Kuidas ravida düsgraafiat ja düsleksiat - Stress\nDüsgraafia on püsiv kirjutamishäire, mis on tingitud psüühiliste funktsioonide rikkumisest, mis reguleerivad rääkimise ja kirjutamise õppimise võimet. Kõrvalekalle avaldub tüüpilistes, pidevalt korduvates vigades, millest inimene ise lahti ei saa. Düsgraafia on väga levinud: seda esineb 53% -l lastest vanuses 8-8,5 aastat ja peaaegu 40% -l keskkooliõpilastest. Ja me ei räägi kole käekirjast, lohakast kirjutamisest ega õigekirjareeglite ja -määruste rikkumisest.\nAitame vanematel mõista, kas nende lastel on kalduvus düsgraafiale, ja räägime teile selle parandamise viisidest.\nPaljud vanemad leiavad, et nende laps ei oska kirjutamisoskust eriti hästi õppida, ja süüdistavad “tähelepanematuid” õpetajaid. Ja asjata. Düsgraafia imikutel areneb reeglina hiljem erinevate tegurite mõju tõttu palju varasemas eas. Nende hulgas:\nsünnitrauma või lämbumine sünnituse ajal;\nrasked nakkushaigused (entsefaliit, meningiit ja muud närvisüsteemi kurnavad haigused);\nOhus on lapsed, kelle vanematel on väike sõnavara, udune või vale kõne või nad lihtsalt ei viitsi beebiga suhelda. Kummalisel kombel esineb düsgraafia ka neil, kellega nad enne kooli astumist liiga aktiivselt õppisid, sundides neid assimileerima tajumiseks liiga keerulist teavet..\nKui teil on düsgraafia, siis ei tohiks loota, et laps probleemist "üle kasvab". Kirja püsivad rikkumised, mis ei ole seotud õigekirjareeglite mittetundmisega, nõuavad parandamist psühholoogi, logopeedi, õpetajate ja muidugi vanemate osalusel. Lisaks vajavad mõned patsiendid neuroloogi, otolarüngoloogi, rehabilitoloogi jne abi..\nRohked ja elementaarsed vead kirjalikult, et düsgraafiaga laps reeglina täiskasvanuid tüütab, seda enam, et düsgraafia tunnuseks on samade vigade püsiv kordamine. Kõige tavalisemad on järgmised:\nsegadus foneetiliselt ("g" ja "k", "d" ja "t", "b" ja "p") või graafiliselt ("w" ja "u", "x" ja "g") tähtede õigekirjas, "L" ja "m");\nsuurtähtede kirjutamine väiketähtede asemel (ja vastupidi);\nsilpide ümberpaigutamine sõnades;\nlisasilpide või -tähtede lisamine sõnadele;\nsõnade lõppude puudumine;\nüld-, arv- ja juhtumilõpude ebajärjekindlus;\nteksti struktuuri rikkumised, lauseliikmete puudumine.\nVahepeal ei tohiks düsgraafiaga lapsega tegeledes tormata ja ärrituda. Täiskasvanu peaks olema teadlik asjaolust, et lapse jaoks elementaarne ülesanne pole see. Vihase ja kannatamatu mentori olemasolu muudab olukorra ainult hullemaks ja suurendab vigade arvu..\nLaps peaks harjutama hästi ventileeritavas ja korralikult valgustatud ruumis. On oluline, et miski teda ei häiriks: peate arvuti ja teleri välja lülitama, eemaldama laualt mittevajalikud esemed, võimaluse korral paluma teistel pereliikmetel ruumist lahkuda. Erilist tähelepanu tuleks pöörata mööblile ja kirjatarbele: laud, tool, samuti pliiats või pliiats, millega laps kirjutab, peaksid olema võimalikult mugavad.\nDüsgraafiaga lapsel pole kirjutamisoskus tegelikult välja arenenud. Pikad seansid väsitavad teda, mistõttu on vajalikud regulaarsed 10-15-minutised pausid. Sel ajal saab ta joosta, juua klaasi mahla või süüa õuna, mängida. Te ei tohiks mingil juhul ühendada teksti kallal töötamist teleri vaatamise või arvutimängu mängimisega: lapsel on raske keskenduda.\nMängige oma lapsega\nNooremad õpilased saavad mängulises vormis teavet hõlpsamini teada. Kirjutamise õpetamiseks on palju meetodeid, kasutades mõistatusi, mõistatusi, värvimislehti jne. Loomulikult tuleb need valida individuaalselt; selle kohta on kasulik konsulteerida psühholoogi ja logopeediga.\nRääkige probleemseid sõnu\nEksperdid soovitavad lapsele üksikasjalikult selgitada iga sõna õigekirja, korrata seda valjult ja selgelt sõnastada probleemsed punktid. On oluline, et laps hääldaks ka silbides sõnu, mida ta kirjutab. Iga viga tuleks parandada, korrates sõna uuesti. Sel juhul edeneb asi aeglaselt, kuid lapse süüdistamine leidlikkuse puudumises on vastuvõetamatu: see võib kogu klasside mõju eitada..\nSõnavara rikkus, inimese üldine areng ja kirjutamise kvaliteet on otseses proportsioonis sellega, kui palju ilukirjandust ta loeb ja kui lihtsalt talle nimetatud protsess antakse. Düsgraafiaga laste jaoks on lugemine tavaliselt problemaatiline. Olukorda on raske parandada, sest suhtumine lugemisse kui raskesse, ebameeldivasse ja kasutusse okupatsiooni on juba 7-8-aastaseks kujunenud. Kuid isegi sellises olukorras peate proovima last raamatutest huvitada..\nAlustuseks sobivad novellid või luuletused, naljakad, meelelahutuslikud lood. Te ei saa sundida last lugema ja jätma ta selle tegevusega üksi. Parem korraldage näidud valjusti, ükshaaval või rollide kaupa. Vanemad peaksid seevastu tagama, et laps hääldaks hoolikalt kõiki sõnu ja pööraks tähelepanu nende õigele kirjapildile..