No ja kui peaksidki tulema uurima mingid spetsid ja piiraksid Merivälja objekti taraga siis on ka hoiatus inimestele juba eelnevalt antud kanaldus sõnumite kaudu. Kui hoiatust ei võeta tõsiselt viiakse hing kehast lahku ja viiakse ära. Siiruslasesd ei taha seal mingeid kaevamisi, mõõtmisi ega ka suuri rahvamasse kes on negatiivse energijaga. Neile ei meeldi ka kui nende tööd segatakse. Jah inimene võib igal pool käija kus on tulnukate baasid kui on positiivselt hääleststud. Vanasti oli nii ,et inimene ei tohtinud igale poole minna aga kuna maa on karantiinist ära võetud siis tohib inimene käija igalpool sõbralikult vaatlemas. Siiruslased on ka öelnud" kes mõistab ja kannab sama soovi tuua inimesed mõistusele on alati oodatud meie kuvaritele ja mõnedega oleme hea meelega ka võtnud kontakti." Merivälja objekt on 4-5 dimensioon. On teda ,et 5 dimensioonis kosmaselaevu enam ei ehitata ja tehakse laevu ainult erandkorras kui on vaja madalama aregutasemega hingesi transportida A puntist B. Müstik päris nii see ka ei ole ,et Dr. Koltsi keegi tõsiselt ei võta ja siiski on siin fooruis mingi osa rahvast kes on samal lainel ,et ta filmib seal ingleid ja ka kosmoselaevu. Mis puudutab neid 6 astraalset keskust siis on neid palju rohkem ja see info ei pea paika. Siiriuslased on selgelt öelnud ja mõista andnud, et pärast 4 päevast inimeste tekitatud sombust päikese ees "tuumasõda" tuuakse Haapsalu rannikult välja 11 laeva ,et taastada maa energeetiline tasakaal, puhastusse viia mustad hinged ,et taastada maa energeetiline tasakaal, et taasündides oleks puhas ja kõrge sivilisatsioon. Aga see toibumine sab olema alles1000 aasta pärast! Siis on ka juba kontakt kosmosega. Pildil on kosmiline aparaat, millega puhastatakse maa hingesi. Pilt sobiks ka teemasse parakunst kuna on tegemist tõelise parakunstiga.\n(selle postituse viimane muutmine: 15-02-2011 20:24 Olion.)\n(15-02-2011 17:47 )Olion Kirjutas: Jah inimene võib igal pool käija kus on tulnukate baasid kui on positiivselt häälestatud. Vanasti oli nii, et inimene ei tohtinud igale poole minna aga kuna maa on karantiinist ära võetud siis tohib inimene käia igalpool sõbralikult vaatlemas.\nMüstik päris nii see ka ei ole ,et Dr. Koltsi keegi tõsiselt ei võta ja siiski on siin foorumis mingi osa rahvast, kes on samal lainel, et ta filmib seal ingleid ja ka kosmoselaevu. Mis puudutab neid 6 astraalset keskust siis on neid palju rohkem ja see info ei pea paika. Siiriuslased on selgelt öelnud ja mõista andnud, et pärast 4 päevast inimeste tekitatud sombust päikese ees "tuumasõda" tuuakse Haapsalu rannikult välja 11 laeva ,et taastada maa energeetiline tasakaal, puhastusse viia mustad hinged ,et taastada maa energeetiline tasakaal, et taassündides oleks puhas ja kõrge tsivilisatsioon. Aga see toibumine saab olema alles 1000 aasta pärast! Siis on ka juba kontakt kosmosega.\nVat see on hea, et võib käia sõbralikult neid energeetilisi paiku külastamas.\nAstraalseid keskusi ja ajaportaale on maailmas muidugi rohkem, aga kipun arvama, et Eestis on neid siiski vaid kuus.\nKa ei ole ma siiani nii kindel, et tegu on just siiriuslastega? Filmile jäi ju "hallide" pilt jumalaema kontuuride kõrvale. Ja need laevad tunduvad nüüdseks olema Häädemeestel, mitte enam Haapsalu rannikul...\nMinu jaoks on kõik endiselt suur müstika!\n(16-02-2011 13:01 )Müstik Kirjutas:\nNo kuule Müstil kustkohast pärineb sinu info 6 astraalsest keskusest. Minu info pärineb Merivälja objektil töötavalt meeskonnalt! Nende sõnum oli järgmne "pärast pimedust tuleme meie (Merivälja objekt) ja teised 11 laeva Haapsalu rannikualalt välja, et võimalikult kiirelt taastada maa energeetiline tasakaal."Aga ka see info ei ole tõenäoselt veel lõplik vastus nende arvukusele. Igaljuhul võid arvata selle info põhjal 1) nr. objekt asub Meriväljal ja ülejäänud 11 laeva Haapsalu ranniku alal ja kui need 6 objekti on tuvastatud mujal eestis , siis võid arvata ,et nende arvukus võib olla kõvasti rohkem kui 12 objekti. Vaata kaarti: Tegemist on ikkagist suure maaalaga mis hõivab eestit ja pole ka ime kui nende vendade armaada on palju suurem kui oskame ette kujutada!\n(selle postituse viimane muutmine: 19-02-2011 21:54 Olion.)\nSee on ju kogu maailma maa-aluste tunnelite kaart, Olion!\nInfo kuuest astraalsest keskusest Eestis pärineb Igor Volkelt. Siis kui ta veel nendest piirkondadest avameelselt rääkis.\nMa ei rääkinud objektidest, neid võib olla tunduvalt rohkem. Meriväljalgi, nagu teada, on neid objekte kaks. Ma rääkisin astraalsetest keskustest. Kaiu raba ja Häädemeeste kuuluvad ammust aega nende keskuste alla. Merivälja piirkond ise ehk ei olegi mingi keskus. Sinna jäid need objektid tuhandeid aastaid tagasi. Ka Dejev arvas ju, et see Merivälja objekt kuulub tunduvalt võimsamale maavälisele kooslusele, mis asuvat Eestis Kaiu rabas. Seal teatavat juba üle saja aasta kohta, kust väidetavalt stardivad taldrikud. Kaiu objekt pidi olema suur, umbes 70 kilomeetrit.\nAga mis mõttega surkida selles Merivälja objektis enam kui uued omanikud seda ei taha.\nMiks ei võiks lihtsalt jätta seda ja mitte käia aia taga passimas nagu mingit suurt imet!!!\n(08-03-2011 12:05 )Buubu Kirjutas: Aga mis mõttega surkida selles Merivälja objektis enam kui uued omanikud seda ei taha.\nTere tulemast foorumi Buubu!\n1.Uued omanikud kas kardavad mingit ebamaist mõju või siis, lihtsalt tahavd rahus seal elada.\n2.Inimesed käivad seal passimas kuna uudishimulike on väga palju, ebamaine asi tekitab alati ju uudishimu.\n3.Ei leia, et oleks õige neil seal kaevamas lasta uuesti käija aga mina, majaomanike asemel, laseksin küll sealt uurida, sest kui nende maalt midagi leitakse, siis on ma arvan neil omad kasumid. Saan aru täiesti inimestest, kes seal elavad ja ei lase surkida.\nEbamaisus ja tundmatus võivad sammuti ka hirme tekitada.\nSee oli minu arvamus Buubu postituse kohta, ärge mõstke mind hukka.\nNeed on ohtlikud objektid seal. Töölised, kes seal tookord kaevasid, said seal haiget.\nEi maksa ohtlikke asju torkida! Omal ajal keelati seal kõigile (ka välismaalastele) surkimine ära.\nSuurem objekt olla elliptiline, 17x22 meetrit, väiksem umbes 2x4 m-ne pommikujuline objekt. Viimane võib olla ufotaoline objekt, mis suudab kiiresti liikuda igasuguses keskkonnas. See võib olla näiteks signaalgeneraator. Ka on oletatud, et see võib olla mehitatud.\nKaevata pole ka seal sugugi nii lihtne. Omal ajal takistas edasise kaevamise 6,5 meetri sügavusel hõbedane plaat, nii 1,5-2 cm paksune.\nSee teema käsitleb Merivälja objekti uurijate saatust.\nEranditult kõik, kes seal uurimas käisid ja lõhutud taldriku tükkidega kokku puutusid on väidetavalt salapärastel asjaoludel surma saanud ca aasta jooksul peale uurimiste lõppu- vahet pole, kas tegu oli lihtlabase geoloogi, kgblase, või tükke transportinud autojuhiga.\nVäidetavalt elab täna vaid üks Merivälja kaevamistel osalenud isik, kes pidas kokkutulekul ka loengu, kuid hoidus kaevamiste ajal otsekontaktist taldriku tükkidega.\nSeega võiks arutleda selle teema üle just eelpool toodud valguses.\n(selle postituse viimane muutmine: 24-07-2011 21:01 lahendused.)\nMinu teada sai ainult paar inimest salapärastel asjaoludel surma.\nJa neid, kes seal omalajal uurimas käisid, on veel oi,oi kui paljud elus.\nÜritaks kild-killu haaval kokkupanna tervikpilti neist, kes Merivälja objekti uurimise järel hukkusid - st üritada kirja panna hukkunute nimed ja/või nende ametid Merivälja objekti uurimisel, ning ligikaudne surma aega peale kokkupuudet lõhutud taldriku osadega - samuti oleks oluline see, kui vahetu kontakt neil lõhutud taldriku tükkidega oli (nägi kaugelt, möödus meetri kauguselt, hoidis käes).\nIdeaalne vastus oleks järgnev:\ngeoloog Teodolitsikov, suri 5 kuud peale taldriku tükkide kaardistamist.\nautojuht Karburatsikov, suri 6 kuud peale taldriku tükkide autosse panemist.\nkgblane Spiontsikov, suri 7 kuud peale väljakevamistel osalemist.\nkgblane Rasvetsikov, suri 8 kuud peale väljakaevamistel osalemist.\nteadlane Mikroskoptsikov, suri 9 kuud peale taldriku tükkide analüüsi.\nNii saaks ligikaudse ülevaate, kui lähedalt ja kui kaua võib maaväliseid objekte lähedalt näppida ja kui kaua seejärel veel elulootust on.\nVõi on sisukam hoopis VS lähenemine, et "Orioni farmerid" korraldasid "teise teenusepakkuja" juurde ülejooksjatele äkksurmad - ehk kui Orioni lihaloomad (inimestest energiakehad) hakkasid minema Konföderatsiooni karjamaale, siis koristati plehku pannud lihaloomad (inimestest energiakehad) ära?\n(25-07-2011 09:52 )Müstik Kirjutas: Minu teada sai ainult paar inimest salapärastel asjaoludel surma.\nVõib arvata, et paljudest uurijatest ei tea avalikkus midagi...\nUmbes nagu "Estonia" vraki juures "hauarüvetaja" Bemise kaadrid näitasid seda, et "seal on ikka mitu korda käiduid", kuigi avalikkusele aeti juttu puutumatust hauarahust.\n1969 a. suvel kaevu kaevates avastas majaperemees hõbedase plaadi. Tükk sellest kivist (tehnosulamist) sattus Geol. Inst. teaduri H. Viidingu kätte.\n1983 viidi osa kivitükist Moskvasse uurida.\n1987 jaan-s käis Meriväljal erumajor A. Dejev koos abilistega ja lahkus sealt. Mida ta rääkis või kas üldse rääkis - ei mäleta enam.\nAlgasid poltergeisti nähtused, mis kestsid 1991.a.maini.\nObjektil nähti ka elektrilisi olendeid.\n1988 .a. uuritav metallitükk kadus salapäraselt H. Viidingu diplomaadikohvri vutlarist. Kuu hiljem Viiding suri.\n1988.a. sügisel keelati kaevetööd objektil ja šaht aeti kinni.\nNii, et alates 1969.a. suvest võisid selle metalliplaadiga ja nende tehnosulamist kivitükkide kokku puutuda väga paljud inimesed. 1988.a-st pole seda objekti enam torgitud.\nKes uurisid Moskvas neid kivitükke peale erumajor Dejevi, see pole teada.\nTeada on ainult, et pererahvas on nüüdseks surnud (olid ka eakamad inimesed juba) ja H. Viiding. Üks asjaga kokkupuutunud inimene samuti, aga teised tuntumad Eesti inimesed, kes Meriväljal käisid, on minu teada kõik elu ja tervise juures.\n1992 käis Meriväljal soome meedium Leena Laakson. Ta väitis, et sai objekti “asukatega” kontakti, väites, et objekt on UFO-laev, mille asukad aitavad Maad uutele energiatasanditele üleminekul. Mida arvavad aga eesti meediumid?\nUniversumis nr. 3 avaldati Nikolai Sotševanovi artikkel “UFO-kildude keemiline koostis ja struktuur.”\nSoveršenno sekretno nr.5 ilmus V. Pravdivtsevi artikkel “Hukatuslik koht.”\nOn avaldatud ka arvamust, et tegemist võib olla neljanda-viienda tiheduse kosmilise baasiga. Kuidas aga uurida teises tihenduses asuvat kosmilist baasi ilma selgeltnägijate abita ja mis me sellest siis ka targemaks peaksime saama?\nMingil ajal sai ka seal veel koosteistega käia ja mõningaid tükke mingist x sulamist oma käega katsuda. Nende tükkide toime oli erinev....kõik nägid erinevaid asju. Ise nägin sel tükil tähekaarti kuldsena. Muud ei ole hiljem juhtunud.\nSee väiksen ese on kosmiline majakas mis keelas meie planeediga kontakteeruda, sest see oli teatud ajani suletud.Praegu on see juba avatud.\nÜhesõnaga on inimesed tulnukate jaoks "rämps ja prügi" (viisakamalt väljendades kariloomad, keda peetakse energiakehade pärast) - ning otsused Maa külastatavuse kohta tehakse üle inimeste peade tulnukate poolt - see oleks siis maakeelne kokkuvõte Hugoth väitle "Merivälja majakas keelas tulnukatel meiega kontakteeruda".\nSarnane lähenemine kumas läbi ka Volke jutust, kui ta rääkis sellest, et tulnukad hakkavad varsti "aitama" planeeti päästa - kui ma üritasin Volke mõistujutu kokku võtta sõnumiga "planeet küll päästetakse, kuid inimkonna päästmine pole kavas", siis vaid naeratati muhedalt ja aeti järjekordset mõistujuttu edasi.\nSiit võiks teha järelduse, et nii nagu polnud pärisorjuse ajal "isake tsaar" headuse kehastus, nii on ka tulnukatel omad huvid Maaga, mis ei ühti sageli inimkonna huvidega - ehk alati peab kainelt läbi arutama, mis on tegelik eesmärk.\nMinu arusaam on tulnukatest nii, et nemad on kõrgem intellekt kellele peame alluma(ma ei mõtle, et nad meid sellega kuritarvitaks).\nSeniks, kuni Maailmas ei ole saadud aru, kes on tulnukas. Seniks ei tee ka tulnukad meiega avaliku koostööd. Me pole valmis.\nOn juhtumeid ja kontakt isikuid, kellega nad kohtuvad.\nOn ka lause, et USA müüs ammu meid nendele maha ehk lepingu eesmärk, tulnukad annavad teadmisi ja inimestega võivad nad vabalt teha katsetusi.\nPõhiline on see, et Maailm peab mõistma, kes on tulnukas. Millal Maailm mõistab? See on pikk tee, aga selleks sinna jõudmisel antakse väljavalitutele teadmisi, et luua uut tehnoloogiat uuel materiaalsele arengule.\nJah see on keeruline teema, aga kui osata mõista seda on juba väga hea ja avaneb silmaring sellele, mida paljud ei pruugi märgata.\nKui Merivälja objekt võib olla kosmiline baas, mis on ka avatud on see hea kogemus neile, kes sellega suhelda saavad.\n(selle postituse viimane muutmine: 26-07-2011 14:47 Acme.)\nHugothi jutu järgi võib teha jah hoopis järelduse, et meie siin maal ei ole nii kaugele veel arenenud, et meie nii peeneid energiaid tunneksime ja nii peenet tehnoloogiat kui on kosmose arenenud rassidel. Ja kui me neid uisa-päisa kasutaksime (näiteks sõjalistel kaalutlustel), siis seaksime ainult iseenda ja oma planeedi ohtu.\nLihtsalt silmaringi laiendamiseks või vähemalt teise kandi pealt tulnukatele vaatamiseks lisan ka mõned lingid.\nVaimse Hierarhia ja Galaktilise Föderatsiooni teadaanne PAO rajaja Sheldan Nidle kaudu:\nTeadaande lõpus öeldakse:\nNeed sündmused on eelmänguks meie massilisele saabumisele. Me tunneme, et selle suure sündmuse hetk pole enam kaugel. Meie ülesanneteks on jagada juhendeid oma liitlastele planeedil Maa ja olla Jumalikud ülevaatajad sündmuste käigule. Kuni need sündmused on jõudnud Jumaliku momendini, siis me tutvustame endid teile. Seejärel saame viia lõpule lõplikult Esimese kontakteerumise. Peale seda algab tõeline rõõm ja lõbu! Teie taastumine täisteadvusele saab alata praktiliselt kohe peale seda. Peale seda saate lõpetada galaktilise ühiskonna loomise koos sisemise planeet Maa rahvaga, mis loob aluse uue täherahva sünnile.\nJa teises pöördumises:\nMe valmistame ette teie füüsilist keha selleks, et saaks ühendada füüsilise kehaga mõned tasemed teie ülemisest Valgusekehast. Need vajadused on vaja täita nii kiiresti kui võimalik, sest Taevas tahab, et te hakkaksite töötama oma kahe uue chakraga (asuvad peas). Nende kaudu saate vastu võtta uusi andmevorme, mida praegu edastatakse galaktsilisest tuumast.\nPlaneet Maa kiirendab samuti oma arengut. Osad tektoonilised plaadid liguvad palju kiiremini. Paljud kriitiliselt ebastabiilsed plaadid nagu Aasia ja Vaikne ookeani alad peavad häälestama oma liikumise kiirust. Sellisel viisil tagab planeet Maa oma tektooniliste plaatide ühendamise teineteisega õigel hetkel. See aga suurendab maavärinate arvu, kus see operatsioon mõjutab maad ning seetõttu tekivad maavärinad seal, kus see on üldiselt tavaline. Need värinad, samuti ka magnetvälja kiirguse langemine ja kliimamuutused, ja samuti muutused sügaval ookeanide põhjas jätkavad kaose intensiivsemaks muutmist niikaua kui praegune periood saab läbi. Seejärel kui esimene kontakt on toimunud saab planeet Maa lõpetada oma terve keha muutmise, mis tal on praegu meeles.\nSiin aga teave tulnukatelt, kes nad on. Nad teatavad:\n"Õhu- või ruumilised objektid või nähtused, mis on teada teie teadlaste ringkondadele ja mida teie nimetate “UFO-deks”, on oma põhiolemuselt mitmemõõtmeliselt toodetud\nMeie diskreetsust motiveerib inimese vaba tahte austamine, et inimesed saaksid seda kasutada oma asjade korraldamisel ning saavutaksid oma tehnilise ja hingelise küpsuse. Inimkonna tulekut galaktiliste tsivilisatsioonide peresse oodatakse pikisilmi."\n"Me võime ilmuda päise päeva ajal ning aidata teil see liit saavutada. Me ei ole seda siiani teinud, sest liiga vähesed on seda siiralt soovinud. Takistavateks teguriteks on siinjuures olnud teadmatus, ükskõiksus, hirm või et olukord polnud piisavalt pakiline."\nSiin kohal tuleks Müstik-ut tänada selle info eest!\nSee info paneks inimesi mõtlema.\nMärgiks ära, et PAO uuemad teated on tasulised ja peab USA dollareid maksma!\n(selle postituse viimane muutmine: 27-07-2011 11:12 Acme.)\n(26-07-2011 17:08 )Acme Kirjutas: Siin kohal tuleks Müstik-ut tänada selle info eest!\nPaneks inimesi mõtlema millest? On olemas ka teistsugust infot. Mille järgi me otsustame, et info on tõene? Mis tagab selle et järgnev tekst pole ka tõene? Me oleme säilinud sellel maal sellepärast niikaua normaalsetena, et alati on väravas küsitud- mis on teie soov, arvestamatta igasuguseid "vilkuvaid tulukesi", hirmu külvamist jne.\nA False Rapture, An Alien Invasion,\nMinule jäid eile silma inglise keelest eesti keelde tõlgitud tekstid, mis on Galaktilise Föderatsiooni teadaanded. Galaktilisest Föderatsioonist on foorumi teisteski teemades juttu olnud. Kõiki teadaandeid pole veel läbi lugenud ja ma isegi ei teadnud, et neid teadaannete tõlkeid nii palju on:\nAga samas ma leian, et kui neid teadaandeid lugeda, siis ei ole Volke jutt enam mõistujutt.\nSealt saab aru, mis on teiste planeetide elanike mõtetes ja mis plaanid neil Maaga on! Loomulikult on igaühe enda otsustada, kas võtta neid Föderatsiooni teadaandeid tõena või mitte, aga nagu eespool öeldi, siis mõtlev inimene leiab neist edasist mõtteainet.\nSamuti seletavad need ära, mis otstarve Merivälja objektil (kosmosemajakal) siin Meriväljal on.\nNeid teadaandeid on tulnud juba aastaid ja nendes räägiti suurtest maavärinatest ja kõigest muust juba ammu enne seda, kui see kõik meid siin Maal tabama hakkas.\nTe saate täisteadvusel olevateks Olenditeks, mille eesmärgiks on täide viia paljusid õnnistatud ülesandeid. Ülesanded võimaldavad igaviku plaani järgi luua Loomingu järgmiseid osasid. See igaviku hetk saadeti meile üle 10 aasta tagasi. Me vastasime sellele kutsele ja moodustasime esimese kontakti laevastiku, mis on nüüd pargitud igale poole teie päikesesüsteemis. Kuni me hoiame enamus oma laevadest „ankrus”, siis „pimeduse jõud” saavad aru, et me ei kavatsegi minema minna enne kui esimene kontakt on toimunud ja esmased eesmärgid on saavutatud. On saabunud aeg, kus paljud imed sünnivad!\nInimeste "unikaalsus/ainulaadsus" seisneb muinasallikatest kogutud infokildude põhjal selles, et meile on lisatud "inglite pärilikusainet", ehk inimestel on ainulaadne loovuse ja sünteesi võimekus, mida paljudel teistel humanoididel pole (seepärast mandunud hallid meie DNA kallal surgivadki, et leida siit "inglite geenid" ja need kuidagi enda külge pookida).\nPahad/hallid/farmerid ei suuda ise midagi uut luua ja sünteesida (nad elavad oma vanade kogutud teadmiste otsas, kuid midagi uut sealt ei tule) ning seetõttu nad võtavad inimeste hingedest ära sinna kogunenud uued nägemused (vaimuenergia) - VS kirjeldab seda kui orgaanilise toidupüramiidi jätkumist mitteorgaanilisse maailma, kus farmerid söövad inimeste hingi - Celtic kirjeldab seda kui hingeosiste äravõtmist farmerite poolt.\nHead/Konföderatsiooni omad tahaks inimeste annet kasutada maailma tegeliku arengu hüvanguks, võttes ka meid selle arenenud maailma osaks.\nNii käibki "hea ja halva võitlus", kus pahad/hallid/farmerid üritavad oma "farmiloomi" aedikus hoida ja meid oma "lihakombinaati" suunata, kuid head/konföderatsiooni omad üritavad meile näidata võimalusi, kuidas farmilooma asemel saab "vabas looduses" palju väärtuslikumalt oma elu ära elada.\nKonföderatsiooni "küsitluse" mõte ongi järgnevas: mõelge selle peale, kas tahete loobuda senisest pahade poolt peetava farmilooma staatusest (nagu seni), või tahate elada täisväärtusliku loovat elu nagu teised Konfödratsiooni humanoidid seda teevad - vastuseks mõelge sellele teemale ja mõelge selgelt kas "ei või jah" - kui piisavalt paljud mõtlevad piisavalt selgelt "jah", siis muutuvad Konföderatsiooni humanoidid nähtavaks ja maine elu tõuseb seninägematutesse kõrgustesse inimeste loovuse/leiutiste läbi.\n(selle postituse viimane muutmine: 27-07-2011 13:38 lahendused.)\nKui föderatsiooni poolt sekkumise motiiv on looduskatastroofide ära hoidmine - eriti just nende, mida inimene (orion) tekitama kipub - siis jälle võib küsida, mis huvitab föderatsiooni rohkem: kas inime või Maa.\nVS mainis, et ses deefa jutustuses föderatsioon vs orion konflikt - see osa jookseb tal ilusti, on tõsi.\nMinu arusaamiste järgi huvitab Orioni kurjust eelkõige Maa kui farmi asukoht, kuid inimesed kui kariloomad ei huvita (kui loomad trambivad karjamaa poriseks ja kõngevad seejärel toidupuuduse kätte ära, saab iga kell mujalt uued loomad asemele tuua peale uue rohu tärkamist) - kuid Konföderatsiooni huvitab eelkõige Inimene kui loomingu ja sünteesi võimeline olend.\nLars kirjutas Meriväljast loo. Kunstniku pildid ja puha. http://www.mystikum.at/downloads_ausgabe...t_2009.pdf\n(selle postituse viimane muutmine: 11-08-2011 20:54 Tom.)\nMerivälja objekt kui selline pole Eesti tavateadust kunagi huvitanud. Eesti NSV Teaduste Akadeemia president Karl Rebane sai märgukirja objekti uurimiseks NL kaitseministeeriumi erikomisjonilt. Algul anti vastutus TA Geoloogiainstituudile ja selle teaduste doktorile Herbert Viidingule, ent kuna Moskva meeste meelest edenes uurimine liiga aeglaselt, siis võttis 1986. a projekti üle venelaste grupp.\nKontseptsioon oli järgmine: maja all 27-28 m sügavusel lebab parameetritega 22x27 m purunenud elliptiline objekt, millest on eraldunud moodul 2x4 m. Objektid asuvad Hõbekuuse tänava kahe krundi piiridel. Suure objekti väljakaevamine ei õnnestunud, sest objekt suutis pinnases migreeruda. Seejärel pöörati tähelepanu väiksemale objektile, millest üritati ära tuua üks karbitaoline agregaat (mis ilmselt ei õnnestunud). Kohapeale sõitnud kaitseministeeriumi Leningradi Eriside Instituudi esindaja arvates oli tegemist omalaadse transmitteriga. Mainitud transmitter toimis seadmena, mis muundas pilootide mõtted objekti liikumapanevaks energiaks. Niimoodi väidab meie tuntuim ufoloog Igor Volke.\n(selle postituse viimane muutmine: 28-08-2011 17:38 Bluedreamer.)\n.....Mitte ainult Volke - ka mujal ufo uurimistes on kirjeldatud, kuidas see muundur ja tulnukas ja selle "lenduriülikond" moodustasid osa ühtses vooluringis taldrikuga.


