sageli ka Mach 1(1)). Väiksema kiiruse korral liikumisel on õhuvool ümber lendava objekti (näiteks tiiva) suhteliselt ühtlane ja mingeid probleeme ei tekita, helibarjääri ületamisel aga õhu voolamine lennuki umber järsult muutub: tekib kooniline lööklaine (Machi koonus), mis põhjustab helilöögi. Helilöök tuleb järsust rõhumuutusest ja on kuuldav suhteliselt lühiajalise pauguna. Lööklaine iseenesest on häiriv, kuid võib põhjustada ka reaalset kahju, näiteks aknaklaaside purunemiset. Arvatavasti mäletavad veel paljud omaaegseid Vene hävitajaid – lennuk lendas kaugel ees, lennuki mootori müra kuuldus aga hiljem, pärast lööklainest tingitud pauku.\nNiisiis oli vaja luua selline lennukikonstruktsiooni, mille korral lööklaine oleks väga nõrk, lennuki lennuomadused aga head nii ülehelikiirusega kui sellest madalama kiirusega lendamisel. Lõppkokkuvõttes loodigi sptsiifiline tiivakonstruktsioon, mis oma kujult meenutab delta-tähte ja kannab seetõttu delta-tiiva nime. Säärane tiivakuju kindlustab kõige ökonoomsema lennu suurtel kiirustel (ülehelikiirusega lendamisel õhutakistus oluliselt suureneb) ning võimaldab ka väiksematel kiirustel vajaliku tõstejõu. Kuna alahelikiirusel liigub selline lennuk suhteliselt suure nurga all, tuli lennuki juhikabiin teha muudetava nurgaga. Nii paikneb lennul lennuki nina (juhikabiin) lennuki sihis, maandumisel ja õhkutõusmisel aga on suunatud allapoole. Loomulikult oli küllaga ka muid tõsiseid tehnilisi probleeme, mis leidsid lahenduse. Tasub teada, et lennuki konstrueerimisest ja ehitamisest võttis osa üle 600 firma.\nKatsetustest reisilendudeni 13 aastat\nEsimesed katsetused algasid juba 1963. aasta lõpul. Esimene lennukimudel – Prantsuse Concorde 001 – valmis 1967. aasta detsembris, mille järel algasid testimised. Inglise Concorde 002 valmis järgmise aasta alguses. Esimeste õhkutõusmisteni jõuti 1969. aasta märtsis ja aprillis. Algul katsetati lendamist väiksematel kiirustel ja siis ülehelikiirusega. 1974. aastaks oli kogutud kõikide kontinentide vahel lennates üle tuhande lennutunni. 1976. aasta jaanuarist algasid plaanipärased reisilennud. Siin tekkis mitmeid probleeme, mis olid peamiselt seotud lööklainest tingitud müra ja kartustega, et need tekitavad kahjustusi. Samal põhjusel võttis aega ka peamiste lennuliinide London-New York ja Pariis-New York avamine. Lõpuks jõuti kokkuleppeni, et ülehelikiirusega lennatakse ainult ookeani kohal, mandri kohal aga piirdutakse väiksema kiirusega. Kui rekorditest rääkida, väärib märkimist asjaolu, et Concorde on läbinud tee Londonist New Yorki 2 tunni ja 58 minutiga, keskmise kiirusega 1900 km/h. Tavalise lennukiga võtab selle vahemaa läbimine aega 7–8 tundi.\nPrantsuse presidentide lemmik\nMõningaid huvipakkuvaid fakte. Kõigepealt probleemidest. Esimene tõsine vastulöök tekkis 1964. aasta lõpus kui Briti uus valitsus otsustas majandusraskuste tõttu projektist ühepoolselt loobuda. Seda siiski õnneks ei juhtunud. Teine “probleem” oli nimes, kas Concord või Concorde. Algul pandi nimeks Concord, inglased aga soovisid Concorde, sest “e” tähendaks nii Inglismaad, Prantsuse-Inglise ühendust, Euroopat kui ka suurepärast lennukit (“E”ngland, “E”ntente, “E”urope, “E”xcellent). Kolmanda ja kõige tõsisema probleemi tekitas 2000. aasta 25. juuli õnnetus, mil Air France’i Concorde kukkus New Yorgi lennul vahetult