\nPakkuge oma lapsele moraalset tuge\nDüsgraafia korral on lapsel raske koolis õppida. Ta kogeb õpetajate pidevat rahulolematust ja harjub pidama end eakaaslastest vähem edukaks. Jah, klassikaaslased kohtlevad teda mõnikord kaastundeta, mõnitades "rumalust", mis veelgi masendavam ja viib enesehinnangu languseni.\nSellises olukorras saab olukorda parandada või vähemalt probleemi raskust vähendada ainult vanemate armastus ja mõistmine. Täiskasvanud pereliikmed peaksid hoolitsema selle eest, et beebi saaks kogu vajaliku abi (tunnid spetsialistidega, olemasolevate haiguste diagnoosimine ja ravi, sõbralik suhtumine ülesannete täitmisel). Oluline on kiita beebit nii tihti kui võimalik, tähistada kõiki tema õnnestumisi ja mitte nuhelda teda vigade ja ebaõnnestumiste eest..\nEkspertide sõnul võib düsgraafiat registreerida üle 8-aastasel lapsel. Selleks ajaks on kirjutamise põhioskused tavaliselt juba välja kujunenud. Probleemi olemasolule viitavad tüüpilised, obsessiivselt korduvad kirjutamisvead. Need on peaaegu alati ühendatud halva sõnavara, kõnehäirete, halva mäluga. Lisaks düsgraafiale on neil lastel sageli hüperaktiivsus, kehv jõudlus ja keskendumisraskused..\nKõrvalekaldumine on parandatav, kuid paranduse määr sõltub otseselt lähedaste jõupingutustest. Oluline on mõista, et düsgraafia ei kao kunagi iseenesest. Mida kiiremini laps satub spetsialistide kätte ja mida hoolikamalt nende soovitusi järgitakse, seda parem on tulemus. On soovitav, et algkooli lõpuks oleks laps kirjutamisoskuse täielikult omandanud; vastasel juhul on probleemid järgneva koolituse ja sotsiaalse realiseerimisega vältimatud.\nDüsgraafia korral teevad lapsed kirjutamisel lihtsaid vigu, mis on tingitud ainult kõneaparaadiga seotud mittefataalsetest probleemidest..\nDüsgraafia on kirjutamise rikkumine, mis avaldub tähtede, silpide, sõnade asendamises või väljajätmises; sõnade seos lauses või nende vale eraldamine ja muud tüübid. Lihtsamalt öeldes teeb laps kirjutamisel arusaamatuid ja korduvaid vigu, mida ei saa kõrvaldada ilma spetsiaalse parandustööta logopeediga.\nTänapäeval on see kirjaliku kõne rikkumine lastel üha tavalisem. Uuringute kohaselt esineb düsgraafia lastel 80% kõigist juhtudest algklassiõpilastel ja 60% -l keskkooliõpilastel. Eksperdid seostavad sellist stabiilset kõnepuude vormi asjaoluga, et paljudel esimesse klassi astuvatel lastel on juba foneetiline-foneemiline häire või kõne üldine alaareng. Sellised rikkumised ei võimalda lapsel kirjaoskust täielikult omandada..\nVäljendunud kirjutushäirega on tavaks rääkida agraafiast ehk täielikust kirjutamisvõimetusest. Väga sageli kaasnevad kirjutamishäiretega lugemisvead (düsleksia või aleksia).\nSeda tüüpi rikkumisega kaasneb foneemilise äratundmise rikkumine. Laps ei pruugi eristada täishäälikuid, mis on kõlalt lähedased, näiteks: oh (golobi - tuvid), pehmed ja kõvad konsonandid (shlapa - müts, klukva - jõhvikas, läige - lühter, albom - album), segadust tekitavad ja kurdid (dikteerimine - dikteerimine), naztupila - see on tulnud), susisevad ja vilistavad helid (masina - auto, baklazan - baklažaan), keerulised helid (affrikates) koos komponentidega, näiteks: c-s, c-t, ch-t, ch-sch. Akustilise düsgraafia korral hääldab laps ise helisid õigesti ja tema kuulmine on säilinud.\nAgrammaatilise düsgraafia määrab kõne leksikaalse ja grammatilise aspekti ebatäiuslikkus. Sellisel juhul ei saa lapsed paljusid sõnu õigesti kasutada. Näiteks on nad maasikatega tuttavad, nad sõid seda, kuid mainisid seda sõna oma kõnes harva, erinevalt sõnast maasikas, nii et sõna maasikas hakati asendama maasikaga. Nendel lastel on keeruline valida sõnadele antonüüme ja sünonüüme, kirjeldada objekte, nimetada rohkem kui viit toimingut, mida objekt saab teha.\nKirjalikes töödes jälgime suulise kõne ebatäiuslikkust, kui laps moodustab vigadega mitmuse vormi (kalasupp, puit, vaht, varrukad), siis kirjutab ta samamoodi.\nSeda tüüpi düsgraafiat põdevatel lastel on probleeme nimisõnade (pesad, kitsed), eesliiteliste verbide (suruge edasi - lukustage, vaadake välja - vaata), suhteliste omadussõnade (metall, nahk, karusnahk, mitte vaimne, nahk ja karusnahk) vormis, kõne eri osade (ilus tass, sinine meri, poiss oli minemas) ühtlustamisel, eessõna- ja juhtumikonstruktsioonide õiges kasutamises.\nNäiteks “poiss vaatas puust välja”, “auto sõitis teel”, “laual oli lamp”. Seda tüüpi düsgraafia puhul on raskusi keeruka ülesehitusega lausete koostamisel, lause liikmete vahele jätmisel, selles olevate sõnade järjestuse rikkumisel. Sageli leitakse selliseid kõrvalekaldeid kakskeelsetes peredes, kus vanemad räägivad erinevaid keeli, laps peab rääkima paralleelselt vene keelega ka võõrkeelt..