Teadvuseteaduse praktilised küljed | Teadvuse Suure Probleemi Lahendamine\nEsileht > üldine\t> Teadvuseteaduse praktilised küljed\nTeadvuseteaduse praktilised küljed\nnovember 7, 2008 jaanaru\tLisa kommentaar Go to comments\nkevadel, kui HTGs Tarkusepäevakesel oma teadvusealast uurimustööd tutvustasin, küsiti mult (taas Jaan raporteerib), miks ma seda teen – kas sellest mingit praktilist tolku ka on? mina ise ei tee seda praktilistel põhjustel, aga tolku on küll.\nScience on üks “igavesti äge ja väga tugev” teadusajakiri, kuhu saamine võiks olla iga ambitsioonika teadlase üks soove. vähe ruumi on seal isegi kõige kõvematele tegijatele, sest sellesse nädalas korra ilmuvasse ajakirja saadetakse kõrgetasemelisi töid kõikidest teadusvaldkondadest. seda südantsoojendavam oli sealt täna leida ülevaateartikkel “teadvus ja anesteesia”\nautorite sissejuhatav lõik kõlab üsna vabalt tõlgituna järgnev: Kuidas teadvus ajus tekib on senini teadmata. hoolimata sellest pole meie ignorantsus mõjutanud anesteesia kasutamist, et teadvust rutiinselt operatsiooni ajaks kustutada. kahjuks juhtub üks kord iga 1000 või 2000 üldnarkoosi kohta, et patsient võib operatsiooni ajal teadvusele tulla või koguni kogu operatsiooni ajaks teadvusele jääda. Sellised apsakad juhtuvad peamiselt seetõttu, et me ei oska hinnata teadvuse seisundit.\nEdasi saame lugeda sellest, kuidas üldjuhul anesteesia ajal teadvuse kadumist hinnatakse käitumise järgi: kui patsient enam küsimustele või korraldustele ei reageeri, siis on ta järelikult teadvuseta. on ikka? kui ma magan, siis ma ka ei liiguta, aga unenägusid nähes olen siiski teadvusel. samuti takistavad mõned anesteetikumid lihtsalt vastamist ja reageerimist, olgugi et patsient võib teadvusel olla. teistsugused ained aga mõjutavad patsientide mälu, nii et nad lihtsalt võib-olla unustavad ära, mida nad tegema peaksid ja ei liiguta. otsmikusagarat mõjutavad ained võivad takistada patsiendi tahet reageerida. Niisiis, pole ühemõtteliselt võimalik teada saada, kas patsient on teadvuseta, lihtsalt jälgides tema käitumist. teadvuseteaduse progressi käigus on ehk võimalik välja töötada nö “teadvusemeeter“, mille abil on võimalik usaldusväärselt kindlaks teha, kas patsient on teadvusel või ei. Artikli päris viimase märkuse alt võime mõista, et härra Tononi parajasti üritab sellist atribuuti patendeerida, atribuut ise koosneb TMS+EEG kombinatsioonist.\nkokkuvõte: teadvuseteadus pole mitte ainult niisama udu ajamine või villase viskamine, sellest võib tõepoolest ka kellelegi kasu olla! (kindlasti on praktilisi rakendusi veelgi, kuid paljude peale me praegu lihtsalt ei tea või ei oska tulla. nutikamad võivad juba praegu mõne rakenduse peale mõelda, mida siis kiiresti ära patendeerida, kui me teadvuse kohta rohkem teada oleme saanud.)\nPsyche is back! Kas otsustad ise?


basseiniga hotellid Colombia | Hotels.com\nbasseiniga hotellid linnas Colombia\nbasseiniga hotellid Colombia\nbasseiniga hotellid Bogotá\nSheraton Bogota Hotel4 tärni\nNH Collection Bogotá Teleport Royal5 tärni\nHilton Bogota4,5 tärni\nW Bogota5 tärni\nbasseiniga hotellid San Andres\nbasseiniga hotellid Santa Marta\nbasseiniga hotellid Colombia – Hotels.com abiga on lihtne leida sobiv basseiniga hotell Colombia, võrrelda tubade hindu ja kohe vaadata vabade kohtade olemasolu. Meie veebilehel on imelihtne leida ja broneerida reisiks sobiv basseiniga hotell Colombia. Iga hotell on varustatud kaardiga. Lisaks hotellitubade kirjeldustele ja fotodele oleme lisanud külastajate hinnagud ja pikemad arvustused, kus on juttu hotelli asukohast, ümbruskonna meelelahutusvõimalustest, tubade mugavusest ning majutuse ja teenuste kvaliteedist. Meie kliendiprogrammiga Hotels.com Rewards liitudes teenite iga 10 öö eest 1 öö tasuta.