pärast õhkutõusmist alla, hukkus 113 inimest pardal ja neli maal. Õnnetuse põhjustas rattakummi purunemine, mis ei võimaldanud normaalset õhkutõusu. See katastroof andis Concorde’i edasistele lendudele tõsise löögi, sest resijad ei olnud enam valmis riskeerima. Rõõmsama poole pealt võib mainida, et Concorde’ist sai alates Georges Pompidou’st Prantsuse presidentide ametireiside lemmiklennuk. Aastal 1973 muutus Concorde korraks teaduslaboriks, kui temaga lennates sai kauem kui kunagi varem maailmas jälgida üht päikesevarjutust: seitsme minuti pikkust varjutust õnnestus 17 kilomeetri kõrgusel maksimaalse kiirusega lennates jälgida 74 minutit. 1986. aastal tegi Concorde soovijatele ümbermaailmareisi, mis kestis 18 päeva. Sellest oli lennuaega umbes 32 tundi ja ülehelikiirusega lennati ligikaudu18 tundi. Vaatamata ülikallile piletile, mis maksis ligi 21 000 dollarit, oli pardal 94 reisijat.\n“Concordsky” nagu Concorde\nEga teisedki käed rüpes istunud. USA alustas 1963. aastal oma projektiga, mis siiski täit finantseerimist ei leidnud ja kaheksa aasta pärast see lõpetati. Suurem tähelepanu läks seal ilmselt sõjalennukite peale. Eraldi väärib märkimist aga N Liidu tegevus, kes kogu oma eksistentsi jooksul on kopeerinud peamiselt teiste tehnikat (mainime siin ainult fotoaparaate, autosid ja tuumapomme). Nii ka nüüd. KGB ja sõjaväeluure olid tasemel ning 1968. aasta lõpuks valmis “esimene” ülehelikiirusega lennuk TU-144, mille esimene lend oli küll madalama kui helikiirusega, ent toimus varem kui prantslastel. Kuna lennuk sarnanes Concorde’iga nagu kaks tilka vett, anti talle hüüdnimeks “Concordsky”. TU-144 saatus oli aga kurb. Üks lennukitest purunes 1973. aastal iga-aastasel Prantsuse Le Bourget’ õhunäituse demonstratsioonesinemisel, teine katastroof juhtus 1978. aastal. Pärast seda võeti lennukid käigust ära. Nende puuduseks oli suur kütusekulu, vibratsioon ja müra, mis tegid sõidu üsna ebamugavaks.\nMida öelda lõpetuseks? Concorde oli kahtlemata suurepärane ja teedrajav projekt. Vaatamata kõigile ülehelikiirusega seotud probleemidele olid projekti peamiseks lõpetamise põhjuseks siiski majanduslikud kaalutlused. Nagu tehnilistest andmetest näha, on ülehelikiirusega lennu kütusekulu ülimalt suur, mis teeb lennu kalliks. Sellest tuleneb ka kallis piletihind, ning kütusehinna pideva tõusu ja reisijate arvu kahanemise tõttu ei tasunud lennud end enam ära. Oma panuse reisijate arvu vähenemisele andis ka 2000. aasta lennuõnnetus. Lisaks sellele olid lennukid juba mõningal määral amortiseerunud ja samal viisil ei oleks enam saanud jätkata. Jätkamiseks oleks tulnud teha suuri kulutusi, et arendada välja uuem ja parem lennuk. Mis saab edasi? Tundub, et momendil kindlat järeltulijat Concorde’ile ei ole. Pakutakse mitmeid variante, üks ja ilmselt reaalseim oleks väike, 8- kuni 10-kohaline ülehelikiirusega lennuk. Milline neist realiseerub, näitab tulevik.\nTundub, et Concorde loobus õigel ajal, kui veel mingeid võimalikke katastroofimärke silmapiiril polnud, ning seetõttu jääb ta lennunduse ajalukku sellise teetähisena, mida on raske ületada.\n(1) Austria teadlase Ernst Machi (1838–1916) järgi. Kui mingis keskkonnas liikuva keha kiiruse v ja samas keskkonnas leviva heli kiiruse a suhe on väiksem kui 1, siis liigub keha alahelikiirusega ning kui suurem ühest, siis ülehelikiirusega.