\nSee juhtub siis, kui lapsel on suulise kõne puhul heli häälduse rikkumine. Laps räägib ja räägib endaga sõnu, kui neid kirjutab. Näiteks ei häälda ta helisid selgelt tähtedega, z, ts, mis tähendab, et ta võib rahulikult kirjutada mitte "naljakas jänes", vaid "sabav jänes".\nSeda tüüpi düsgraafia on laste teostes väga levinud, see on seotud selliste protsesside nagu taju, analüüs ja süntees ebatäiuslikkusega. Õpilasel on raske kindlaks teha, kas silpis, sõnas või mitte, on kindel heli, nimetada oma kohta sõnas, näidata seda numbriga, nimetada kõik sõnas olevad helid järjestikku. Näiteks mitte [z, p, y, w, a], vaid [z, p, w]. Sellistel lastel on raske välja mõelda etteantud heli või teatud arvu helisid. Sageli on neil keeruline häältest sõna kokku panna, eriti kui need on antud vales järjekorras (k, a, h, e, p, l, o - peegel).\nNende laste jaoks on raske eristada selliseid mõisteid nagu heli, täht, silp, sõna, lause, tekst. Kirjalikult võime jälgida tähtede, silpide, sõnade (riik - riik, kloon - kloun) väljajätmist, tähtede, silpide lisamist (kevad - kevad, katedraal - kogunemine), tähtede, silpide (kulbok - pall, motolok - haamer) ümberkorraldamist, segamist tähel või silbil (torustik - torustik, kask - kask), puudulik sõnade kirjeldus (ajakirjad - pood, ilusad - ilusad), pidev või eraldi sõnade kirjapilt (astus - astus, vsko chil - hüppas üles, kase alla - kask, udom - kl. majad). Probleemid ettepaneku piiride kujundamisel.\nDüsgraafia arengu põhjused võivad olla nii traumad või aju haigused kui ka sotsiaal-psühholoogilised tegurid. Paljud eksperdid märgivad selle haiguse pärilikku eelsoodumust. Mõne üksiku ajupiirkonna alaareng edastatakse lapsele geneetiliselt vanematelt. Sugulaste vaimne haigus võib olla ka lapse düsgraafia eelduseks..\nTeadlased, kes uurivad selle häire etioloogiat (kreeka keeles - põhjuste doktriin), märgivad teadlased patoloogiliste tegurite olemasolu, mis mõjutavad last nii sünnieelse ja -järgsel perioodil kui ka sündimise ajal. See hõlmab nakkusi ja muid haigusi, mida naine raseduse ajal kannatab, ema halvad harjumused, varajane ja pikaajaline toksikoos, vastsündinu sünnitrauma, kiire või pikaajaline sünnitus, asfüksia (hapnikunälg), meningiit, peavigastused, lühike periood raseduste vahel (vähem kui poolteist aastat) ) jne.\nDüsgraafia põhjused võivad olla nii orgaanilised kui ka funktsionaalsed. Funktsionaalsed põhjused jagunevad omakorda sisemisteks, näiteks pikaajalisteks somaatilisteks haigusteks, ja välisteks - teiste vale keelega seotud kõne, sagedane beebiga lisamine, verbaalse suhtluse puudumine temaga, tähelepanematus lapse kõne arengule, kakskeelsus perekonnas jne. Eksperdid viitavad riskitsooni lastele, kelle vanemad hakkasid neid juba varakult õpetama lugema ja kirjutama laste täieliku psühholoogilise ettevalmistuseta.\nLapse düsgraafiat ei ole nii lihtne iseseisvalt määrata. Mis on düsgraafia, õpivad vanemad reeglina ainult laste õppimise ajal põhikoolis, kui nad alles kirjutama õpivad. Ekslikult võib kirjaliku patoloogilise rikkumise segi ajada keelenormide valdamise alguse või lihtsa grammatika teadmatusega..\nDüsgraafiaga kirjutamisel tehtud vead ei ole kuidagi seotud lapse võimetusega õigekirjareegleid rakendada. Neid vigu on palju, sama tüüpi ja omapäraseid. Tähtede asendamine, sõnade kindla ja eraldi kirjapildi rikkumine, sõnade tähtede ja silpide väljajätmine ja ümberkorraldamine, sõnade vale muutmine ja uute sõnade moodustamine, tähtede õigekiri - need sümptomid peaksid hoiatama nii kooli õpetajaid kui ka vanemaid.\nSeega avaldub akustiline düsgraafia lastel varases eelkoolieas. Kui laps ei erista 7. eluaastaks akustikas lähedasi helisid, siis järgneva kirjutamise õppimise ajal vahetab ta sageli ühe tähe teise vastu.\nVeel üks vähearenenud kirjakeele sümptom on loetamatu käekiri. Need lapsed kirjutavad väga aeglaselt ja ebaühtlaselt. Sageli kõikuvad tähtede kõrgus ja laius, muutes suurtähed väiketeks ja vastupidi. Kui kooli õpetaja seda probleemi näeb, saab ta rääkida selle olemasolust..\nDüsgraafia diagnoosimine taandub suulise ja kirjaliku kõne uurimisele ning selle analüüsile. Saadud tulemuste põhjal on ette nähtud rikkumise parandamine logopeedilise töö vormis.\nLapse foneemiliste protsesside seisundi ja hääliku häälduse, tema sõnavara ja kõnekirjaoskuse hindamine on kohustuslik. Pärast suulise kõne põhjalikku uurimist jätkavad spetsialistid kirjutamise analüüsi. Selles etapis kirjutab düsgraafia all kannatav laps või täiskasvanu trükitud või kirjutatud teoseid ümber, kirjutab dikteeritud tähti, silpe, sõnu, analüüsib mitmesuguste heli- ja silbistruktuuriga sõnu. Neile antakse harjutusi sõnadest lausete tegemiseks, moondunud lausetest, lugemisülesannetest jne..