Tallinna salongi jõudsid esimesed Bentley Flying Spur luksussedaanid | Autogeenius\nTallinna salongi jõudsid esimesed Bentley Flying Spur luksussedaanid\n31. jaan. 2020 kell&nbsp16:51\nSportlik Bentley Continental GT ja luksuslik Flying Spur Tallinna esinduse ees. Fotod: Celin Lannusalu\nFlying Spur on Bentley mudelivalikus, nii naljakalt kui see ka ei kõla, väiksem sedaan, sest olemas on Mulsanne.\nMillegi väiksega ei ole tavamõttes muidugi tegu, sest W12 mootoriga ja 635-hobujõuline luksussedaan on suur igas mõttes ja pikkust on üle 5 meetri. Tehnoloogiliselt on Flying Spur sarnane Continental GT mudelile, millega oleme ka proovisõitu teinud.\nUus Flying Spur on Bentleyle omaselt disainitud, konstrueeritud ja käsitsi valmistatud Inglismaal, Bentley kodulinnas Crewe’is, ühendades moodsa briti käsitöö uuenduslike võimalustega.\nEsimesena jäävad silma margi uusima põlvkonna maatriks-LED-esituled, mille kristallimuster oleks justkui kunstiteos, mitte praktiline valgusallikas.\nFirma sajandaks aastapäevaks valminud uudse disainiga Flying B kuju kaunistab esimest korda kaasaegse Flying Spuri ninaosa, tõustes välja Bentley embleemi alt ning rõhutades mudeli erakordset kvaliteeti. Uuendusena on kuju tiibades ka LED-valgus.\nEsimest korda Bentley ajaloos võetakse kasutusele elektroonilise juhtimisega nelikroolimine koos aktiivse nelikveo ja adaptiivvedrustusega Bentley Dynamic Ride.\nUue Flying Spuri südameks on Bentley tuntud 6,0-liitrise topelt-turboülelaadimisega W12 täiustatud versioon, mis kiiremate ja sujuvamate käiguvahetuste saavutamiseks töötab koos topeltsiduriga kaheksakäigulise käigukastiga.\nUus TSI-mootor arendab 635 hj võimsust ja 900 Nm pöördemomenti, auto saavutab 100 km/h paigaltstardist 3,8 sekundiga ning tippkiirus on 333 km/h.\nLoomulikult saab omanik oma autot ülima detailsuseni ise kujundada ja varustust valida. Auto hinnad algavad 216 000 eurost, hetkel salongis olev First Edition mudel maksab 278 000 eurot ning sisaldab pea kogu lisavarustust. Autoga saab tutvuda Bentley Tallinna esinduses.\nUue Flying Spuri esitlusel oli Bentley Tallinna esinduses väljas ka Bentley klassikaline mudel S2 1960. aastast. Bentley S2 on luksuslik auto, mis on toodetud Bentley poolt 1959. aastast kuni 1963. aastani. Bentley S2-te toodeti kokku 2308 tükki, nendest 25% on vasakpoolse rooliga. Esinduses eksponeertitud auto esimeseks omanikuks olid üks rikkaim perekond Ameerikas, keemiamagnaadid Du Pont.\nMärksõnad: Bentley, flying spur, luksusauto\n1.09 Autotund: proovisõidus lausa kaks Bentley Continental GT, aga kumb on neist parem?


Video: Põhja-Venemaa rannikul leiti plahvatusest järele jäänud radioaktiivsed pontoonid - Maailm - Postimees.ee\nVideo: Põhja-Venemaa rannikul leiti plahvatusest järele jäänud radioaktiivsed pontoonid\nValge mere rannale veetud radioaktiivne pontoon.\nPõhja-Venemaal Valge mere rannavees hulbivad hiljutise plahvatuse järel maha jäetud radioaktiivsed pontoonid, mille kiirgusfoon on normist kümme korda kõrgem.\nArhangelski väljaande Belomorkanal ajakirjanikud avaldasid Njonoksa asula ligidal tehtud videokaadrid. Nendelt on näha, et 8. augustil ebaõnnestunud raketikatsetusel kasutatud pontoonid hulbivad vabalt Verhovka jõe suudmes. Mingit valvet, ohutuspiirdeid või muid hoiatusmärke pole kohapeal näha.\n31. augustil tehtud salvestisest ilmneb, et pontoonidest 150 meetri kaugusel ulatub kiirgusfoon 154 mikroröntgenini tunnis. Kohalike elanike sõnul näitasid dosimeetrid mõni päev varem koguni 750 mikroröntgenit tunnis.\nRadioaktiivselt on saastunud ka pontooni läheduses vedelev prügi.\nKohalikud elanikud rääkisid ajakirjanikele, et pontoonid ilmusid Njonoksa asulast umbes nelja kilomeetri kaugusele rannale pärast ebaõnnestunud raketikatsetust. Esimese pontooni kandis vesi randa päev pärast plahvatust, 9. augustil. Teine pontoon veeti mõni päev hiljem kohale kahe puksiiri abil.\nMõõtmistulemused näitavad, et Njonoksa asulas endas jääb kiirgusfoon normi piiresse: dosimeeter näitab seal kuni 14 mikroröntgenit tunnis.\n8. augustil toimus Njonoksa lähistel mereväepolügoonil raketikatsetuse käigus plahvatus, milles hukkus viis Rosatomi spetsialisti ja kaks kaitseministeeriumi esindajat. Hiljem rääkisid kohaliku haigla arstid, et mitu haiglasse toodud patsienti suri kiiritushaigusesse.


HOBIAUTODE KERETÖÖD: 172. Peatükk: Chevy Camaro demontaaž ja kollase kastiauto detailide värvimine.\n172. Peatükk: Chevy Camaro demontaaž ja kollase kastiauto detailide värvimine.\nNagu näha, on mulle käe alla üks järjekordne Ameerika sõiduk tekkinud.\nTegelikult oli mul auto omanikuga juba ammu selle auto värvimise teemal juttu, aga ikka juhtus nii, et kord oli ühel, siis jälle teisel tööd palju ning see Camaro tegemine lükkus aga muudkui edasi.\nSeekord aga olevat omanikul kusagil paari nädala jagu vaba aega ja kuna mul oli ka töödes selline väike paus, siis otsustasime, et selle aja saaks sisustada Camaro kordaseadmisega.\nPõhjus, miks ta töökotta värvimisse tuli, oli lihtne: Autol hakkab lakk maha kooruma.\nEt mismoodi ? Lihtsalt. Mõned päevad tagasi autot ühes parklas lähemalt uurides selgus, et kapott, katus ja tagaluuk on õhukesi "saarekujulisi" ringe täis. See auto on kusagil mõned aastad tagasi ühe põhjaliku kereremondi osaliseks saanud. Paraku aga ei ole see mitte kõige paremini õnnestunud. Sõrmeotsaga neid "saari" hõõrudes võis tunda väikest lakiranti ning päris ära nad ei kadunud. Töö juures käidi veel üks hüpotees välja, et võibolla on auto liiga vara peale lakkimist õue lükatud ja siis on vihm selga sadanud ning vesi võib värskele lakile samamoodi paksu pahandust teha.\nIgatahes, oli see põhjus mis ta oli. Selge oli see, et auto on vaja ikkagi üle värvida. Seekord siiski ainult must osa.\nMõned pildid ka töössesaabunud autost:\nSelle stangenurgas oleva vigastuse kohta ütles auto omanik, et mingi tädi oli püüdnud hoovis oma roostes kohviveskit(loe: tänapäevast tüüpilist liisinguautot) ühekorraga ringi keerata. See tal aga ei õnnestunud ja sõitiski niimoodi vastu Camaro stanget. Kuna omanik nägi seda liiga hilja, siis ei saanud ta kedagi niimoodi süüdlaseks ka tembeldada. Nii et tuleb ka selle nurga tegemine päevakorda võtta:\nVeidi aja pärast olid Camarol maha võetud nii kapott...\n...kui ka tagaluuk:\nKuigi ma arvasin et tagaluugiklaas käib ehk raami küljest lahti, siiski pidin nentima, et kui ma ei taha teda klaasiliimiga liimitud raami küljest lahti kangutada ja riskida klaasi äralõhkumisega, siis ma jätan ta parem rahule.\nMa arvan et ma saan selle tagaluugi ka sellisel kujul korda tehtud:\nParaku tuli mul aga Camaro lahtivõtmine pooleli jätta, kuna värvimist ootasid mõned järjekordsed kollase kastiauto detailid.\nSeekord läksid siis värvi kaks kasti otsapaneeli, paar ukse sisse käivat katet ja esistange ja iluvõre vaheline paneel:\nKasti teise otsa paneel:\nKui erinevad värvialused krundid peal ja kuivanud, lasin kaks kihti värvi peale ja valmis nad saidki:\nNii et millalgi tuleb autoomanik neile järgi ja saab nad jälle enda poole ära viia.\nTööd Camaro juures aga jätkuvad.\nPostitaja: Vanatehnikahuviline kell 2.7.08\nSelle mullitava või kooruva lakiga ühte auku minu probleem. Et mul on ka siis oht saada aasta-paari-kolme.. pärast sellise üllatuse osaliseks ? Värvisin enda autot ja olude sunnil värv sai Debeer kuid lakk mingi odav "Säästumarketi" oma. Peale värvimist-lakkimist ülejärgmine päev sadas vihma ja siis just ajasin auto õue. Peale sadu tekkisid lakile vihmapiiskade kujuga laigud. Kas nüüd on võimalus, et saan varsti jälle värvima hakata :) ?\nMa arvan et kui need laigud ei ole väga silmatorkavad, võiks kõigepealt proovida lakki poleerida. Võibolla kaovad need jäljed auto pealt ära. Aga kui need laigud jäävad ikka alles, ega seal suurt muud varianti ei ole jah, kui et krundini puhtaks lihvida ja uuesti üle värvida.\nSeda küll, usun minagi, et poleerides tulevad välja, kuid kardan, et äkki hakkab lakk samamoodi kooruma mõne aasta pärast nagu tolle Camaroga :( Aga eks näis, otsin oma poleerimiskomplekti varsti kapist välja.