Lauakinnitused, 2tk, hõbehall | AJ Tooted Eesti AJ TOOTED\nLauakinnitused, 2tk, hõbehall\n43.-€ Ilma km-ta\nLauakinnitus vaheseinte paigaldamiseks Müüakse paarikaupa Vaheseina paigaldamiseks Lauaplaadile paksusega kuni 50 mm\nRohkem informatsiooni toote kohta Need tagasihoidlikud kinnitused on kasutatavad, et paigaldada teie vahesein lauaplaadi külge. Klambrid on kinnitatavad otse vaheseina külge kahe kruvi abil ning fikseeritavad otse lauaplaadile. Saate kasutada kinnitust eesmiseks paigaldamiseks, mis tähendab, et kinnitate vaheseian laua ette. Kinnitused on sobivad kõigile lauaplaatidele paksusega kuni 50 mm.Need on lihtsasti seatavad vastavalt lauaplaadi paksusele. Valige erinevate toonide vahel ning kombineerige erinevat värvi vaheseinu, et luua individuaalseid lahendusi. Komplekti kuulub: Dokumendid Paigaldusjuhend


VIDEO! Eesti selgeltnägijad annavad nõu, kuidas depressiooni ravida - Uudised.tv3.ee\nTippkokk Orm Oja õpetab valmistama lihtsat, kuid maitsvat salatit\nKiire, lihtne ja mugav! Maxima muutis telefoni ostupuldiks\nHea nipp! Evelin Ilves avaldab, kuidas end lihtsalt rannavormi ajada\n12:00 17. oktoober 2019\nEesti selgeltnägijate tuleproovi“ osalejad asuvad täna õhtul lahendama müstilist juhtumit. Heli Liivia on mures oma talumaja pärast, millega käib kaasas üks legend, mis ei lase inimesi vabaks. Aastaid on ta püüdnud maja müüa kuid tulutult. Mis majas toimub, see on selgeltnägijate ülesanne välja selgitada. Enne õhtust saadet on aga selgeltnägijatel varuks ka video, milles annavad nõu depressiooni langenud inimestele.


Kui dieedist raviks ei piisa või Sa ei soovi dieeti pidada, määratakse Sulle pärast kolmandat podagrahoogu ravimid, mis vähendavad vere kusihappesisaldust. Ka juustu- ja kalatoidud on heaks kaltsiumiallikaks.\nSee tipneb põletiku, paistetuste ja kahjustustega liigestes, nahal, veres, südames ja kopsudes. Osteo artroos ehk liigesekulumus on kõige sagedamini Arthroosi Sustav kuunarnuk liigesehaigus maailmas.\nLuud liigesed haiget on mittepõletikulise liigesehaigusega. Esinemissagedus suureneb vanusega ja haigestuvad rohkem naised.\nReumatoidartriit — on põletikuline autoimmuunne haigus — polüartriit e hulgiliigesepõletik, mille korral haigestuvad paljud liigesed, harva ka erinevad siseorganid. Haigusest võivad olla haaratud ka liigeselähedased koed nagu limapaunad, kõõlustuped, lihased. Autoimmuunne põletik tekib liigesekapsli sisekestas sünooviumismis vahetult ümbritseb liigeseõõnt. Seda luud liigesed haiget sisekesta põletikku nimetatakse sünoviidiks. Reumatoidartriit on krooniline haigus, mis kulgeb laineliselt, ägenemiste ja vaibumistega.\nTavameditsiin nimetab olukorda, kus luud liigesed haiget rakud asuvad ründama ja kahjustama keha enda rakke ja kudesid, Lokkis liigesed liigestele. Juveniilne idiopaatiline artriit — reumatoidartriit ei ole ainult vanainimeste liigeshaigus, võib alata varasest lapseeast kuni kõrge vanuseni, sagedamini ndates eluaastates.\nNad annavad väljendusvabaduse: me võime tantsida, hüpta, kallistada ja emmata. Nad võimaldavad meil liikuda sujuvalt ja kergelt või hüplevalt ja katkendlikult, olenevalt meie psüühilisemotsionaalsest seisundist. Nad annavad stabiilsust ja tasakaalu kogu kehale. Liikumine kui polvili liigeste valude raviks voolav ja kui loomulikku voolavust takistada, tekivad blokeeringud ja haigused.