\nKui leitakse, et lapse kirjalik kõne on arenemata, tekib vanematel kohe küsimusi, kuidas düsgraafiat ravida, mida selle häirega teha ja kas täielik korrigeerimine on võimalik. Spetsialistide pädeva lähenemisviisi korral on vanemate ja õpetajate toetus nooremate õpilaste düsgraafiast ülesaamiseks võimalik.\nVanemad peaksid olema kannatlikud, kuna see protsess lapse düsgraafia ületamiseks on aeglane. See võib võtta kuid ja mõnikord aastaid vaevarikas töö. Vanemate lastega on raskem töötada, kuna koos kirjutamisprobleemidega tekivad muud sellega kaasnevad kõrvalekalded.\nSellise probleemi nagu düsgraafia lahendamine ei ole võimalik kiiresti ja üksi. Võimalik, et düsgraafia korrigeerimiseks vajab laps kitsaste spetsialistide, näiteks neuropsühholoogi, psühhoterapeudi, lastepsühholoogi abi. Raskema kirjutamispuudega laste kõnekool on sobivam ja produktiivsem kui tavaline.\nPõhilise panuse haiguse korrigeerimisse annab pädeva logopeedi töö. See spetsialist teeb harjutusi heli hääldamise, kõne leksikaalse ja grammatilise struktuuri, foneemilise äratundmise, sõna helisilbilise struktuuri, ruumiliste esituste, motoorsete oskuste ja muude psüühiliste funktsioonide lünkade täitmiseks..\nspetsiaalsed kirjalikud harjutused, mille eesmärk on tuvastada, eristada sarnaste tähtede elemente optilises düsgraafias;\neriline töö, mille eesmärk on kõne leksikaalse ja grammatilise struktuuri kujundamine;\nhalva häälduse halvenemise korral antakse ülesandeid helide sõnastamiseks, kõnes automatiseerimiseks ja hääldamisel sarnaste helidega eristamiseks. Näiteks heli [l] moonutatud häälduse korral ei ole see mitte ainult pandud ja automatiseeritud, vaid ka eristatud helidest: [l ’], [p], p’] ja [v], kui laps ajab need suulises kõnes segamini..\nDüsgraafia orgaaniliste põhjuste esinemisel võib osutuda vajalikuks uimastiravi. Raviarst võib määrata taastusravi massaaži, füsioteraapia harjutuste, füsioteraapia vormis. Need ravimeetodid aitavad ravida orgaanilist põhjust, võimaldades logopeedil häire kõrvaldada..\nMotoorika treenimiseks kasutage harjutust Labürint, kui last kutsutakse pideva joone joonistamiseks. Sellisel juhul peaks laps liigutama ainult oma kätt, ärge laske tal lehe asukohta muuta. Objektide ja tähtede leidmine krundipiltidelt. Graafiliste diktaatide joonistamine ja varjutamine.\nHarjutused, mille eesmärk on häiritud kõnehelide õige ja selge hääldamine. Täiskasvanu ja laps otsivad etteantud heli jaoks esemeid, määravad heli koha sõnas, mõtlevad välja sõnad, laused antud heli jaoks, õpivad luuletusi ja keeleväänajaid.\nMängud ja ülesanded kõne leksikaalse ja grammatilise struktuuri kujundamiseks, näiteks: "Öelge vastupidist", kui peate valima vastupidise tähendusega sõnad või fraasid. Või "Leia kogu", kus lapsel palutakse mõistatada ja joonistada objekt selle osadesse. Näiteks: põhi, kaas, seinad, käepidemed on silmade pann, ripsmed, otsmik, nina, suu, kulmud, põsed on nägu. Mõistatavad sõnade üldistamiseks koos eesmärgi, asukoha, olukorra nimega, milles objekt asub. Näiteks: nad kasvavad aias või metsas, küpsetavad neist kompotte ja moose, kasulik on süüa toorelt - marju.\nHarjutused foneemilise süsteemi moodustamiseks lapsel. Heli koha (alguses, keskel, lõpus) määramine kala, orava abil. Kala lõigatakse või tõmmatakse ja jagatakse kolmeks osaks: pea on sõna algus, keha on keskmine, saba on lõpp. Ketimäng, kui täiskasvanu nimetab sõna, näiteks bussi, ja laps mõtleb viimase heli, näiteks "kelgu" jaoks välja oma. Võidab see, kes seda ketti ei lõhu. Viimase silbi jaoks saate valida ka sõna, näiteks kala - vanaema - puder jne..\nKirjaliku kõnehäire ennetamine taandub lapse kõrgemate vaimsete funktsioonide tekkimisele enne, kui ta hakkab kirja valdama. Klassid ja harivad mängud lastega peen- ja raskemotoorika arendamiseks, tähelepanu- ja mälumängud, väikelaste mõtlemise arendamise harjutused, tunnid mis tahes muusikainstrumendil - need on parimad ennetusmeetmed.\nKuidas õpetada last mõtlema, arendada tema intellekti ja mälu? Lapsega on palju mängutegevusi, mis on suunatud vaimsete funktsioonide arendamisele. See on püramiidide ja kuubikute koostamine, pesitsevate nukkude ja mitmesuguste konstruktorite korjamine, luuletuste ja muinasjuttude lugemine, piltide valimine etteantud heli- või leksikateemal (köögiviljad, puuviljad), mõistatuste ja mõistatuste arvamine, nööri või pitsi väikeste esemete panemine, erinevate kujundite ja värvide sorteerimine nupud või nendel eesmärkidel igasuguste sorteerijate kasutamine, teraviljaga mängimine, erinevuste leidmine, mitmesugused mängud esemetega, näiteks: pange karu laua alla, võtke laua alt, tõstke voodi kohale, istuge toolide vahele jne..\nAlkoholisõltuvus on tõsine haigus ja terav sotsiaalne probleem. Selle kõige kohutavam vorm on alkoholism, mis areneb lastel. Varases eas ei tööta keha piisavalt tõhusalt, suunates ressursse elundite ja süsteemide lõplikule moodustumisele.