Aeg muudkui lendab ja postitustele on tulnud päris pikk paus sisse.\nV6tan ennast kokku ja proovin uuesti, ka siis oma tegemistest jälg maha jätta\nkõigepealt pean meelde tuletama kuidas pilet alla laadida\nMerikex007 posted @ 13:07 - Link - kommentaarid (2)\nTeen tasapisi algust ja avan j6uluhooaja .\nLähiajal peaks valmima yks pitsiline sall ja veel paar poolikut kudumit,mida olen patuga pooleks jätkand(kuigi sain arstilt kudumise keelu peale)ikka tasa ja targu edasi,nii ytles vist tigu yhes lastesaates\nEile pyydsin pildile esimesed pajakindad, j6uluvana kingikotti\nNobedaid näppe ka Teile!\nMerikex007 posted @ 08:50 - Link - kommentaarid (2)\nPikka paus käsitöös jätkub,haigus ei kysi kas tahad kududa,heegeldada v6i 6mmelda .Seda viimast ikka yritan vöimaluste piires teha,eesti naised ju kanged ,alla ei anna\nNimelt varakevadel hakkas parem käsi valutama,algul ei saand aru kus täpselt probleem on sest valu oli nii 6las,kyynarnukis kui ka randmes.Mai alguses sain diagnoosi "kylmund 6la syndroom"kust ja millest see tuli ei tea tänaseni.\nTänaseks olen 6ppinud paljud asjad ymber ja suurem koormus vasakul käel.Kuna paranemine v6tab palju aega, siis väiksemaid töid yritan ikka teha.\nM6ned pajakindad ja topsidele ymbrised.\nVana triikimislaud sai ja uue v6imaluse.\nKevadel 6mmeldud padjapyyrid.\nPäikselist suve jätku Teile ja ikka nobedaid näppe\nMerikex007 posted @ 11:15 - Link - kommentaarid (4)\nAeg lendab nii kiirelt,juba veebruar ja kaugel see kevad enam on\nVahepeal muretsesin endale uue abilise,sellega v6imalusi natuke rohkem kui vana overlockiga,esimesed õmblused ka juba tehtud ja olen väga rahul\nVäike kaisupadi õepojale...\nPojatütre nukule tegin teki,padja ja linakese.\nMerikex007 posted @ 14:49 - Link - kommentaarid (2)\nHead uut aastat,kallid isetegijad!\nNo millal siis veel kui mitte haigevoodis oma eelmise aasta poolikuid töid l6petada\nPoolikuid töid jäi muidugi rohkem kui need sokipaarid,aga kuskilt oli ju vaja alustada\nNeed sokid alustasin juba sygisel,siis kui oli plaan väikseid l6ngakerasid hävitada,samm edasi ja sokid valmis.\nNeed sokid väiksele s6brakesele...\nJa sokid ka yhele väiksele tydrukule.\nMerikex007 posted @ 10:44 - Link - kommentaarid (1)\nJa veel yks päkapikusokk\nMerikex007 posted @ 19:09 - Link - kommentaarid (1)\nTöökaaslane tellis endale Haapsalu salli,täna oli ta päris yllatunud kui salliga kohale j6udsin,kuigi leppisime kokku et salli koon talle järgmise aasta jooksul.\nSallil on yheksakordsed mummud ja mahtus kenasti ka läbi s6rmuse\nJa m6ned päkapiku sussid headele lastele.\nMerikex007 posted @ 18:27 - Link - kommentaarid (1)\nValmistun vaikselt j6uludeks,esimesed tellitud pajakindad mis rändavad kingikotti\nMerikex007 posted @ 11:21 - Link - kommentaarid (2)\nTäna on selline ilm et välja eriti ei kipu,v6tsin hoopis 6mblusmasina välja ja 6mblesin yhed pajakindad.\nPajakindad lähevad kingituseks töökaaslasele\nVäike piilukas ka järgmisest tööst mis valmimas on...\nMerikex007 posted @ 12:00 - Link - kommentaarid (2)\nNyyd on Frankil ka oma isiklik tekike ei pea enam venna oma laenama\nJa veel suvel tehtud töid...\nSooviti pääsukest linasele pluusile.\nMerikex007 posted @ 14:18 - Link - kommentaarid (3)\nOlen oma blogi päris unarusse jätnud,eks töö ja suvi on v6tsid oma aja.\nProovin ennast parandada ja ikka siia ka oma tegemistest jälge jätta.\nKevadel sai 6mmeldud 6e poegadele m6ned pyksid,mytsid ja p6llekesed.\nOmanikud jäid päris rahule.\nSiin ka omanik\nVeel mytse ja kaeluseid poistele...\nLapselapsele ka komplekt.\nEt postitus väga pikaks ei veniks siis,pilte tehtud töödest ka järgmises postituses.\nTeie aga olge tublid ja nautige kaunist sygisilma\nMerikex007 posted @ 12:54 - Link - kommentaarid (3)\nNeed liblikatega pajakindad saab omale s6branna tytar,kes armastab liblikaid\nVarustan ka 6desid uute kevadiste pajakinnastega\nJa yhed natuke paksemad pajakindad.\nSellised tegemised selleks korraks\nMerikex007 posted @ 09:53 - Link - kommentaarid (4)\nSeekord proovisin l6nga värvida krepp-paberiga.\nKuna polnud tulemuses väga kindel,katsetasin väiksema kogusega.\nKuid l6pptulemus päris ok.\nKirjumirju l6ngast sokid kudusin k6ige pisemale\nMerikex007 posted @ 14:38 - Link - kommentaarid (4)\nSalakudumine sai valmis...\nKännukad millest syndisid käpikud\nOli vahva kudumine,aitäh eestvedajale\nMerikex007 posted @ 10:41 - Link - kommentaarid (1)\nSeekord proovisin natuke tugevamat korvikest teha ja tundub et 6nnestus.\nTugevdusena kasutasin peenemat plasttoru.\nTasapisi valmib ka minu salakudumine\nJa veel yka korv,mis vahepeal on uue omaniku leidnud.\nMerikex007 posted @ 07:40 - Link - kommentaarid (5)\nPaljud on heegeldanud kauneid korvikesi trikoopaelast nii tuli omal ka tahtmine proovida,\nesimene korvike sai natuke suur,aga alati leidub asju mida sinna sisse panna\nJa siit tuleb vannituppa vaibake\nMerikex007 posted @ 13:17 - Link - kommentaarid\nAastat alustasin 6mblemisega.\nKomplekt pisikesele kokapreilile\nJa komplekt ka kokapoisile.\nNobedaid näppe Teile uuel käsitööaastal!\nMerikex007 posted @ 18:34 - Link - kommentaarid (5)\nKauneid Jõule kallid Isetegijad!\nKui lund pole siis oma aknale tikkisin valge j6uluvana ja kuusekese .\nMerikex007 posted @ 13:42 - Link - kommentaarid (5)\nMasintikandis ehted j6ulupuule.\nNagu ikka j6uluootuses on ka tööd j6ulupärased\nTikkisin ingleid ja muid armsaid ehteid kuuske ehtima.\nJa veel yks kaelus,seekord on kaeluse omanikuks abikaasa,kes pidi mitu korda kysima millal talle kaelus kootakse\nKaunist päkapikkude aega Teile!\nMerikex007 posted @ 18:16 - Link - kommentaarid (5)\nMerikex007 posted @ 15:22 - Link - kommentaarid (3)\nKaunist advendiaega Teile k6igile!\nVärskelt valminud pajakindad\nPajakindad lähevad j6uluvana kingikotti\nS6branna tellis lauakatetele tikandid.\nJa veel nimelisi j6ulusokke.\nMerikex007 posted @ 17:33 - Link - kommentaarid (3)\nVahepeal valminud tegemised.\nVeel yhed jänkusokid.\nKomplekt varsti syndivale beebile .\nVeel yhed sokikesed.\nJa kaelussall väiksele s6brale.\nS6brake saatis ka pildi,millelt näha et kaelussalliga jäädi rahule\nNyyd natuke 6mblemist ja tikkimist.\nJ6ulusokid headele lastele\nSellised tegemised seekord\nMerikex007 posted @ 10:26 - Link - kommentaarid (1)\nEsimese soki kudusi valmis maal,kodus alustasin teise soki kudumist ilma et oleksin esimesele sokile pilku heitnud,muster ju arvutis,alles siis kui l6petama hakkasin märkasin et viga sees ja vea olin teinud juba päris alguses\nSokipaar valmis,m6tlesin et las jääb,ega sokid sellest kylmemaks lähe.\nAga ei,syda ei andnud rahu,v6tsin soki ja parandasin vea nii kuidas oskasin...\nNii sai parem\nLoodan et järgmine jänkupaar, mis juba varrastele valmib ilma probleemidetta\nMerikex007 posted @ 15:48 - Link - kommentaarid (2)\nKudusin nooremale tytrele sokid ja käpikud.\nSokid kudusin DROPSI l6ngastk(l6nga sain kingituseks),kannad kudusin maavillasest,muidu ei oleks l6nga jätkunud.Tytar jäi rahule\nMerikex007 posted @ 09:26 - Link - kommentaarid (4)\nNagu paljud olen ka mina oktoobris sokilainel\nSatsisokid kudusin endale ja pisikesed sokid pistan j6uluvana kingikotti...\nMerikex007 posted @ 17:25 - Link - kommentaarid (3)\nMaterjaliks seekord vanad teksad\nKaunist sygist Teile!\nMerikex007 posted @ 09:06 - Link - kommentaarid (5)\nPaar pajakindaid ja pajalappe.\nKui käsi kududa ei lase,siis tuleb 6mblusmasinale tööd anda.\nSee komplekt läheb kingituseks.\nMerikex007 posted @ 16:30 - Link - kommentaarid (4)\nYks pooleliolev töö l6petatud.\nSeekord tikkisin linikud enda kohvilauda kaunistama.\nMerikex007 posted @ 12:40 - Link - kommentaarid (3)\nMinu blogil oli ka suvepuhkus,mis ma muud oskan vabanduseks tuua\nLisaks suvistele toimetustele sai ikka natuke vardaid ka kl6bistatud.\nMytsikese 6e pojale.\nMytsike poja tytrele.\nsama mustrga kudusin eelmises postituses oleva beebimytsi ,seekord kudusin mustrit viis korda.\nHeegeldatud myts endale\nSiin kolmik koos...\nKoridori sai uus kardin heegeldatud,ise jäin väga rahule.\nEndale proovisin ka yhe suvise pluusi 6mmelda.\nJa l6puks ka yhed pajakindad,mis lähevad kingituseks abikaasa s6brale\nTänaseks aitab,järgmise korrani\nMerikex007 posted @ 17:37 - Link - kommentaarid (6)\nMaasikaid jätkus ka pajakinnastele\nKudusin yhe väikse mytsikese...\npisike oli n6us ka poseerima\nVäike piilukas minu järgmisest tööst,mis ei taha kuidagi edeneda,muud toimetused trygivad aina vahele\nMerikex007 posted @ 14:02 - Link - kommentaarid (5)


EKRE volikogu süüdistab kapot ja prokuratuuri võimuvahetusele kaasa aitamises - Delfi\nEKRE volikogu süüdistab kapot ja prokuratuuri võimuvahetusele kaasa aitamises\nPildil on EKRE volikogu esimees Urmas Reitelmann.\nToimunud võimupööret ja uut valitsust sihtiv avaldus ärgitab Eestimaa rahvast rahvuslike jõududega ühinema ja Euroopa Liidu väärtuspoliitikale vastu seisma. Lisaks kõigele süüdistab EKRE volikogu kaitsepolitseid ja prokuratuuri valitsusvahetusele kaasa aitamises.\nEesti Konservatiivse Rahvaerakonna volikogu pöördumine on avaldatud täismahus:\nHiljutine võimupööre andis Eesti demokraatiale, suveräänsusele ja õigusriiklusele tõsise tagasilöögi.\nOleme jõudnud olukorda, kus valitsusest on tõrjutud rahvuslikud jõud, kes võitlesid eestlaste majandusliku heaolu eest ja soovisid anda rahvale riigiasjades suuremat otsustusõigust.\nOleme jõudnud olukorda, kus kaitsepolitseil ja prokuratuuril lasub kahtlus [siiani on tegemist EKRE poliitikute väidetega - toim.] võimupöördele kaasa aitamises ning võimule on tulnud mitmete tõsiste korruptsioonijuhtumitega määritud erakonnad.\nOleme jõudnud olukorda, kus Eestis kehtib sisuliselt ühe Brüsseli liberaalse erakonna ainuvõim. Just Euroopa-ülene erakond ALDE [nüüdseks kannab erakond nimetust Renew Europe - toim.], kuhu kuuluvad nii Keskerakond kui ka Reformierakond, nõudis juba 2019. aastal koalitsioonivalitsuses kokku lepitud abielureferendumist loobumist.\nOleme jõudnud olukorda, kus pärast rahvuslike jõudude valitsusest tõrjumist plaanivad Keskerakond ja Reformierakond näidata rohelist tuld Euroopa Liidu migratsioonipaktile, mis võtab liikmesriikidelt õiguse otsustada ise oma immigratsioonipoliitika üle.\nOleme jõudnud olukorda, kus Brüsselile meeldimise nimel tahetakse kehtestada Eestis poliitilist tsensuuri – uue valitsuse kavandatav vihakõneseadus on vahend, millega suukorvistatakse Euroopas rahvuslasi ja konservatiive ning teisi massiimmigratsiooni ja sooneutraalsuse ideoloogiaga mitte leppivaid inimesi.\nTähelepanu väärib asjaolu, et praegusesse olukorda oleme jõudnud põhiseadust järjekindlalt eirava ja päevapoliitikasse sekkuva presidendi osalusel ning heakskiidul.\nEesti Konservatiivse Rahvaerakonna volikogu kutsub üles osutama rahvusriiklust, iseseisvust ja sõnavabadust õõnestavale poliitikale kodanikuvastupanu. Kõigil, kes hoolivad meie riigist ja rahvast, on aeg koonduda eestluse kaitsele!\nKutsume oma ridadesse kõiki eestimeelseid inimesi, kelle jaoks on oluline Eesti iseseisvus ja kel on tahe rääkida kaasa meie riigi tuleviku kujundamisel. Töötame selle nimel, et tuua taas võimule\nTulge meiega! Võitleme koos iseseisva Eesti eest!


Eesti triatleedid andsid Poolas algavaks EM-iks viimase lihvi lühikese laagriga Leedus - Delfi Sport\nEesti triatleedid andsid Poolas algavaks EM-iks viimase lihvi lühikese laagriga Leedus\nPoolas Olsztynis toimuvatel Euroopa meistrivõistlustel osalev Eesti juunioride teatevõistkond: Liis Kapten, Gregor Rasva, Grete Maria Savitsch ja Rasmus Boisen\nFOTO: Foto: Marko Albert\n27. – 29. mail peetakse Poola linnas Olsztynis supersprindidistantsi Euroopa meistrivõistlused. Stardis on ka 10-liikmeline Eesti koondis, kellest suurem osa andis tiitlivõistluseks viimase lihvi kolme päeva pikkuse laagriga Leedus.\nLäinud nädalavahetusel osalesid Eesti noored triatleedid edukalt juunioride Euroopa karikaetapil Leedus Panevezyses. Pjedestaalile jõuti nii nais- kui meesjuunioride seas ning teatevõistlusel. Peale võistlust sõideti ühiselt koos Leedu, Soome ja Ukraina triatleetidega Druskininkaisse laagrisse, kust kolmapäeval suunduti edasi Poola Olsztyni.\n„See kolmepäevane laager oli lühendatud jätk eelmisel aastal Keilas alustatud ühisele rahvusvahelisele laagrile, kus oli võimalus vabas õhkkonnas üheskoos kolm päeva puhata ja trenni teha,“ ütles Eesti Triatloni saavutusspordi toimkonna juht Marko Albert. „Druskininkai treeningkeskus on tõesti maailmatasemel, mis alles hiljuti avati. Loodetavasti on meil kunagi võimalus minna sinna ühislaagrisse tagasi.“\nReedel peetakse supersprindidistantsi Euroopa meistrivõistlustel poolfinaalid, laupäeval finaalid ning pühapäeval teatevõistlused. Igast poolfinaalist pääsevad otse edasi üheksa sportlast, lisaks kõikide poolfinaalide peale kolm triatleeti aegade põhjal. Eliitmeeste konkurentsis asuvad võistlema Henry Räppo ja Kevin Vabaorg, kuni 23-aastaste meeste seas Johannes Sikk, Armin Angerjärv ja Rinel Pius, meesjuunioridest Gert Martin Savitsch, Rasmus Boisen ja Gregor Rasva ning naisjuunioridest Grete Maria Savitsch ja Liis Kapten.\nEliitklassile ja kuni 23-aastastele triatleetidele peetakse ühised poolfinaalid. Seega näeb meeste esimeses poolfinaalis võistlemas Sikku ja Angerjärve (Eesti aja järgi kell 15:10), teises Räppot (kell 15:40) ja kolmandas Vabaorgu ja Piusi (kell 16:10). Boisen asub starti meesjuunioride esimeses (kell 11:50), Rasva teises (kell 12:20) ja Gert Marrtin Savitsch kolmandas poolfinaalis (kell 12:50) ning Kapten naisjuunioride esimeses (kell 9) ja Grete Maria Savitsch kolmandas poolfinaalis (kell 10).\nLaupäeval peetakse Eesti aja järgi kell 12:25 naisjuunioride B-finaal, kell 12:55 meesjuunioride B-finaal, kell 14:45 naisjuunioride A-finaal, kell 15:15 meesjuunioride A-finaal, kell 17:35 eliitnaiste/U-23 B-finaal, kell 18:05 eliitmeeste/U-23 B-finaal, kell 19:55 eliitnaiste/U-23 A-finaal ja kell 20:25 eliitmeeste/U-23 A-finaal. Pühapäeval kell 11:45 näeb võistlemas Eesti juunioride teatevõistkonda koosseisus Liis Kapten, Grete Maria Savitsch, Rasmus Boisen ja Gregor Rasva.\n„Eesti koondise peatreenerina ootan, et vähemalt üks meie sportlane jõuaks A-finaali ehk 30 parema sportlase sekka ning võimalikult paljud pääseksid võistlema B-finaali,“ ütles Marko Albert võistluse eel.\nSupersprindidistantsil tuleb sportlastel ujuda 300 meetrit, sõita rattaga kaheksa kilomeetrit ning joosta kaks kilomeetrit.