CV Keskus tööpakkumine Tõstukijuht-virnastaja, Tallinn\nTööpakkumise number #665406\nKuulutus sisestati: 28. august 2020\nKuulutus aegub:26. september 2020\nTõstukijuhi peamiseks ülesandeks on lükandmast tõstukiga kauba paigutamine laos.\nOled sobiv kandidaat, kui sulle meeldib töötada vahetustega.\nOled aktiivne, kohusetundlik ja heas füüsilises vormis. omad töökogemust virnastajal ja vastav juhiluba.\nOMATÖÖTAJA SOODUSTUSI (SPORTID,ÜHISÜRITUSED,\nTOETUSE JA PALJU MUUD);\nTasuta transpordivõimaluse tööle ja tagasi;


Paul Klebnikov – Vikipeedia\nPaul Klebnikov (vene keeles Павел Юрьевич Хлебников; 3. juuni 1963 New York – 9. juuli 2004 Moskva) oli vene päritolu USA ajakirjanik.\nKlebnikov sündis USAs. Tema esivanemad emigreerusid Venemaalt poliitilistel põhjustel 1918. aastal. Tema vanavanaisa oli valgekaartlaste admiral ja mõrvati bolševike poolt.\nKlebnikov lõpetas 1984 California ülikooli Berkeleys. Doktoritöö kirjutas ta Londoni Majandus- ja Politoloogiakoolis Pjotr Stolõpinist.\nKlebnikov töötas alates 1989 ajakirjale Forbes. Ta tõusis ajakirja vanemtoimetajaks, käsitledes Venemaa ja Ida-Euroopa poliitikat, majandust ja korruptsioonijuhtumeid. 2004. aastal sai temast Forbesi venekeelse väljaande peatoimetaja.\n2000. aastal ilmus Klebnikovi kirjutatud Boriss Berezovski elulugu "Kremli ristiisa: Boriss Berezovski ja Venemaa paljaksriisumine". Klebnikov süüdistas Berezovskit muuhulgas ajakirjanik Vladislav Listjevi tapmise korraldamises.\nKlebnikov tapeti 2004. aastal. Kuritegu jäi lahendamata. Tema mõrvas süüdistatuna anti kohtu alla 3 tšetšeeni, kuid kohus mõistis nad õigeks . 9. novembril 2006 tühistas Venemaa ülemkohus õigeksmõistva otsuse ja andis korralduse tšetšeenid uuesti kohtu alla anda .\nUSA Senat pakkus Venemaale abi Klebnikovi surma uurimisel, aga Venemaa peaprokurör Juri Tšaika keeldus, teatades, et Venemaa saab ise hakkama. 9. juulil 2007, Klebnikovi 3. surma-aastapäeval tegi USA Riigidepartemang analoogilise avalduse. Klebnikovi surma uurimist arutasid ka USA president George Bush noorem ja Venemaa president Vladimir Putin oma kohtumisel.\n↑ 1,0 1,1 "Kes? Mis? Kus?" 2008, lk. 237\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Paul_Klebnikov&oldid=5911842"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 22:04, 2. juuni 2021.


Miks Tabasalu ühisgümnaasium on Euroopa ettevõtlik kool 2019? : Õpetajate Leht\nMiks Tabasalu ühisgümnaasium on Euroopa ettevõtlik kool 2019?\n6. märts 2020 Martin Öövel Tabasalu ühisgümnaasiumi direktor - Kommenteeri artiklit\n2019. aastal pärjati Tabasalu ühisgümnaasium Euroopa ettevõtliku kooli tiitliga TES 2019 ja sai ka haridusministrilt üldhariduskooli kõrgeima tunnustuse „Ettevõtlust edendava kooli“ kategoorias. Täiendavalt pälvis kooli staažikas ettevõtlusõpetaja Krista Savitsch ministrilt tunnustuse kui aasta ettevõtlik õpetaja.\nÜhtegi maratoni ei võideta esimese sammuga ja täpselt samamoodi on olnud ettevõtlusõppega meie koolis.\nTeadlikult ja süsteemselt hakkas kool ülekoolilist ettevõtlusõppe kvaliteeti tõstma ja populariseerima 2014/15. õppeaastal. Kooli toonane arendusjuht Kersti Vana mõtles koos ettevõtlusõpetajatega aktiivselt, kuidas viia õpilasteni senisest rohkem teadmisi ettevõtlusest ja pakkuda tuge esimeste sammude tegemisel. Senine orgaaniliselt arenev õpe asendus süsteemselt arendatava ettevõtlusõppega.