Ruhnu vallavanema kohusetäitja on Andre Nõu - meiemaa.ee\nRuhnu vallavanema kohusetäitja on Andre Nõu\nRuhnu vallavolikogu otsusega töötab alates 3. augustist kuni uue vallavanema valimiseni vallavanema kohusetäitjana Andre Nõu.\nNõu, kes ameti poolest on Ruhnu muuseumi töötaja, ütles Meie Maale, et ise ta vallavanema konkursil ei osale ning täidab vallavanema kohuseid vaid kaks nädalat.\n“Ega ma ise ei nõustunud, aga olude sunnil täidan lünga, sest muud ei jäänud üle,” tõdes Nõu. Isegi kui peaks juhtuma, et konkursiga sobivat kandidaati ei leita ja talle peaks tehtama ettepanek vallavanema kohale asuda, ei oleks Nõu nõus. “Mitte mingil juhul, sellist raha ei ole maailmas olemas. Mulle lihtsalt ei meeldi see amet,” tunnistas ta.\nVallavanema kandidaadi leidmiseks kuulutati välja konkurss, kuhu saab kandideerida homme viimast päeva. Eilse seisuga oli konkursile laekunud viis avaldust. Meenutuseks tasub mainida, et 2014. aastal kandideeris Ruhnu vallavanemaks 33 inimest.\nRuhnu praegune vallavanem Jaan Urvet lahkub omal soovil ametist 21. augustil.\nPetukõned võtavad erinevat vormi (7)\nJalgratturid saavad Kuressaares oma rajad (18)


23. september 2008 - 14:14:09\t· Otselink\nma vaatan et joonistusi on väheseks jäänud. otsustasin siis ühe tutoriali siia lisada:\nJänese joonistamise tutorial:\n1. Ava photoshop. Tee uus pilt: File/New\n2. Joonista jänes\n3. talleta: file/save\n4. uploadi ja postita siia\n23. september 2008 - 17:56:01\t· Otselink\nVaatasin, et su üks teos meenutab minu 2002 aasta joonistust, see hunt lõuad lahti. Ei räägi maha tegemisest vms, lihtsalt hea vaadata kui mulka sääraseid skille oleks, et milline oleks see välja näinud :P\n24. september 2008 - 16:24:35\t· Otselink\nPoint selles, et peaks sõbralt digilaua ära tooma, saaks sellega ka midagi uut proovida.\nToo hundi värvi puudus jäi ka skillide taha...\nP.S. Skännitud pilt.\n24. september 2008 - 16:26:41\t· Otselink\nhehe, hea tutorial\n25. september 2008 - 23:16:32\t· Otselink\nsheff. ma arvasingi et tutorial kulub ära\n26. september 2008 - 13:37:53\t· Otselink\npea osa jäi veits segaseks selles tutorialis... a muidu jah... positiivne\n02. oktoober 2008 - 22:44:29\t· Otselink\nkah mustvalge jänes\n15. oktoober 2008 - 18:21:23\t· Otselink\nkuna sain lõpuks ebayst ufouria kätte!\n15. oktoober 2008 - 19:11:53\t· Otselink\nA tegemist ei ole joonistuse vaid fotoga. Ses mõttes et fotot veidi muditud, mitte seukest tegelast pildistatud\n16. oktoober 2008 - 17:23:04\t· Otselink\n17. oktoober 2008 - 16:55:49\t· Otselink\n17. oktoober 2008 - 16:56:12\t· Otselink\nväärt kraami on lisanudnud :o\n22. oktoober 2008 - 00:42:05\t· Otselink\n29. oktoober 2008 - 21:53:07\t· Otselink\nnoh nii pooliku siis paned? ainult krae on ju paksuks renderdatud ja ülejäänud väga poolik. Tee lõpuni koos tausta ja valgusallikatega.\n30. oktoober 2008 - 09:19:51\t· Otselink\ntahtejõudu ei ole... kunagi hiljem ehk.\n30. oktoober 2008 - 09:28:49\t· Otselink\n30. oktoober 2008 - 12:19:02\t· Otselink\n30. oktoober 2008 - 13:07:39\t· Otselink\nOleks selline küsimus, et kas kellelgi on jagada häid linke, kus saaks end harida just varjutamise ning valgusega arvestamise asjus. Arvan, et joonistada nagu pisut mõistan, wacom ka nagu olemas kuid kõik joonistused on jäänud poolikuks just seetõttu, et nad pencilist kaugemale väga ei jõua või siis rikun pildi just värvimisega ära :(\nÄrge nüüd karjuma hakake :) Või olete Te kõik selle oskuse niiöelda "loomulikult" saavutanud? Või olete kasutanud mingeid abimaterjale niiöelda.\nKunstiharidust mul ei ole ning seetõttu ilmselt ka paljud põhitõed puudu. Joonistada aga meeldib väga.\nPS! Joonistamiseks kasutan Alias Sketchbooki\n30. oktoober 2008 - 13:28:30\t· Otselink\nvaata siit foorumitest\nja siit tutoriale\n30. oktoober 2008 - 13:51:14\t· Otselink\nee, kass, proovi mustvalgelt joonistada/värvida, nii saab kõige kergemini valgust, varje kontrollida ja õppida, okei. ja püüa aru saada kuidas need ka töötavad, mis pole üldse raske ega uus, kuid tasub igal sammul meeles pidada. imo, annab see dvd väga hea ülevaate\n30. oktoober 2008 - 14:59:27\t· Otselink\nvana tõde: valgus soe, vari külm ja vastupidi ...\n30. oktoober 2008 - 15:08:10\t· Otselink\nnja aga väga kiirelt võib kõik peapeale minna. seega jh, basic oleks vajalik.\n30. oktoober 2008 - 15:33:25\t· Otselink\nja postimata ei saa jätta ka seda http://pixel.ee/f_postid.php?lemmik_teema=1036,531\n30. oktoober 2008 - 15:37:21\t· Otselink\n30. oktoober 2008 - 17:00:10\t· Otselink\nsee on hull vend jh...uskumatult visa, arvestades et progressi pmst ei toimu, kahju veits :/\n30. oktoober 2008 - 17:16:32\t· Otselink\nilusaid asju näeb siin. pixeli magus taasavastus. tore näha vanasid kalasid või vanu kalu. ma ei tea kuidas käänata.