Tööõnnetuste ennetamine on meeskonnatöö - Uudised - Päästeamet\nTööõnnetuste ennetamine on meeskonnatöö\n28. aprillil tähistatakse ülemaailmset tööohutuse ja töötervishoiu päeva, mille eesmärk on tööõnnetuste ja kutsehaiguste ennetamine kogu maailmas.\nRahvusvaheline tööohutuse ja töötervishoiu päev pärineb Kanada töötajate 1989. aasta otsusest tähistada iga aasta 28. aprillil töö käigus surma või trauma saanud töötajate mälestuspäeva. Küsite ehk, milleks seda päeva tähistada?\nTöötervishoid ja -ohutus tähendavad hoolitsemist tervise ja ohutuse eest, et ennetada riske töötaja tervisele. Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni andmetel juhtub aastas keskmiselt 3,2 miljonit tööõnnetust ja registreeritakse 160 miljonit kutsehaigust ning tööõnnetuste tõttu sureb aastas keskmiselt 2,3 miljonit inimest. Eestis registreeriti eelmisel aastal kokku 3875 tööõnnetust, milles hukkus 13 inimest. Päästeametis juhtus 51 tööõnnetust, millest raskeid oli 9 ning kahjuks ka üks surmaga lõppenud sündmus.\nVõime rääkida töötervishoiust ja tööohutusest ka üldiselt ja ilma emotsioonideta. Ohutusest rääkimine oleks justkui ületähtsustatud, aga kui meie pereliikme, kolleegi või sõbraga juhtub töökohustusi täites õnnetus, muutub töökeskkonna teema meie jaoks oluliseks ja emotsionaalseks. Seega iga numbri taga on tegelikult inimene, kes on saanud mõne kehavigastuse ning selle pärast on ka üks tööõnnetusest tingitud juhtum liiga palju.\nPäästetööde valdkond on ohtlik ja tihti tuleb ette ootamatuid olukordi, mida täielikult vältida ei ole võimalik. Seetõttu on eesmärk vähendada tööõnnetuste arvu vähima võimalikuni ning see saab juhtuda vaid juhi ja tema meeskonna tihedas koostöös. Ohutusalane mõtlemine peab olema meie igapäevatöö loomulik osa. Õpetame ju elanikkonda ohte ennetama, samamoodi peaksime suutma ennetada ka iseenda õnnetusse sattumist. Sa ei saa teisi päästa, kui oled ise sattunud ohtu.\nOhutust ei taga loomulikult pelgalt hoiatava sildi ülespanemine, igaüks peab mõistma ohutusnõuete vajalikkust ja mittetäitmisest tulenevaid traagilisi tagajärgi. See on järjepidev tegevus turvalise töökeskkonna kujundamisel. Puudulik väljaõpe ja juhendamine on peamised põhjused, miks juhtuvad ülirasked tööõnnetused. Seetõttu on oluline suhtuda väljaõppesse ja treeninguprotsessi täie tõsidusega, pöörates seejuures tähelepanu ka terviseriskidele. Näiteks, kui su enesetunne on halb, anna sellest kindlasti teada. Halva enesetundega päästesündmustel, harjutustel ja õppustel osaledes suurendad ka teise meeskonnaliikme õnnetusse sattumise ohtu.\nLisaks inimfaktorile aitab õnnetusi vältida seadmete nõuetele vastav tehniline seisukord. Hooldus ja remont peavad olema regulaarselt ning korrektselt läbiviidud. Sama oluline on suurendada teadlikkust ka seadmete ohutust käitlemisest.\nSeetõttu soovitan - analüüsige, kavandage ja rakendage koos meeskonnaga meetmeid, millega vältida või vähendada terviseriske. Olge hooliv oma meeskonnakaaslaste suhtes - vajaliku varustuse mittekasutamise või töökorralduslike juhiste vastu eksimise korral tuleb sellele tähelepanu juhtida. See on järjepidev tegevus ohutuskultuuri kujundamisel. Seega - kasutage alati isikukaitsevahendeid, hinnake ohtu adekvaatselt ja toimige vastavalt juhenditele. Pikemas perspektiivis on ennetada odavam kui tegeleda hiljem kahjudega.\nRohkem infot on võimalik saada Tööinspektsiooni kodulehelt ja Tööelu portaalist, kus kõigil on võimalik tutvuda erinevate tasuta konsultatsiooniteenustega ning nii töösuhteid kui tööohutust käsitlevate abi- ja infomaterjalidega.\nVabatahtlike töökeskkonna nõunik


Elu Nagu Filmis | Kelgukoerte BLOG\nLugude konkursi tähtaeg on 24. jaanuar!\nTänud kõigile, kes on meie lugude konkursil “Elu nagu filmis!” oma loo kirja pannud ja meile saatnud, väga põnevat lugemist olete pakkunud! Kuna mitmed teist on palunud veidi aega juurde, siis otsustasime pikendada konkursi tähtaega 24. jaanuarini. Nii et andke aga tuld, pange oma lugu kirja ja saatke see meiliaadressile: kelgukoerad@kelgukoerad.tv\nelu nagu filmis, lugude konkurss\nElu nagu filmis? Pane oma lugu kirja!\nJõulueelne tervitus teile kõigile! Tänasest läks käima tõestisündinud lugude konkurss “Elu nagu filmis“. Ootame lugusid, mis on teie endi elus aset leidnud ja mis teie arvates väärivad teleekraanile jõudmist. Ma olen päris kindel, et iga inimese elus on midagi sellist juhtunud ja mitte ainult ühe korra. Nii et pange aga julgelt oma lugu kirja ja saatke meile.\nParemad lood paneme Kelgukoerte kodukale hindamiseks üles ning võidulugu jõuab kevadhooajal ka teleekraanile. Samuti ka loo autor, sest temale pakume võimalust omaenda loo lavastuses näitlejana kaasa lüüa! Aga täpsemalt lugege konkursi kohta koduka Fanzone’ist.\nelu nagu filmis, fanzone, konkurss


pHformula happehooldused - Ilusalong Tartus & Salongikosmeetika E-pood\npHformula happehooldused Tartus\nLeiate kogu pHformula tootevaliku koduhoolduseks ja kiirete tulemustega keemilised koorimised ehk happehooldused igaks aastaajaks erinevate nahaprobleemide leevendamiseks. Kui mure näonahaga tundub ületamatu ja iseseisvalt koduste vahenditega nahaga seonduvatele muredele lahendusi ei leia, siis olete alati oodatud meie kosmeetikute juurde konsultatsioonile ja pHformula happekoorimise eelhooldusele, et ühiselt oodatud tulemusteni jõuda!\nNaturee Ilustuudio kosmeetikud on kõik oma ametis tõeliselt pühendunud ja naudivad klientidega koostööd – hoolitseme suurima rõõmuga selle eest, et meie poolt pakutavad happehooldused võtavad arvesse kliendi individuaalsust, erinevate näonahatüüpide iseärasusi ja pakuksid leevendust muret tegevatele nahaprobleemidele. Kasutame happehooldusi nii iseseisvate hoolitsustena kui ka kombineerituna teemantlihvimise ja mehaanilise pooride puhastusega – nii saab oluliselt tõsta salongihoolduste tulemusi.\npHformula on uuenduslik farmatseutilis-kosmeetiline nahahooldussari, mis pakub tavapärasest klassikalisest näohooldusest radikaalsemaid lahendusi, kuid on seejuures äärmiselt nahasõbralik. Tegemist on kaasaegse nn kontrollitud keemilise naha uuendamisega ehk keemilise koorimisega, kasutades selleks erinevaid happekokteile.\nKontrollitud keemilise nahauuenduse mõju on tavapärasest happekoorimisest täiesti erinev. Kui tavahappekoorimine põhjustab peamiselt nahakihtide eraldumist, siis kontrollitud nahauuendus kiirendab aktiivselt rakkude uuenemise protsessi erinevates nahakihtides, seejuures säilitades naha välimist struktuuri ja vähendades samas traumasid ja pindmist nahaärritust. Enamasti ei teki hoolduse järgselt tugevat nahaketendust, mis varasemate happehooldustega kaasas käis.\npHformula nahauuenduse protseduurid ei tekita põletust, tugevat koorumist ega vaja pikka taastusperioodi – see tähendab, et happehoolduse järgselt ei ole vaja peituda koduseinte vahele mao kombel nahka kooruma.\nHappehoolduse valik ja naha ettevalmistamine\nS.P. complexi nahatesti tegemisega toimub naha nõrk koorimine ja transpordikanalite avamine, mis soodustab edaspidi toimeainete paremat tungimist nahka. Kui nahk talub eeltesti hästi, võib kohaselt teha ka vastavalt nahaprobleemile valitud hoolduse.\npHformula M.E.L.A hüperpigmentatsiooni nahauuendushooldus\nM.E.L.A hooldus on tõhus järgmiste näidustuste korral: melasma ja kolasma, UV-kiirgusest põhjustatud hüperpigmentatsioon, pindmised melaniinihäired, põletikujärgne hüperpigmentatsioon ja tedretähnid.\npHformula A.C probleemse naha (akne) nahauuendushooldus\nHooldus pakub põletikuvastast leevendust koos tugeva keratolüütilise toimega, aidates normaliseerida probleemset nahka. Ideaalne nahahooldus vähendamaks rasu liigtootmist, naha liigsarvestumist, aknebakterite vohamist ja põletikulisi protsesse nahas. Hooldus aitab ahendada laienenud poore ning soodustab pindmiste armide paranemist.\npHformula C.R. punetuse vastane nahauuendushooldus\nC.R. – Aktiivne ja tõhus taastav kompleks krooniline punetuse, teleangiektaasiate (pindmised veresoontelaiendid) ja rosaatsea puhul. Spetsiaalselt sellise naha probleemi jaoks välja töötatud antimikroobne toime aitab vähendada punetust ja vältida nahaprobleemi ägenemist. Tõhus hooldus punetavale ja tundlikule kuperroossele nahale.\nV.I.T.A.C. NAHAUUENDUSPROTSEDUUR – Kõrge vitamiin C kontsentratsioonid on väga hea imendumise võimega. Innovatiivne süsteem, mis vähendab varajasi vananemise märke nahal. C-vitamiin aitab tugevdada naha kollageeni ja elastiini võrgustikku. Hoolitsus sobib kasutamiseks fotovananemise vastu ja pigmenteerunud nahale, aitab parandada ebaühtlast nahatooni, kui seda teha regulaarselt. Sobib kasutamiseks pHformula suvise nahauuendusprotseduurina.\nHooldus ei nõua naha kodus ettevalmistust. Sobib ka rasedatele ja rinnaga toitvatele emadele. Suurepärane naha turgutus enne olulisi sündmusi.\nSpetsiaalne I.N.S.T.A.N.T. mask märkimisväärselt taastab naha sära ja kirkuse. Pakub nahale leebet ja pehmet koorimist jättes selle siidiselt siledaks ning pehmeks. Väga hästi ahendab veninud poore, puhastab nahalt ebatäiused. Tänu võimsalt antioksidatiivsele feerulhappele on nahk hoolduse järgselt koheselt vitaalsem – tuhm ja kahvatu jume „elavam“. Sobib kõikidele nahatüüpidele, hooldust võib teha ka suvekuudel. Pinguldab, ahendab poore, puhastab naha ebatäiused. \nHoolduse olulisemad näidustused: fotovananenud ja pigmenteerunud nahk, tuhm ja/või lõtv nahk, naha ebaühtlane pinnatekstuur, suurenenud poorid, liigne rasueritus, akne – sobib suurepäraselt suviseks ja igakuiseks nahauuenduseks.\npHformula „365-SIGNATUUR“ hooldus\nNäidustused: kuiv, ärritunud ja niiskusvaene nahk; tuhm, koltunud ja väsinud jume, naha ebaühtlane pinnatekstuur, pindmised ja keskmise sügavusega kortsud – sobib suurepäraselt suviseks ja igakuiseks nahauuenduseks\npHformula S.P. EELHAPPEHOOLDUS 25€\nKosmeetiku konsultatsioon ja nahatest spetsiaalse happekokteiliga. Määrame näonaha seisundi ja valmistame naha ette happeprotseduurideks.\npHformula A.G.E nahauuendushooldus 70€\npHformula A.G.E nahauuendushooldus intensiivmaskiga 75€\npHformula M.E.L.A pigmendilaikudele nahauuendushooldus 85€\npHformula A.C. nahauuendushooldus probleemsele nahale 70€\npHformula A.C. nahauuendushooldus probleemsele nahale põletikuvastase intensiivmaskiga 75€\nC.R. kuperroosse ja punetava nahauuenduse happehooldus intensiivmaskiga 75€\npHformula V.I.T.A.C. nahauuendusprotseduur 60€\nPhformula I.N.S.T.A.N.T. pinguldav ja poore ahendav happehooldus 75€\n„365-SIGNATUUR“ hooldus 75€


Final Fantasy fänn esitleb FFX-i jaoks 60 kaadrit sekundis modi, et võidelda “laisa” Square Enixiga - Final Fantasy X / X-2 Hd Remaster\nSõrmuste Isand Võrgus\nFinal Fantasy fänn esitleb FFX-i jaoks 60 kaadrit sekundis modi, et võidelda “laisa” Square Enixiga\nfinal fantasy fan unveils 60fps mod\nArmastada tuleb PC-mängijaid. Selle asemel, et vihastada uudise pärast, et Final Fantasy X & X-2 remaster töötab ainult 30 kaadrit sekundis, on üks fänn võtnud asjad enda kätte ja põrutanud omatehtud modiga sujuvama 60 kaadrit sekundis.\nArmastan RPG-sid? Nii ka meie. Siin on meie ülevaade parimad RPG-d arvutis .\nNagu YouTube'i videoseeria avalikustas, pole mod veel täiuslik, kuid see näitab, et 60 kaadrit sekundis on kindlasti võimalik. Tõepoolest, looja - kes läheb mööda Naxshe käepidemest - on väitnud, et Square Enix oleks võinud selle lihtsalt enda käest tõmmata, kui see oleks 'lihtsalt veidi vähem laisk'.\nNaxshe märgib, et veel avaldamata plaastriga on veel mõned kokkupõrkeprobleemid, kuid midagi ei saa parandada. The vastus Redditis on tavaliselt segatud, mõned kiidavad tagasihoidlikke jõupingutusi, teised aga halvustavad 'PC master race'i' pidevat soovi kvaliteetsete visuaalide järele. Mõnele inimesele pole ju meeldivat?\nPaar päeva tagasi käivitasid modderid ka plaastri, mis võimaldab mängijatel seda teha segage jaapani heli ingliskeelsete subtiitritega - variant, mis tavaversioonist kummalisel kombel puudub\nNagu me üksikasjalik eelmisel nädalal , FFX & X-2 remaster on varustatud värskendava visuaaliga ja võimalusega vahetada heliriba ümbertöödeldud, orkestrilisema versiooni ja originaali vahel. Mängijad saavad paljude muude funktsioonide kõrval ka kohata kohtumiste arvu, suurendada mängude kiirust ja lasta mängu tehisintellektil enda eest lahinguid korraldada.\nSteamist saate remasterdatud topeltpakendi kätte 29,99 dollariga.\npunase surnud lunastamine 2 tk vabastamise aeg\nvalvekoerad leegion helen