\nKõige olulisem oli vast arusaam, et on vaja püstitada selge eesmärk. Selleks sai püüdlus anda kõigile kooli õpilastele järjepidevalt teadmisi majandusõppest. Soovisime, et väga suure praktilise väärtusega teadmised jõuaksid õpilasteni kõigis vanuseastmetes. Vähem tähtis ei olnud soov eemaldada ettevõtluselt millegi kauge ja kosmilise aurat ning tagada, et kõik meie kooli õpilased hoomaksid, et olulise probleemi (nõudlus) edukas ja innovatiivne lahendamine (pakkumine) ongi ettevõtlus ja midagi kosmilist seal ei ole.\nLisaks ainetundidele sai kiiresti selgeks, et kandev osa on õpilastele sisulise väljundi pakkumisel. Seetõttu liitus kool nii õpilasfirma, minifirma kui ka mini-minifirma programmiga. Ometi oli see võimalus justkui kogu aeg eksisteerinud ning õpilasfirmasid ja äriideesid oli olnud aastaid võrdlemisi vähe. Olukorra muutmiseks oli vaja tõuget.\nLäheneme ettevõtlusõppele nagu ärile\nKooli juhtkonna ja hoolekogu koostöös jõuti lahenduseni, mis viis laiapõhjalise koostööni vanemate ja kohaliku kogukonnaga. Väga oluliseks partneriks oli edukast ettevõtjast hoolekogu esimees Kari Maripuu. Koordineerijana võeti ette kuue riigi koostöine ettevõtlusteemaline Erasmuse programm; karjääriõpe, mille raames toimuvad ettevõtete külastused liideti selgemalt ettevõtlusõppe üldpildiga; julgemalt kutsuti oma kogemusi jagama ettevõtjaid ja pakuti muid ettevõtlusega kaasnevaid tegevusi; õpetaja Krista Savitsch koos algklassiõpetajatega hakkas veelgi aktiivsemalt pakkuma võimalusi õpilaslaatadel osalemiseks ning tekkis mitu korda aastas koolimajas toimuvate laatade traditsioon jpm.\nLisaks saavutati aktiivne kogukonna ettevõtjate osalus koolis toimuvatel n-ö TYG Ajujahi võistlustel, kus õpilaste head ideed omavahel mõõtu said võtta. Jane Tamm, kes lisaks kooli kommunikatsioonijuhiks olemisele oli ka ettevõtlusõpetaja, toetas aktiivse tunnustava kommunikatsiooniga. Kaasnenud kogukonna tugi kajastus õpilaste huvi järsus kasvus ning kiiresti hakkas esitatavate äriideede hulk kasvama (kahe aastaga neljalt ideelt aastas rohkem kui kuuekümnele). Oluliselt aitasid kaasa iga-aastased kõrged kohad Eesti parima minifirma konkurssidel.\nProovides jäljendada populaarset Ajujahi formaati, jõudsime sundimatult olukorrani, kus saime kaasteelisteks Ajujahi enda meeskonnale ning õiguse kasutada nende kaubamärki koolisiseste ettevõtluskonkursside läbiviimisel.\nPäeva lõpuks saabki öelda, et oleme ettevõtlusõppele lähenenud nagu ärile, kus usume, et koolina on meil vastutus suure ja olulise küsimuse lahendamisel. Oleme võtnud selle eesmärgiks ning tegelnud iga-aastaselt n-ö tootearendusega, et pakkuda õpilastele aina suuremat väärtust omandatavate teadmiste ja saadavate kogemuste näol. On ülimalt hea meel, et meie pingutusi on saatnud edu ning tulemus on olnud äärmiselt kasumlik (õpilaste kogemused ja teadmised).\nTeekond jätkub ja praegu tegeleme aktiivselt sellega, et leida ühisosa projektõppepäevade ja ettevõtlusõppe vahel.