\n11. november 2008 - 11:20:12\t· Otselink\nei oska keelt enam jh. :(\n11. november 2008 - 13:23:42\t· Otselink\npõhikooli tasemest pole kaugemale jõudnudki.\n11. november 2008 - 14:22:30\t· Otselink\n14. november 2008 - 12:20:22\t· Otselink\nMeil oli siin juba üks "digitaalsed visandid 2" ju... mis te sellest vanast üldse üles soojendasite? Nüüd Tõnis ajas kõik sassi ka krt.... on siis vaja või? Niigi on majanduslangus ju!\n10. märts 2009 - 16:45:22\t· Otselink\n:) no hei las seffid nimetavad uue numbriga 3 ja asi korras\n10. märts 2009 - 17:33:14\t· Otselink\n12. märts 2009 - 21:26:57\t· Otselink\njess, ära tuli :)\n12. märts 2009 - 23:29:41\t· Otselink\n18. märts 2009 - 13:18:52\t· Otselink\nhaha, jänes - klassika\n24. märts 2009 - 19:18:07\t· Otselink\ntulenevalt viimasest eesti pildist, see narva kindlus? :)\n25. märts 2009 - 00:57:56\t· Otselink


MINU AEG STONEHENGES OLI NII, ET ELASIN (SüRREAALSET) SUVE PööRIPäEVA ööD - LOODUS\nSuvine pööripäev Stonehenges: mida peate teadma\nTere tulemast! Aeg kogub andmeid parima sisu, teenuste ja isikupärastatud digitaalsete reklaamide edastamiseks. Oleme partneriks kolmandate osapoolte reklaamijatega, kes võivad kasutada jälgimistehnoloogiaid teabe kogumiseks teie tegevuse kohta saitidel ja rakendustes seadmetes, nii meie saitidel kui ka Internetis.\nTeil on alati võimalus kogeda meie saite ilma isikupärastatud reklaamideta, mis põhineb teie veebibrauseritegevusel, külastades iga oma brauseri või seadme DAA lehte Tarbijavalik, NAI veebisaiti ja / või ELi veebivalikute lehte. Mobiilirakenduse tegevusel põhineva isikupärastatud reklaami vältimiseks saate siin installida DAA rakenduse AppChoices. Lisateavet oma privaatsusvalikute kohta leiate meie privaatsuseeskirjadest. Andmesubjekti taotluse saate esitada igal ajal. Isegi kui otsustate, et teie tegevust ei jälgi reklaamiteenuste pakkumine kolmandate osapoolte poolt, näete meie saidil endiselt isikupärastamata reklaame.\nSuvine pööripäev Stonehenges\nArvatakse, et Stonehenge'is asuvad hiiglaslikud kivid on samas kohas seisnud aastast 3000–2000 eKr ja nad on paigutatud vastavusse päikesetõusuga talvisel ja suvisel pööripäeval, mistõttu on kivid iga-aastaseks valitud asukohaks pidustused. See on ainus aastaaeg, kus saate selle iidse monumendi juures kividega lähedale ja isiklikult ringi liikuda.\nKui teil õnnestub rahvahulgad maha lüüa (neljapäeval, 21. juunil võib päikesetõusuks koguneda kuni 20 000 inimest) ja asute end Stonehenge'i monumendi õigesse kohta, näete, et päike tõuseb otse Kreeni kohale, just kirde ringist väljas. Kas soovite seal olla? Siit peate teadma ...\nSissepääs Stonehenge'is toimuvale suvisel pööripäeval on tasuta. Parkla avatakse kolmapäeval, 20. juunil kell 19.00, mil avaneb ka juurdepääs monumendi väljakule. Päikeseloojang on 20. juunil kell 9.26 ja päikesetõus 21. juunil on kell 4.52. Monumendiväljak sulgub kell 8, autoparkla vabastatakse kella 12ks.\nÄrge unustage enne külaskäiku läbi lugeda sisenemistingimused, mis sisaldavad reegleid alkoholi, matkavarustuse ja tulekahjude kohta.\nMis on suvine pööripäev?\nIlmutajad tervitavad suvist pööripäeva Stonehenges. Reuters / Toby Melville\n21. juuni tähistab punkti aastas, kus Maa põhjapoolus on kallutatud kõige kaugemale päikese poole. See toimub kindlal kellaajal, sel aastal kell 11.54 EDT, kuid inimesed tähistavad seda terve päeva.\nPõhjapoolkeral on suvisel pööripäeval kõige rohkem päikesevalgustunde ja lühimat ööd. Sellistes kohtades nagu Rootsi, Norra ja Island on neil keskööpäike, mis tähendab, et päike ei looju. Lõunapoolkeral on aasta lühim päev.\nAstroloogilises mõttes tähistab suvine pööripäev põhjapoolkera jaoks kevade lõppu ja suve algust. Meteoroloogilises mõttes algas suvi tegelikult 1. juunil ja lõppeb 31. augustil.\nKus saab suvisel pööripäeval otseülekannet teha?\nInglismaa Heritage, mittetulundusühing Ühendkuningriigis, elavad suvised pööripäevad Stonehengest. Maamärk on iidne eelajalooline maailmapärandi nimistus ning jaanipäeva kummardamise ja tähistamise koht tuhandete aastate jooksul.\nSaate häälestada saadet, mis näitab 21. juunil tõusvat päikest, English Heritage'i YouTube'i kanalil. Mittetulundusühingu Twitter jagab ka saidi otsevärskendusi.\nSamuti saate Stonehenge'is otseülekannet vaadata Periscope'is.