IMMATERIAALSE PõHIVARA AMORTISATSIOON - VEEBISAIT - 2022\nLisaks põhivarale võib ettevõtte vara komponentideks olla immateriaalne põhivara. Sarnaselt põhivaraga amortiseeritakse ka immateriaalne põhivara, kuid sel juhul määrab ettevõtja ise individuaalse amortisatsiooninormi. Loe artiklit ja uuri immateriaalse vara amortisatsiooni kohta.\nImmateriaalne põhivara on varalised õigused, mille majandusüksus on omandanud majanduslikuks kasutamiseks ja mille eeldatav kasulik eluiga on üle ühe aasta. Immateriaalne põhivara peab olema ette nähtud ettevõttele kasutamiseks ja sisalduma tema põhivaras.\nMaksueeskirjades kasutatakse nende väärtuste suletud kataloogi (maksuseaduse artikkel 22b ja Need sisaldavad:\nühistu omandiõigus korterile,\nõigus ühepereelamule elamukooperatiivis,\nautoriõigus või sellega kaasnevad omandiõigused,\nseaduses sätestatud õigused - Tööstusomandiseadus,\nväärtus, mis võrdub saadud teabega, mis on seotud tööstuslike, kaubanduslike, teaduslike või organisatsiooniliste teadmistega (oskusteave),\nTuleb märkida, et immateriaalse varaga tegeleme alles siis, kui need on soetatud. Vastupidiselt põhivarale, kui maksumaksja loob immateriaalse vara ise, ei kujuta see endast tema jaoks vara. See tähendab, et immateriaalse vara loomisega seotud kulud arvestatakse nende tekkimisel jooksvalt otse maksusoodustuse kulude hulka (v.a firmaväärtus).\nImmateriaalse põhivara amortisatsioon\nImmateriaalseks põhivaraks oleva vara amortisatsiooni mahakandmine toimub vastavalt IMS-i seadusele alates selle väärtuse arvestusse kandmise kuule järgnevast esimesest kuust.\nAmortisatsiooni mahakandmine toimub seni, kuni nende summa võrdub nende algväärtusega. Amortisatsiooni suurus sõltub immateriaalse vara (immateriaalse põhivara) algväärtusest, amortisatsioonimeetodist ja nende teostamise sagedusest.\nWNiP minimaalne amortisatsiooniperiood\nEttevõtjad, kes hakkavad immateriaalset vara amortiseerima, peavad täpsustama oma amortisatsioonimäära ja amortisatsiooni mahakandmise kuupäevad. Tuleb rõhutada, et neid ei ole võimalik amortiseerida kahaneval meetodil ega individuaalmäära meetodil ega muuta määrasid tõstes või langetades.\nVastavalt Art. 22m lõikest TuMS § 3 kohaselt määrab maksumaksja iseseisvalt üksikute immateriaalsete põhivarade amortisatsioonimäärad kogu amortisatsiooniperioodiks ja seda ka enne amortisatsiooni algust. See on ettevõtjatele suureks mugavuseks, sest võimaldab efektiivselt planeerida ettevõtte kulupoliitikat.\nSeadusandja piiras seda vabadust aga minimaalse perioodiga, mille jooksul tuleb TIS-i amortiseerida. See sõltub nende tüübist ja ei saa olla lühem kui:\n12 kuud - tehtud arendustööde kuludest;\n24 kuud - arvutiprogrammide litsentsi (all-litsentsi) ja autoriõiguste, filmide näitamise ning raadio- ja televisiooniprogrammide edastamise litsentside korral;\n60 kuud - muul immateriaalsel varal.\nTuleb märkida, et sellistele väärtustele nagu: ühistu omandiõigus eluruumile, ühistuõigus äripinnale ja õigus ühepereelamule elamukooperatiivis ei sätestanud seadusandja minimaalset amortisatsiooniperioodi, vaid aastane amortisatsioonimäär. Tavaliselt on see 2,5% aastas või 1,5%, kui eelnimetatud algväärtus õigused kehtestatakse lihtsustatud meetodil (riigihangete seaduse art.22g lõige 10 – s.o. kasutatava pinna ja summa 988 PLN korrutis).\nImmateriaalse ja juriidilise väärtuse parandamine\nImmateriaalset vara põhivarast eristab ka see, et immateriaalse vara parendused ei tõsta selle algväärtust. Maksuseaduses puudub mõiste "immateriaalse vara parendamine". Ei ole kohustust suurendada konkreetse immateriaalse ja juriidilise väärtuse algväärtust kulutuste võrra, mis on tehtud pärast selle kasutuselevõttu.\nPraktikas tegeleme SRÜ täiustamisega kõige sagedamini kahe juhtumiga:\nuuendamine varem antud litsentsi alusel – sellisel juhul tehakse kulutusi juba omavale immateriaalsele varale, mistõttu olenemata ostuväärtusest kajastatakse ajakohastamise kulud otse maksudest mahaarvatavate kuludena,\ntäiesti uue, eraldiseisva litsentsi soetamine – seda käsitletakse kui uut, eraldiseisvat immateriaalset vara, mida tuleks amortiseerida.\n0% käibemaksumäär ekspordil ja mitme keermega tellimuste täitmisel\n2022 © https://mercymatters.net Immateriaalse vara amortisatsioon – põhiinfo


juuni 6, 2007 · 12:26 p.l.\nMitte ei viitsi kirjutada. Päevad on nii suvised, argised ja töised – pluss kinnisvaramõttesed. Hommikul üles, arvutis esimene asi – kinnisvaraveeb. Eelmine nädal lõime muuseas käed meie unistuste maja ostmiseks – ja järgmise päeva guugeldamine näitas, et sinna lähedale on tulekul kaks hiiglaslikku seafarmi. Nii palju siis aiast, kus saab käia alasti kesk pojenge ja džasmiinipõõsaid.\nSaatuse iroonia: õhtul, kui olin end juba kahetsusest oimetuks nutnud ja mõtlesin, et kuidas küll omanikule ära öelda, helistas too ja ütles, et sorri, noored, olite küll jube armsad, aga lubasin maja ikka kellelegi teisele ära. See ajas mind nii kohutavalt naerma.\nSaatuse iroonia 2: nädalavahetusel saime enda käsutusse sõprade suvila ja lõdisesime Tarmoga öö läbi. Jube külm! Täielik painaja! Hommikukohvi jõime lõdisedes toas, hiljem söandasin juba päikese kätte minna ja tekki mähitult nagu “Võlumäel” ajakirju lugeda. Lõdisedes. Küll oli tüütu õues nõusid pesta! Ja võõra kannuga kohvivett üles panna! Ja selline inimene tahab endale suvekodu! Naerukoht!\nTegelikult on sel nädalal tähtis sündmus: Mirr lõpetab lasteaia. Sellest üritatakse küll võimsat sob-festi teha, nii et kaalun tõsiselt, kas ikka panna ripsmetušši peale. Aga autfiti küsimus, jah. Suvi ju, võiks ju midagi heledat pungitada. Aga kui sul on glamuurne kahiseva alusseelikuga Grace Kelly kleit, mis on süsimust? Ja uus kaelakee kah? Teisalt ei tahaks nagu üle pakkuda? Aga teisalt, ega see teiste arvamus mind ju eriti ei morjenda. Kui mind on nähtud seal eksklusiivselt teksades, eilsel laste ja lastevanemate spordipäeval (mil mu suurimaks pingutuseks osutus õnneks vaid topispalli heitmine) lausa tossude ja šortsidega, siis võiks finaalis ehk glamuuri ja diskursust näidata? Pealegi olen suurema osa vanainimeseelust musta kandnud, alles hiljaaegu hakkasid tekkima roosad seelikud, kollased teksad ja türkiissinised kampsikud. Ja millal, helde taevas, ma oma kleidikest siis kannan kui mitte praegu? Igaks juhuks soetasin endale kõige odavama isepruunistaja, et nahk meenutaks IGAS mõttes apelsini.\nTriangel kirjeldab kaasahaaravalt kingandusprobleeme. No mul ajasid isegi udupehmed balleriinad jalad rakku.\njuuni 6, 2007, 2:29 p.l.\njaa, kahtlustasingi, et suvila te leidnud olete. kuidas sa muidu netist eemale saad, eksju? ainult peenra vahel v. võrkkiiges.\njuuni 6, 2007, 2:31 p.l.\nMeil poisil lasteaed lõpetatud. Poisi outfiti probleem ei olnud probleem. Pisuke mõttetöö ja arutus, et kindlasti kasvab sügiseks veel ja milleks osta siis kaks korda suve jooksul pükse-särki, ja poodi ei oleks niikuinii jõudnud ja noormees lõpetaski kaunilt liibuvate viikaritega ja valge särgiga (ostetud kunagi hiigelsuurena nii 4-5 aastasele). Igastahes võrreldes muu kaadriga, kes lohistasid pükse ja pintsakuvarrukaid järele, nägi broo välja. Aga emme peab igaljuhul glamuur välja nägema! Head seelikusahistamist! Btw, kas glamuur laieneb ka Mirrile?\njuuni 6, 2007, 3:19 p.l.\nkai: ei mingeid peenraid. istun kodus ja tipin nagu ikka. aga kui maakodu tuleb, siis peaks seal kindlasti nett kah olema.\nkroonijuveel: jah, üritan ikka Mirri kah nats üles glämmida. ta küll keeldub soenguviguritest, ega ma neid isegi armasta, aga kleit on roosalilleline ja kingad roosad ja sätendavate kividega. ta nägi esmaspäeval kaupsis ÜLENI sätendavast materjalist balleriinasid ja üritas mulle suurejoonelist stseeni lavastada. a mina, kalk, muidugi ei andnud järele. ise valis need jubedad roosad kivikestega kunagi, ise kannab kah.\na need ÜLENI sädelevad olid muidugi jube glamuursed. nutt tuli peale. hea maitse lapsel :)\njuuni 6, 2007, 4:10 p.l.\nnagunii teed mõne peenra, kasvõi maitseainetele.\nomast kogemusest räägin. eluaeg sunniti meetodi abil “vaata nüüd kuidas vanaema üksi seal vaarikate vahel neid puhastab” mind ka kohusetundele. ja nüüd, lõpuks, sel aastal panin esimese tomatitaime. üheainsa. enne seda oli ainult rukola ja lehtsalat. aed mõjub nii, et tahad sealt varem või hiljem midagi võtma hakata, usu mind :-)\njuuni 6, 2007, 4:17 p.l.\noojaa, ma juba unelen oma rukolapeenrast. ega nett mullas sobramist välista. selle unelmatemaja juures oli lausa kartulimaa olnud. ma täitsa plaanisin kardula mulda panna.\njuuni 6, 2007, 10:54 p.l.\nno jah kõik algabki nii. Oma värskekartul mmmm. Aga varsti tuleb oma talvekartul mmmm ja no siis juba: lapsed te peate suvilasse tulema ja mind aitama, ise ka sööte pärast :D\nMul plats spetsiaalselt selline, kus midagi ei kasva. Puhas paas. Olin nii rahul. Tänavu olen aga juba hakanud peenraid kavandama ja käin eemalt metsa alt mulda kaevamas – see on haigus. Alustasin tillist ja zuccinist. Järgmine aasta mõtlesin ühe tomatitaime panna :D\njuuni 7, 2007, 12:36 p.l.\nMina pole veel söödava kraamini jõudnud, alustasin jasmiinipõõsast paar aastat tagasi ja sel aastal olen kulutanud juba astronoomilisi summasid lilledele ning selja paigast venitanud mererannast peenraääristuskivide pätsamisega, aga seegi on minu puhul ennekuulmatu.\nJa, Triibik, suvilas ei pea lõdisema, alati võib ahju tule teha või radika sisse lülitada :)\njuuni 11, 2007, 10:49 e.l.\nAiakujundamine on üks kohutavalt keeruline tegevus, sest aed muutub koguaeg. Ükski lillepeenar ei saa kunagi valmis. Vahest ajab see mind meeleheitele aga teisalt on jälle huvitav ka. Lillede peale ei pea palju raha kulutama, neid saab sõprade aedadest. Lilledel on omadus paljuneda :-)


Andekad taipoksi harrastavad õed Andra ja Angela Aho särasid Leedus kuldselt - Eesti staarid - Staarid - Elu24 - Eesti kõige menukam veebitabloid\nLeedus Vilniuses toimunud «World Amateur K1» organisatsiooni Euroopa meistrivõistlustel näitasid ennast parimast küljest Tallinna Taipoksi Klubi neiud Andra ja Angela Aho, kes tõid jõukatsumiselt ära kuldmedalid ja meistritiitli.\nEesti meeskonnast «Team Pitbull» käis osalemas kuus võistlejat: Ahti Pikkur klassis -86 kg mehed, Oskar Künnapuu -63,5 kg mehed, Simo Rebane -71 kg mehed, Markus Soom -76 kg mehed, Andra Aho -56 kg naised ja Angela Aho -56 juuniorid.\n«Kuid kastanid tõid tulest välja meie tublid naissportlased ja kaunid õed Andra ja Angela Aho, kes tulid kuldmedalitele,» rääkis Team Pitbulli eestvedaja ja treener Kevin Renno. «Kõige muljetavaldavam oli Andra Aho finaal, kelle vastaseks oli hispaanlanna ja tolle treeneriks legendaarne K1 superstaar Artur Kuschenko Ukrainast. Meie 20-aastane tüdruk võitis endast ligi kümme aastat vanemat ja palju kogenumat võistlejat kohtunike häältega 2:1.»\nAngela Aho vastane oli Narvast pärit Evgenija Nazarova. «Tundsin, et olen selleks valmis ja andsin endast kõik, et võita!» rääkis Angela.\nKevin Renno sõnul oli osalejate arv oli muljetavaldav. Võistlejaid oli Eestist, Lätist, Leedust, Valgevenest, Ukrainast, Moldovast, Hispaaniast, Venemaalt, Gruusiast, Bulgaariast ja teistestki riikidest. Eesti taipoksijate meeskond Team Pitbull koondab enda alla sportlased erinevatest klubidest üle Eesti, Leedus käisid võitluskunstide sõdalased Tallinna ja Saku klubidest.