Sobiv tehnika Teie plaanide teostamiseks ning parim teenindus | Helivõimendustehnika\nSelle komplekti näol on tegu kerge, kompaktse, kuid suure võimsuse ja hea heliga võimenduskomplektiga, mille saate ise kaasa võtta ning ürituse toimumiskohas kiirelt üles seada. Komplekt sobib tantsumuusikaks kuni 200-le inimesele (olenevalt ürituse tüübist ja saalist), muusikalisteks esinemisteks, kõne võimendamiseks üle väliplatsi ning näiteks ka filmi heli võimendamiseks. Komplekti võimsus on orienteeruvalt 1,5 kW rms\n2 aktiivkõlarit, bassikõlar, helipult, kogu vajalik kaabeldus ja statiivid sh. arvuti heli ühendus.\nKomplekti rendihind üheks päevaks: 60.- € + käibemaks ehk 72.- €\nKomplekti rendihind kaheks päevaks: 90.- € + käibemaks ehk 108.- €\nHelivõimenduskomplekt HV1-2 – kõnevõimendus suuremale publikule ja väliplatsidele\nTegu on väga suure võimsusega kuid äärmiselt kompaksete kõlaritega tehnikakomplektiga – seadmed mahuvad igasse sõiduautosse, neid on lihtne ja kerge teisaldada ning üles panna ja nende abil saab muuta kõne selgelt kostuvaks üle suurema väliplatsi ja mürarikastes tingimustes. Raadiomikrofon on tugeva metallkorpuse, selge displeiga ning patareide elueaga 10-12 tundi, displeid näitavad ka väga täpselt ja aegsasti millal patareisid vahetama peaks.\n2 aktiivkõlarit, helipult, raadiomikrofon, kogu vajalik kaabeldus ja statiivid sh. arvuti heli ühendus.\nHelivõimenduskomplekt HV1-3 – kõnevõimendus suuremale publikule ja väliplatsidele (laiendatud)\nVõrreldes eelmise komplektiga on siin lisakõlarid kõne kostvuse nurga suurendamiseks – see on kasulik kui kuulajad on väga laiali või asuvad mitmel platsil. Komplekti mahub siiski kenasti sõiduautosse.\n2 tk 700 W aktiivkõlarit, 2 tk 400 W aktiivkõlarit, helipult, raadiomikrofon, kogu vajalik kaabeldus ja statiivid sh. arvuti heli ühendus.\nKomplekti rendihind üheks päevaks: 90.- € + käibemaks ehk 108.- €\nKomplekti rendihind kaheks päevaks: 135.- € + käibemaks ehk 162.- €\nHelivõimenduskomplekt HV1-4 – bändi ja DJ võimendus erinevatesse saalidesse ja väiksematele välilavadele\nAntud komplekt katab erineva suurusega saalid ja arvestatava suurusega väliala selge, tugeva ja puhta heliga. Komplekt mahub universaalkerega sõiduautosse ning on kiirelt ja lihtsalt ülesseatav – ülakõlarid on väga kompaktsed, kerged ja suure võimsusega ning bassikõlarid on üpris kerged ja suure võimsusega. Komplekti võimsus on 2,8 kW rms.\n2 tk 700 W aktiivkõlarit, 2 tk 700 W aktiivset bassikõlarit, helipult, kogu vajalik kaabeldus ja statiivid sh. arvuti heli ühendus.\nKomplekti rendihind üheks päevaks: 100.- € + käibemaks ehk 120.- €\nKomplekti rendihind kaheks päevaks: 150.- € + käibemaks ehk 180.- €\nSelle komplekti puhul on tegu kvaliteetse võimenduskomplektiga üritusele kus on vaja tugeva ja selge heliga katta kas veidi suurem saal või väliplats. Tehnika sobib näiteks bändiesinemisteks ja DJ-dele. Komplekti võimsus on orienteeruvalt 3,6 kW\n2 line array moodulit, 2 bassikõlarit, helipult, tehnika paigaldus ja helitehniku töö kuni kolmetunnise ürituse puhul.\nKomplekti rendihind üheks päevaks: 279.- € + käibemaks ehk 334,8.- €\nKomplekti rendihind kaheks päevaks: 399.- € + käibemaks ehk 478,8.- €\nSiin on võrreldes eelmise komplektiga alles jäetud ainult võimenduse osa ja paigaldustöö.\n2 line array moodulit, 2 bassikõlarit, tehnika paigaldus ja mahavõtt.\nKomplekti rendihind üheks päevaks: 200.- € + käibemaks ehk 240.- €\nKomplekti rendihind kaheks päevaks: 300.- € + käibemaks ehk 360.- €\nSee komplekt sobib keskmise või suurema saali helindamiseks ning mitmetele väliüritustele ja väiksematele välilavadele. Komplekti võimsus on orienteeruvalt 5,6 kW\n2 line array moodulit, 4 bassikõlarit, helipult, tehnika paigaldus ja helitehniku töö kuni kolmetunnise ürituse puhul.\nKomplekti rendihind üheks päevaks: 319.- € + käibemaks ehk 382,8.- €\nKomplekti rendihind kaheks päevaks: 460.- € + käibemaks ehk 552.- €\nAntud komplekt sobib heli võimendamiseks erinevates saalides ning mitmesugustel välilavadel. Komplekti võimsus on orienteeruvalt 7,6 kW\n2 line array moodulit, 6 bassikõlarit, helipult, tehnika paigaldus ja helitehniku töö kuni kolmetunnise ürituse puhul.\nKomplekti rendihind üheks päevaks: 359.- € + käibemaks ehk 430,8.- €\nKomplekti rendihind kaheks päevaks: 520.- € + käibemaks ehk 624.- €