\nNew Yorgi Time Square korraldab ka suvise pööripäeva joogapäeva, mida saate otseülekandena vaadata Earthcami abil.\n2018. aastal voogesitas robotteleskoobi veebisait Slooh suvisel pööripäeval otseülekannet. Siiski pole ta veel teatanud, kas kavatseb seda sel aastal uuesti teha. Veel üks reaalajas voog, Dronehenge, on ka varem Stonehengest päevast striiminud, kuid pole kindel, kas ta seda sel aastal teeb.\nNewsweek on pöördunud mõlema teenuse poole kinnituse saamiseks.\nSamuti on YouTube'is mitu videot jaanipäeva lõkke ehitamisest Norras Aalesundis Slinningenis, kuid pole selge, kas lõkke põletamine toimub otseülekandena.\nNii et kutid, postitage siia, kui lähete Stonehengesse, teie mõtted Stonehenge'i pööripäevade kohta nii sellel aastal kui ka minevikus ning kohtumisplaanid jne.\n5:44, 12. juuni 2009 PST (püsilink)\nAutor: Jerry Chandler (2562 postitust)\nJerry Chandler armastab aknaistmeid - ahvenat, millel on kõigest 35 000 jalga vaade. Tema lemmikkohad: San Francisco ja London peaaegu igal ajal aastas, sügis Manhattanil ja talvel mererand. 30 aastat auhinnatud lennundus- ja reisikirjutaja, tema eesmärk on tutvustada igale oma lapselapsele nende esimest lendu.\n10. Stonehenge pööripäevafestival\n18. – 21. Juunini toimuv 10. Stonehenge pööripäevafestival on rahvateemaline festival, mille kulminatsiooniks on pööripäeva tähistamine Stonehenge'is. Festivali sait asub Salisbury tasandiku keskel ja festivali viimasel õhtul pakuvad korraldajad teie piletiga privaatset bussiühendust, mis viib teid inglise pärandi hallatavasse Stonehenge'i maailmapärandi nimistusse pööripäeva pidustused. Oodatud on tasuta joogatunnid, reiki tervendav telk ja eklektiline muusikapakkumine. Lisateavet leiate saidilt solsticefest.co.uk\nKolm pistoda on ideaalne peatuspaik enne või pärast suve pööripäeva vaheaega\nVaid 25 minutit Stonehengest maanteel asub The Three Daggers, mis pakub tipptasemel toite, viietärnihotelli majutust, lisaks kohapealset spaa ja mikroveine. See on ideaalne koht, kus stiilselt taastuda pööripäeva suvisest pidustustest.\nThe Three Daggers on kiviviske kaugusel Salisbury tasandikust. See on klassikaline inglise pubi, mis asub Edingtonis Wiltshire'i südames. Algne sait pärineb enam kui 300 aastast ja siin asub nüüd pere- ja koerasõbralik pubi, mis on nii kohalike kui ka piirkonna külastajate lemmik. Kohapeal leiate hästivarustatud talupoe, mikropruulikoda ja spaa-aida (kus kuuma kivimassaaž on kohustuslik, eriti kui olete öö veetnud Stonehenge'is suvepäeva pööripäeval). Kõrtsis on pubi kohal kolm en-suite kaheinimese magamistuba, mis kõik on ühiselt kasutanud hubast puhkeruumi ja köögiosa koos värskelt küpsetatud leivaga koos tee- ja kohvivalmistamisega. Samuti leidub külalistele rohkesti Hunteri kaevusid, kus külalised saavad laenata mudaste maa-jalutuskäikude jaoks uimastataval ümbritseval maal, mis hõlmab Salisbury tasandikku ja Westbury valget hobust.\nÜlimalt gruppidele pääsemiseks broneeri uusim pakkumine Hillside Cottage and Spa's, kus on veel kuus tuba, mida saab broneerida eraldi või eksklusiivseks kasutamiseks. Hillside külalistel on eksklusiivne juurdepääs privaatsele auru- ja saunamajale, kus on välistingimustes sukelduv bassein ja kümblustünn, lisaks Trailhead Lodge, luksusliku mängude tuba-cum-mees-koobas.\nJa kui teie Stonehenge'i visiit sarnaneb iidsete kiviringidega, ärge unustage planeerida reisi Aveburysse, mis asub vaid poole tunni kaugusel Kolmest pistodast - teisest maailmapärandi nimistust ja koduks muljetavaldavale neoliitikumite kangasmonumendile - tegelikult , Suvise pööripäeva pidustused Avebury's toimuvad kindlasti, oh, kiikumine, ka.\nAh, kui sa oled “kohalik”, kas sa oskad öelda, mis see kõik oli?\nVeel fotosid ja mõtteid tuleb oodata, kuni aju taas töötab. (Ma usun, et see on palju jahutatud.) Esialgu mõeldes pidas pilvede tõttu päikesetõusu mitte päris pettunud. (Eriti kuna me eelmine kord Stonehengesse läksime, nägime imelist, nii et minu ootused olid (kuni?) Kõrged.)\nvanused tagasi (permalink)


Laste huvi äratamiseks liivamängude vastu võib kasutada erinevaid võtteid\n• Liivale joonistamist\n• Mustrite moodustamist loodusmaterjalidest\nVärvide valik polnud vanasti väga lai, kuid see-eest tähendusrikas. Põhivärvustest (toonidest) on vanimad valge, must, kollane, roheline, pruun ja madarapunane. Sinine värvus võeti kasutusele 19. sajandi algul, kui hakati sisse tooma sinikivi. Värvimise kunsti pärandati edasi põlvest põlve. Veel 19. sajandi keskel värviti Eestis lõngu ja kangaid taimevärvidega, kuid 19. sajandi teisel poolel asusid keemilised värvid taimevärvide asemele.