Teenusedisaini koolitus mittetulundusühingutele - Läbiviidud koolituste ajalugu - SA Hiiumaa Arenduskeskus\nTeenusedisaini koolitus mittetulundusühingutele\nTeenusedisaini koolitus on mõeldud arenevatele teenuseid pakkuvatele või nende pakkumist kavandavatele mittetulundusühingutele. Koolituse kestus on 8 akadeemilist tundi + koolitusjärgne nõustamine organisatsioonidele (2 tundi organisatsiooni kohta).\nToimumise aeg 18. jaanuar 2018 algusega kell 9.\nToimumise koht: Hiiumaa arenduskeskus, Vabrikuväljak 1, Kärdlas.\nKoolitus on praktiline ja sisaldab mitmeid aktiivõppe meetodeid. Teenusedisaini tööriistadest kasutatakse järgmiseid: probleemikaart, lahendustekaart, 5 miksi, Osterwalderi ärimudel, persoonade koostamine, empaatiakaart, klienditeekonna kaardistamine, väärtuspakkumise koostamine.\n• Disainimõtlemine ja kuidas see aitab kaasa inimesekesksete teenuste arendamisele;\n• peamised teenusedisaini tööriistad, vähemalt 2 tööriista kasutamine oma töös;\n• klientide, nende vajaduste ja soovide parem mõistmine;\n• tõrgete märkamise oskus klienditeekonnas;\n• teenuse sihtrühma kaasamine teenuse arendamisse;\n• teenuse mõju hindamine kliendi perspektiivist lähtudes.\nKoolitajaks on teenusedisainer Agnes Pulk, kes on aidanud teenuseid arendada turismiettevõtetel, väikeettevõtetel, ilusalongidel, haridusasutustel ja mittetulundusühingutel. Koolitaja on majandusalase kõrgharidusega, kuid on varasemalt ka ise pikalt tegutsenud just kolmandas sektoris. Agnes Pulk on osalenud ka Eesti Disainikeskuse koostööprojektis Disainibuldooser, kus oli disainijuhi assistendiks keemiatööstuse disainiauditi koostamisel. Samuti on Agnes Pulk osalenud koosloome juhina Sotsiaalsete Ettevõtete Võrgustiku Arenguprogrammis (2016 a), juhtides pagulastele mõeldud teenuste väljaarendamise võrgustikku.\nRegistreerimine kestab kuni 11. jaanuarini 2018.\nKüsimuste korral helista: Kaja Sõrmus tel 5345 9558 või e-post: kaja.sormus@tuuru.edu.ee


PuPu päevak | Liina Weblog\nTäna oli maruhea rada, sest täna joosti Venemäel eelmise aasta öiste Eestikate radadel ja ilmselgelt Eestikate jaoks tehakse hea rada. Vöi noh mida ma ikka niiväga tean, sest minu viimased Eesti meistrivöistlused olid umbes N15 klassis, kus ma mingi eksituse töttu meistriks tulin :)\nMa enda sooritusega olen täitsa rahul, sest tundub, et Anneli on niikuinii palju RedBulli enne starti tarbinud ja minul kui harrastussportlased pole mötet temaga vöidu ajada. Las ta siis olla, eksju :)\nÜks köva miinus oli tänasel päevakul küll, nimelt said selleks ajaks kui mina starti jöudsin otsa minu klassi kaardid ja mul tuli rada ise joonistada. Ei, ärge saage mu’st valesti aru – mul ei ole raja kaardile märkimise vastu mitteköigevähematki, aga tahaks rada ikka puhtale kaardile märkida, mitte mingile M21 klassi kaardile. Teise rajaga kaardile oma raja sobitamine on haiglane (isegi päevaku jaoks). Päevaku eelinfos oli lause “Neljapäevakul on kasutusel trükikaardid…” – no krt kui eelmisest aastast on kaarte nii palju üle jäänud, et tahaks kuidagi vöimalikult odavalt läbi ajada, siis see ei ole see koht. Eelmiste päevakute osalusarvud peaks andma ju mingisuguse piirmäära palju mingi rajaga kaarte vaja on ja kui eelmisest aastast allesjäänud kaarte on vähem, kui vaja vöiks minna, siis tuleb kaasa vötta tühjasid kaarte, mitte anda inimestele vööra rajaga kaarte.\nSelle paganama PuPu töttu oli mul kaardil korralik sigri-migri ja 11’ndast punktist hakkasin minema 5’ndasse, sest punane joon läks sinna – 1:50 tühja jooksmist. Ka enne seda 11-12 etappi oli olukordi, kus pidin kaarti ikka päris pikalt uurima, enne kui taipasin, kuhu rada viib. Ma olin metsas selle peale päris kuri.\nMa ei tahaks väga halvasti öelda, aga lisaks teisipäevaseid päevakuid korraldavatele klubidele on veel üks klubi, kelle poolt korraldatavad vöistlused on jube halva tasemegea. Noh see klubi oli täna korraldajaks… Mitte, et päevak nöuaks mingit tippkorraldust, aga möningad asjad vöiksid olla elementaarsed.\nLasingi endale kinkida väikese GPS-träkkeri ja proovisin nüüd öhtul saada joont kaardile. Iseenesest midagi keerulist ei olnud, aga nats veider oli see, et ma pean ise ka veel seda joont väänama, et oleks päris hea. Lootsin, et panen joone kaardile ja köik on kohe OK. Vöib-olla muidugi saabki nii, aga ma lihtsalt ei oska köike. Lisaks tundub, et vahepeal pole GPS-signaal vist päris hästi läbi tulnud, sest vahepeal liigun ma kiirusega 0 km/h’s. Vöimalik on ka muidugi see, et mu liibukate tagumikul olev tasku ei olnud piisavalt avatud taevale :)\n2 kommentaari to “PuPu päevak”\naugust 23, 2009 at 7:12 p.l.\nMis asi see Pupu on? :D\naugust 23, 2009 at 8:20 p.l.\nPuPu on pikemalt öeldnua Puhta Pu***s (tsipa ropuvöitu). Samas vöib ka öelda TäPe ehk Täita Pe***s. Inglise keeles on sobiv öelda ToFu – Totally Fucked.\nMeedias on rohkem levinud vähemvulgaarne väljend MaSu, kuigi tähendab see sisuliselt sama, mida PuPu ja TäPe’gi :)\njuuli 31, 2009 at 12:33 e.l.


Tulundusühistu Tuleva põhikiri - Kuidas oma liikme suurendada 15 aasta jooksul\nBoonus kantakse sinu isiklikule kapitalikontole Tulevas. Võimaluse korral võetakse uue katseaja tulemuste hindamisel arvesse ka varasema katseaja tulemused. Teenistusse võtmiseks esitatavad nõuded 1 Ametnikuna võib teenistusse võtta vähemalt keskharidusega täieliku teovõimega Eesti Vabariigi kodaniku, kes valdab eesti keelt seaduses või seaduse alusel sätestatud ulatuses. Siin saab tööandja edasi anda selge sõnumi, et ole palun kodus ja ravi end ning ära tule kolleege ja kliente haigusega nakatama. Tuleva idee on, et inimesed ise koguvad koos oma tuleviku jaoks raha, kasutades kaasaegseid tehnoloogiaid ja jättes kõrvale nii palju vahemehi ning lisakulusid kui võimalik.\nAmetiasutuse teenistuskohtade koosseis ja liigitamine teenistusgruppideks 1 Ametiasutuse teenistuskohtade koosseisus määratakse kindlaks vähemalt Kuidas oma liikme suurendada 15 aasta jooksul teenistuskohtade jaotus ameti- ja töökohtadeks, nimetused, teenistuskoha tähtaegsus ja koormus.\nSoolise võrdõiguslikkuse ja võrdse kohtlemise voliniku kantselei teenistuskohtade koosseisu ja teenistuskohtade liigituse teenistusgruppideks kehtestab soolise võrdõiguslikkuse ja võrdse kohtlemise volinik. Kohaliku omavalitsuse üksuse volikogu võib delegeerida valla- või linnavalitsusele muudatuste tegemise teenistuskohtade koosseisus volikogu kehtestatud palgafondi piires. Kohaliku omavalitsuse üksuse ametiasutuse teenistuskohtade liigituse teenistusgruppideks võib kehtestada kohaliku omavalitsuse üksuse volikogu või tema volitatud isik.\nKuidas suurendada seksuaalse liikme sissevoolu Presidendi Kantselei, Riigikontrolli, Õiguskantsleri Kantselei ja Riigikohtu teenistuskohtade koosseisu kehtestab ja teenistuskohtade liigituse teenistusgruppideks võib kehtestada vastava ametiasutuse juht.\nAmetnikueetika nõukogu 1 Vabariigi Valitsus moodustab Rahandusministeeriumi juurde ametnikueetika nõukogu edaspidi eetikanõukogumille tegevuse eesmärk on ametnike põhiväärtuste ja ametnikueetika tugevdamine. Võrdse kohtlemise põhimõte Ametiasutused peavad tagama teenistusse soovijate ja teenistuses olevate isikute kaitse diskrimineerimise eest, Kuidas oma liikme suurendada 15 aasta jooksul võrdse kohtlemise põhimõtet ja edendama võrdõiguslikkust.\nTeenistusse võtmiseks esitatavad nõuded 1 Ametnikuna võib teenistusse võtta vähemalt keskharidusega täieliku teovõimega Eesti Vabariigi kodaniku, kes valdab eesti keelt seaduses või seaduse alusel sätestatud ulatuses. Ametiasutuse juhtimisega, riikliku järelevalve, riigikaitse ja kohtuvõimu teostamisega, riigisaladuse või salastatud välisteabe töötlemisega, riikliku süüdistuse esindamisega või Eesti Vabariigi diplomaatilise esindamisega seotud ametikohale ning ametikohale, kus ametnikul on õigus avaliku korra ja julgeoleku tagamiseks piirata isiku põhiõigusi ja vabadusi, võib nimetada ainult Eesti Vabariigi kodaniku.\nEsimese ja teise astme kohtute kohtuteenistujate haridusele, töökogemusele, teadmistele ja oskustele esitatavad nõuded, mis on vajalikud teenistusülesannete täitmiseks, kehtestab justiitsminister, kuulates ära kohtute haldamise nõukoja arvamuse.\nKohaliku omavalitsuse üksuse ametiasutuse ametnike haridusele, töökogemusele, teadmistele ja oskustele esitatavad nõuded, mis on vajalikud teenistusülesannete täitmiseks, kehtestab kohaliku omavalitsuse üksuse volikogu. Soolise võrdõiguslikkuse ja võrdse kohtlemise voliniku puhul omab eelnimetatud õigust ametisse nimetamise õigust omav isik.\nIsikud, keda ei või võtta teenistusse Teenistusse ei või võtta isikut: 1 kellel on karistatus tahtlikult toimepandud kuriteo eest; 2 keda on karistatud tahtliku riigivastase kuriteo eest, olenemata karistusandmete kustutamisest; 3 kellelt on jõustunud kohtuotsusega ära võetud teataval ametikohal töötamise või teataval tegevusalal tegutsemise õigus — niisugusele ametikohale või tegevusalale; 4 kes on vastavat ametikohta vahetult kontrolliva ametniku abikaasa või abieluga sarnanevas suhtes olev elukaaslane edaspidi elukaaslane või ametniku vanavanem, ametikohta vahetult kontrolliva ametniku või tema abikaasa või elukaaslase vanem või vanema alaneja sugulane, sealhulgas laps ja lapselaps.\nKäesoleva paragrahvi lõikes 6 nimetatud puuduva ametniku asendamine käesoleva seaduse § 57 kohaselt ei tohi kesta üle kuue kuu aastas. Konkursi väljakuulutamine 1 Avaliku konkursi korraldamisel tuleb vabast või vabanevast ametikohast teatada ametiasutuse ja avaliku teenistuse kesksel veebilehel. Kandidaatide taotluste esitamise tähtaeg ei tohi olla lühem kui 14 kalendripäeva avaliku teenistuse kesksel veebilehel konkursikuulutuse avaldamise päevast arvates.\nKandidaatide taotluste esitamise tähtaeg ei tohi olla lühem kui 14 kalendripäeva ametiasutusesisese infovahetuskanali kaudu konkursikuulutuse avaldamise päevast arvates. Konkursi korraldamine 1 Värbamine ja valik peavad põhinema eelnevalt avalikustatud tingimustel ning kandidaatide võrdsel kohtlemisel. Esimese ja teise astme kohtute kohtuteenistujate värbamise ja valiku korra võib kehtestada justiitsminister, kuulates ära kohtute haldamise nõukoja arvamuse.\nKohaliku omavalitsuse üksuse ametiasutuse ametnike värbamise ja valiku korra kehtestab valla- või linnavalitsus. Ametisse nimetamise õigust omav isik võib kalendripäeva jooksul konkursi võitnud isikule ametikohale asumise ettepaneku tegemisest arvates teha ilma uut konkurssi välja kuulutamata kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis ettepaneku ametikohale asumiseks konkursi paremuselt järgmisele kandidaadile.\nKonkursi luhtumine 1 Konkurss loetakse luhtunuks, kui: 1 sellel osalemiseks ei esitatud ühtegi taotlust; 2 ametisse nimetamise õigust omav isik loobus ametikohale asumise ettepaneku tegemisest põhjusel, Kuidas oma liikme suurendada 15 aasta jooksul ühegi kandidaadi haridus, töökogemus, teadmised ja oskused ei vastanud teenistusülesannete täitmiseks kehtestatud nõuetele määral, mis võimaldanuks tal teenistusülesandeid täita parimal võimalikul viisil.\nKonkursi tulemustest teavitamine Konkursi lõpptulemustest teavitatakse kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis konkursi võitnud isikut ja valituks mitteosutunud kandidaate otsuse tegemise päevale järgneva 14 kalendripäeva jooksul. Ametniku teenistusse võtmine 1 Ametnik võetakse Kuidas oma liikme suurendada 15 aasta jooksul ametikohale nimetamisega. Ametikohale nimetamise õigus 1 Ametikohale nimetamise õigus on ametiasutuse juhil või tema volitatud isikul, samuti organil või tema volitatud isikul edaspidi ametisse nimetamise õigust omav isik.\nTeenistustähtaeg 1 Ametnik nimetatakse ametikohale määramata ajaks, välja arvatud Kuidas oma liikme suurendada 15 aasta jooksul paragrahvi lõikes 2 sätestatud juhtudel. Isiku nimetamist samale ametikohale loetakse järjestikuseks, kui ametikohalt vabastamise ja ametikohale nimetamise vaheline aeg ei ületa 60 kalendripäeva.\nKatseaeg 1 Katseaja eesmärk on hinnata, kas ametniku haridus, töökogemus, teadmised ja oskused vastavad piisavalt käesoleva seadusega või käesoleva Kuidas oma liikme suurendada 15 aasta jooksul alusel teenistusülesannete täitmiseks kehtestatud nõuetele või käesoleva seaduse § 2 lõikes 2 nimetatud avaliku teenistuse eriliigi korral eriseadusega või eriseaduse alusel kehtestatud nõuetele edaspidi teenistusülesannete täitmiseks kehtestatud nõuded.\nMääratud ajaks ametikohale nimetatud ametniku katseaja kestus ei tohi olla pikem kui pool tema teenistustähtajast. Kui ametnik viiakse üle sama ametiasutuse teisele ametikohale, kus teenistusülesannete täitmiseks kehtestatud nõuded erinevad oluliselt senise ametikoha teenistusülesannete täitmiseks kehtestatud nõuetest, võib kohaldada ametnikule katseaega.\nVõimaluse korral võetakse uue katseaja tulemuste hindamisel arvesse ka varasema katseaja tulemused. Katseajavestluse kokkuvõte vormistatakse kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis ja edastatakse ametnikule arvamuse esitamiseks. Ametikohale asumiseks esitatavad dokumendid 1 Isik, kes soovib ametikohale asuda, esitab isikule, kellel on tema ametisse nimetamise õigus, järgmised dokumendid: 1 allkirjastatud taotlus koos kinnitusega, et ei esine asjaolusid, mis välistavad ametniku teenistusse võtmise; 2 elulookirjeldus; 3 tunnistus või diplom vajaliku hariduse kohta; 4 isikut tõendav dokument; 5 muud seadusega või seaduse alusel nõutavad dokumendid.\nTeenistuse algus 1 Ametnik on teenistuses ametikohale asumise kuupäevast arvates. Nimetatud kohustus kehtib ainult juhul, kui ametnik asub ametikohale, kus on ametijuhendi kehtestamine kohustuslik. Kuidas oma liikme suurendada 15 aasta jooksul\nArengu- ja hindamisvestluse korraldamise põhimõtted 1 Vähemalt kord aastas peab vahetu juht temale alluva ametnikuga vestluse, mille käigus hinnatakse ametniku töötulemusi, ametialast arengut ja koolitusvajadust ning räägitakse läbi järgmise perioodi eesmärgid, samuti annab ametnik juhile tagasisidet juhtimise kohta edaspidi arengu- ja hindamisvestlus. Ametniku töötulemuste hindamine ja järgmise perioodi tööalaste eesmärkide läbirääkimine võib toimuda ka eraldi arutelu vormis. Koolitus ja koolituskulude hüvitamine 1 Ametiasutus peab rakendama abinõusid ametniku ametialaste teadmiste ja oskuste Kuidas oma liikme suurendada 15 aasta jooksul, sealhulgas kavandama ametiasutuse eelarvesse selleks vajalikud vahendid.\nSamuti ei või ametnikku kohustada osalema koolitusel, mis toimub väljaspool tööaega.\nEsimese ja teise astme kohtute kohtuteenistujate koolituse korra võib kehtestada justiitsminister, kuulates ära kohtute haldamise nõukoja arvamuse. Kohaliku omavalitsuse üksuse ametiasutuse ametnike koolituse korra kehtestab valla- või linnavalitsus. Ressursimahukas koolitus 1 Ressursimahukas koolitus on teenistusalane koolitus, mis kestab kalendriaasta jooksul kokku kauem kui 90 kalendripäeva ja selle vältel ametniku koolitusele kuluv aeg moodustab olulise osa tema tööajast või ületavad ametiasutuse tasutud koolituse maksumus ja koolitusega seonduvad muud kulud vähemalt viis korda töölepingu seaduse § 29 lõike 5 alusel Vabariigi Valitsuse määrusega kehtestatud kuu töötasu alammäära.\nAmetniku tähtajaline üleviimine 1 Ametniku võib tähtajaliselt üle viia teisele ametikohale ühe ametiasutuse sees või teises ametiasutuses olevale ametikohale eesmärgiga suurendada ametniku pädevust ja motivatsiooni või edendada koostööd ametiasutuste vahel. Nimetatud tähtaega võib kõigi osapoolte nõusolekul üks kord pikendada. Sellisel juhul on ametnikul õigus saada puhkust alates üleviimise päevast. Palk 1 Ametnikul on õigus saada teenistusülesannete täitmise eest palka alates ametikohale asumise päevast kuni teenistusest vabastamise päevani.\nTööaeg 1 Ametniku tööaeg on aeg, millal ta täidab teenistusülesandeid.\nÜldjuhul on tööaeg kaheksa tundi päevas. Summeeritud tööaja arvestuse korral arvestatakse ametniku tööaega seitsmepäevase ajavahemiku kohta kuni neljakuulise arvestusperioodi jooksul. Tööajakava tehakse ametnikule teatavaks hiljemalt kümme kalendripäeva enne arvestusperioodi või kalendrikuu algust. Töö tegemise aja piirang Tööaeg koos ületunnitööga ei tohi ületada keskmiselt 48 tundi seitsmepäevase ajavahemiku kohta kuni neljakuulise arvestusperioodi jooksul.\nTööaja korraldus 1 Ametnik täidab oma teenistusülesandeid ametiasutuse töökorraldusega ettenähtud ajal. Tööpäevasiseseid vaheaegu ei arvestata tööaja hulka, välja arvatud juhul, kui teenistusülesannete iseloomu tõttu ei ole võimalik vaheaega anda ning ametiasutus loob ametnikule võimaluse puhata ja einestada tööajal.\nValveaeg 1 Ametnik peab tulenevalt teenistushuvist olema ametiasutusele kättesaadav teenistusülesannete täitmiseks väljaspool tööaega edaspidi valveaegkui nimetatud kohustus sisaldub tema ametijuhendis. Ületunnitöö 1 Ametiasutus võib ametnikult nõuda teenistusülesannete täitmist väljaspool tööaega, kui teenistusülesanded tulenevad erakorralistest asjaoludest ja tuleb täita viivitamata.\nÜletunnitöö nõudmisel peab ametiasutus arvestama muid olulisi asjaolusid, mis võiksid takistada ületunnitöö tegemist, sealhulgas asjaolu, et ametnik kasvatab alla kolmeaastast või puudega alaealist last. Ööajal ja riigipühal tehtav töö 1 Ametiasutus võib ametnikult nõuda teenistusülesannete täitmist ööajal kell Ööajal töötamise korral peab täiendav vaba aeg moodustama vähemalt poole ööajal töötamise kestusest.\nRiigipühal töötamise korral hüvitatakse töötamine täiendava vaba ajaga riigipühal töötatud ajaga võrdses ulatuses.\nKeskmise tööaja arvutamisel arvatakse seitsmepäevasest arvestusperioodist välja tunnine periood iganädalast puhkeaega. Puhkeaeg 1 Ametnikul on tunnise ajavahemiku jooksul vähemalt 11 tundi järjestikust puhkeaega edaspidi igapäevane puhkeaeg.\nTööaja lühendamine Uusaastale, Eesti Vabariigi aastapäevale, võidupühale ja jõululaupäevale vahetult eelnevat tööpäeva lühendatakse kolme tunni võrra.\nPuhkus 1 Ametnikule kohaldatakse töölepingu seaduse §-des 54—71 sätestatud puhkuseregulatsiooni, arvestades käesolevas seaduses sätestatud erisusi.


Jaanuaris toimunud festival DocPoint Tallinn linastas maailma uuema dokumentaalloomingu kõrval ka populaarset eriprogrammi "Kadunud lindid", mille raames toodi 1945-1991. aastal loodud Eesti dokumentalistika põnevamad teosed arhiividest välja ning linastati neid filmilintidel autoriprogrammidena. Nüüd on nendest programmidest tehtud kitsam valik teemade kaupa ning ka kõik need dokumentalistikahuvilised, kes festivali ajal keskendusid uuema kino nautimisele, saavad tutvuda kohaliku filmiloomingu kurioossema küljega. Pärast linastust rändavad filmikoopiad taas arhiiviriiulitele.\nPoliitika programmis linastuvad peamiselt Tallinnfilmi vanemad propagandateosed, mille autoriteks Venemaalt Eestisse imporditud filmimehed. Hilisemast dokumentalistikast on tähelepanuväärne Reet Kasesalu film "Naine täna", milles Ita Everi diktorihääle abiga on loodud üllatavalt kaasaegne, ent ometi propagandamasinat rahuldav teos. Poeesiaprogramm ühendab mitmeid filmikunstilisi veidrusi filosoofilisemate teemadega nõukogude Eesti filmikunstis. Märksõna alla olme on koondatud okupatsiooniaja inimesi igapäevaselt puudutavad teemad nagu tühjad letid, uued kortermajad, alkoholism ja väljavaade jääda vallaliseks.\nProgramm linastub eesti keeles, mõned filmid sisaldavad subtitreerimata venekeelseid lõike.\nLinastuvate filmide ja autorite nimekiri: http://www.kino.ee/Events/EF100


Seminar: No aga motiveeri mind siis kuidagi! - Eesti Koolitus- ja Konverentsikeskus\nKas fraas „No aga motiveeri mind siis kuidagi!” tuleb Sulle tuttav ette? Oled sama lauset ise esitanud või on sellise sooviga hoopis Sinu poole pöördutud?\nKüll oleks hea, kui keegi teine saaks motivatsioonikriisi ajal meid innustada ja sütitada!\nKui motivatsiooni kontekstis räägitakse tihtipeale küll porganditest, küll šokolaadist ja kuigi esimene on tubli vitamiinipomm ning teine käivitab dopamiini tekitajana meie kehas energiad ja rõõmuhormoonid, siis antud interaktiivse, praktilise ning enese edukusele orienteeritud töötoa raames jäävad porgandid siiski peenrasse ja šokolaad poelettidele. Käsitleme motivatsiooni täiesti kalorivabalt, aga sellele vaatamata väga maitsvalt!\nSeminari eesmärk on käsitleda motivatsiooni kui oma edulugude põhikomponenti ning seminaril osalenu lahkub taskud pungil praktilistest tööriistadest. Seminari läbinu teab, kuidas motiveerituna, oskuslikult ja edukalt oma eesmärke saavutada.\nTöötuba fassiliteerib inimeste käivitaja Katri Delimoge.\nMis “imeloom” on motivatsioon?\nVälimine motivaator vs sisemine motivaator ehk mis käivitab ja mida käivitada?\nPiitsa, präänikut või mõlemat ehk mis paneb tegutsema?\nPopulaarseimad motivatsiooniteooriad ning nende väljundid praktikas\nÕpime “elevanti” ära sööma!\nMiks on oma „MIKS“ kõige alus ja kuidas seda leida?\nPraktilised ning päriselt toimivad tööriistad taskusse ja motiveerituna ning oskuslikult eesmärke saavutama!\nJa lõpuks teeme veel ka “deemonitele” (s.o fikseeritud mõttemallile) säru!\nSeminarile on oodatud juhid, keskastmejuhid, meditsiinitöötajad, spetsialistid ning kõik teised teemast huvitatud.\nKirjalikul teavitamisel 100% maksumusest kuni 28.02.2018; 50% maksumusest ajavahemikul 01.03 – 14.03.2018. Kui loobutakse hiljem kui 14.03.2018 osavõtutasu ei tagastata ning arve kuulub tasumisele. Vaidluste lahendamise kord: Kõik konfliktid ning arusaamatused koolitatava ja koolitaja vahel lahendatakse kirjalike läbirääkimiste teel. Kaebustele reageeritakse seitsme tööpäeva jooksul koolituste ja konverentside projektijuhi ning tegevjuhi poolt. Kui kokkulepet ei saavutata, kuuluvad vaidlused lahendamisele kohtu poolt seadusega sätestatud korras.


PR-sõda jätkub: õigusbüroo peab Yliopiston Apteekki hundiks lambanahas - Tervis\nMeditsiiniuudiste portaal Meditsiiniuudised avaldas Juha Hämälaineni kirja muutmata kujul:\nHelsingi Ülikooli apteegi (Yliopiston Apteekki, edaspidi YA) tegevus võib kvalifitseeruda Soome riigi ebaseaduslikuks riigiabiks ja tuua Soomele kaasa Euroopa Komisjoni uurimismenetluse koos riigiabi tagastamise ja kahju hüvitamise nõuetega.\nNegatiivse stsenaariumi võimalik mõju Soome maksumaksja rahakotile võib ulatuda kümnetesse miljonitesse eurodesse. YA on investeerinud jõuliselt Eestisse (Yliopiston Apteekki OÜ, juhatuse liige Reet Teng), kus see võib esile kutsuda konkurentsimoonutuse ja kahjustada kohalikku olukorda, mis on ühisturu reeglite järgi keelatud.\nSeda üllatavam on jälgida YA agressiivset lobi- ja meediakampaaniat Eestis YA kohaliku juhi Reet Tengi juhtimisel Eesti apteegituru liberaliseerimiseks, kus apteegiturg on juba täna tunduvalt liberaalsem kui Soomes. Seega võib Eesti jaoks olla tegemist hundiga lambanahas.\nSamas on see YA huve arvestades loogiline, sest riigiabi saanud äriühing on enamasti soodsamas konkurentsipositsioonis kui muud ettevõtjad.\nPiiriülesesest konkurentsi moonutusest kahju saanud osapooled võivad aga EL õiguse järgi nõuda kahju hüvitamist Soome riigilt. YA joaks halvemal juhul peab Soome riik Eestis tegutsevad YA tütarfirmad sulgema, riigiabi tuleb tagastada ning kogu teenitud tulu nõutakse Soome riigilt tagasi.\nSoome seaduse järgi võivad apteeki Soomes pidada proviisorid, kuid on kaks erandit: YA ja Ida-Soome Ülikool Kuopios. YA apteegid paiknevad nii Helsingis kui ka üle kogu Soome.\nSoome seadus kohtleb YA-d ülimalt soodsalt võrreldes teiste apteekidega – ravimiseadusesse on kirjutatud privileeg, millega YA-l lubatakse omada ühe üldapteegi kõrval tervelt 16 haruapteeki. Seega peab YA kokku 17 müügikohta.\nÜlejäänud apteegiomanikest on proviisoritel õigus omada vaid üks üldapteeki ja kuni kolm haruapteeki ja Ida-Soome Ülikoolil tohib olla vaid üks üldapteek. Rohkem ei ole kellelgi õigust Soomes apteeke pidada, sh Eesti äriühingutel.\nOlgu veel märgitud, et eraõigusliku apteegi puhul on haruapteegi tegevusloa andmine võimalik üksnes tingimusel, et vastavas geograafilises piirkonnas on nii vähe elanikke, et üldapteegi olemasolu ei ole õigustatud, kuid on vajadus ravimite järele. Soome apteekrid leiavad üsna üksmeelselt, et YA privileeg diskrimineerib teisi apteeke ja YA osutab ebaõiglast konkurentsi eraõiguslikele Soome apteekidele.\nSelle info valguses tundub YA jõuline kampaania apteegituru liberaliseerimiseks Eestis pehmelt öeldes silmakirjalik.\nVõimas äriprojekt õppe- ja teadustöö sildi all\nSoome ravimiseaduse § 42 lg 1 sätestab, et ravimite müügi kõrval on ülikooli apteekide funktsiooniks pakkuda praktikakogemust farmaatsiaõppe üliõpilastele ja viia läbi teadusuuringuid apteegiteenuste osas. Kui palju ressurssi on aga farmaatsiatudengitele õppe- ja teadustööks vaja?\nKahtlaselt mõjub YA apteekide suur arv ja turuosa võrdluses Ida-Soome Ülikooliga: viimasel on ainult üks apteek Kuopios ja tema turuosa Soomes tühine. Samas farmaatsiatudengite arv on Ida-Soome Ülikoolis mõne aasta tagustel andmetel vaid umbes 20% väiksem, kui Helsingi Ülikoolis.\nYA majandusnumbrid on muljetavaldavad: 2012. aasta käive oli 270,2 miljonit eurot ja netokasum oli 15,8 miljonit eurot. Eesti kõigi üldapteekide käive kokku oli 2012 aastal ainult 261 miljonit eurot. Helsingi Ülikool on suutnud Soome turust 10% moodustava “üliõpilaste praktikabaasi” muuta niivõrd võimsaks rahamasinaks, et isegi Soome on kitsaks jäänud.\nNäiteks Eestis on YA-l hetkeseisuga 11 apteeki ning soovitakse hoogsalt laieneda, kui asutamispiirang kaob. Ühtlasi töötatakse aktiivselt piirangute kaotamise nimel. Kui nii läheb, siis võib see olla Pyrrhose võit juhul, kui Euroopa Komisjon asja üles võtab. YA privileeg pole nimelt eriti põhjendatav avalike ülesannete mahuga – pole alust kohelda YA-d erinevalt Ida-Soome Ülikoolist.\nEt YA haruapteekide arv on liiga suur ega ole proportsioonis avalike ülesannete mahuga, näitab tegelikult kaks lihtsat fakti: 1) veidi väiksema üliõpilaste arvuga Ida-Soome Ülikool saab sarnaste ülesannete täitmisega hakkama kõigest ühes apteegis Kuopios; 2) YA investeerimisvõimekus ja laienemine välisturgudele näitab, et neile omistatud õppe- ja teadustöö privileeg on kaotanud algse tähenduse (õppe- ja teadustöö) ja muutunud tööriistaks äriliste ambitsioonide realiseerimisel.