Analüüs: kohtu omavoli abielu mõiste moonutamisel • Objektiiv\nArvamus » Analüüs: kohtu omavoli abielu mõiste moonutamisel\n7. veebr. 2017 Varro Vooglaid\nSAPTK juhatuse esimees Varro Vooglaid analüüsib kriitiliselt hiljuti avalikkuse ette jõudnud kaasust, kus Tallinna Ringkonnakohtu otsuse tulemusena kanti Eesti rahvastikuregistrisse esmakordselt abieluna välismaal sõlmitud homoseksuaalide liit.\nVooglaiu hinnangul lähtus Tallinna Ringkonnakohus oma otsuses mitte kehtivast õigusest ja seadusandja tahtest, vaid pigem ideoloogilisest ambitsioonist astuda seadusandja eest poliitilised sammud selleks, et Eesti ühiskond liiguks nn homoabielude täieliku seadustamise poole.\nKuigi ringkonnakohtu otsust ei ole enam võimalik tühistada, sest sotside juhitud siseministeerium jättis selle edasi kaebamata, on võimalik kõrvaldada selle kohtuliku omavolitsemise tagajärjed. Selleks tuleks astuda seadusandlikud sammud täpsustamaks Eestis kehtivat õigust selgesõnaliste formulatsioonidega, mis välistaks ringkonnakohtu poolt rakendatud tõlgenduste kordamise, laiendamise ja rakendamise. Selleks teeb Vooglaid ettepaneku muuta rahvusvahelise eraõiguse seadust ja ka põhiseadust, tagades niimoodi, et Eesti õiguses käsitletaks abieluna üksnes mehe ja naise vahelist liitu, nagu on olnud seadusandja tahe.\nVastutus nende sammude astumise eest lasub ennekõike peaminister Jüri Ratasel, kes on valitseva koalitsiooni juht. Kui neid samme aga ei astuta, hakkab kindlasti kasvama homoaktivistide ja nende liitlaste surve liikuda Eestis täieliku “homoabielu” seadustamise poole, nii, et lisaks välismaal sõlmitud “homoabielude” tunnustamisele abieluna saaks “homoabielusid” sõlmida ka Eestis.\nPDF-vormis ja veidi täiendatud kujul saab kommentaari vaadata SIIT.\nJaanuari lõpus tõi ETV saade “Ringvaade” avalikkuse ette juba pikemat aega väldanud, ent avalikkuse eest varjus hoitud kohtuprotsessi, mille tulemusena kanti Rootsis sõlmitud “homoabielu” Eestis rahvastikuregistrisse. Kaasus sai alguse homoaktivist Reimo Metsa poolt 2015. aasta augustis Ats Jooritsa nimel esitatud kaebusest ning omab põhimõttelist tähtsust, sest tegu on esimese korraga, kui Eesti õigussüsteem on tunnustanud samast soost isikute vahelist liitu abieluna.\nTäpsemalt otsustas Tallinna Ringkonnakohus eelmise aasta novembri lõpus, et Harju Maavalitsuse keeldumine Rootsis sõlmitud “homoabielu” rahvastikuregistrisse kandmisest ei olnud põhjendatud. Ringkonnakohus ei nõustunud Harju Maavalitsuse poolt 2015. aasta septembris langetatud otsuse aluseks olnud ja Tallinna Halduskohtu poolt 2016. aasta märtsis langetatud otsusega kinnitust leidnud põhjendustega, et Eesti õigus ei loe seadusandja tahet järgides kehtivaks samast soost isikute vahelisi “abielusid”, sõltumata sellest, kas need on sõlmitud Eestis või välismaal.\n2. Harju Maavalitsus: abielu määratlemisel tuleb juhinduda Eesti õigusest\nEestis sõlmitud abielude osas määratleb perekonnaseadus oma esimese paragrahvi esimese lõikes abielu vaid mehe ja naise vahelise liiduna ning näeb paragrahvis 10 lõige 1 ette, et samast soost isikute vahel sõlmitud abielu on tühine ehk ilma igasuguste õiguslike tagajärgedeta. Küsimust sellest, kuidas peaks Eesti õigus suhtuma välismaal sõlmitud abieludesse, reguleerib rahvusvahelise eraõiguse seadus, mille paragrahvis 7 sätestatud põhimõtte kohaselt ei kohaldata Eestis välisriigi õigust, kui selle kohaldamine viiks tulemuseni, mis on ilmselgelt vastuolus Eesti õiguse oluliste põhimõtetega ehk avaliku korraga. Sama säte ütleb, et sellisel juhul kohaldatakse Eesti õigust.\nHarju Maavalitsus lähtus oma otsuses just rahvusvahelise eraõiguse seaduse paragrahvile 7 tuginedes seisukohast, et kuivõrd Eesti õiguses on abielu määratletud vaid mehe ja naise vahelise liiduna, siis oleks väär tunnustada Eesti õiguses abieluna Rootsis sõlmitud samast soost isikute vahelist liitu, kuna see viiks tulemuseni, mis oleks ilmselgelt vastuolus Eesti õiguse oluliste põhimõtete ehk avaliku korraga. Harju Maavalitsus toonitas, et Eesti õiguse olulisteks põhimõteteks on mitte ainult karistusõiguse normid, riigi julgeolek ja põhiseaduse üldpõhimõtted, vaid ka rahva identiteedis juurdunud moraali- ja õiglusetunnetus. Maavalitsus selgitas, et Eesti seadusandja tahte järgi saab abielu sõlmida üksnes mehe ja naise vahel ning et abielu mõiste selline sisustamine tuleneb Eestis kehtiva õiguse ajaloolisest ja sotsiaalsest kontekstist ning tavadest. “Eesti õiguse kohaselt ei ole ette nähtud samasoolistele paaridele juurdepääsu abielu institutsioonile ja sellest tulenevalt ei tunnustata Eestis ka teistes riikides sõlmitud samasooliste isikute abielusid,” selgitas maavalitsus ringkonnakohtu kokkuvõtte kohaselt ja lisas, et “kuna Eestis on seadusandja selgesõnaliselt samasooliste isikute abielud välistanud, on õigus ka keelduda teises riigis sõlmitud samasooliste isikute abielu tunnustamisest.”\n3. Esimese astme kohus: pole kohtu asi langetada poliitilisi otsuseid\nNende põhjendustega nõustus ka Tallinna Halduskohus, mis arutas kaebust esimesena, enne Tallinna Ringkonnakohut, kuhu esialgne kohtuotsus edasi kaevati. Halduskohus asus sarnaselt Harju Maavalitsusega seisukohale, et abielu määratluses tuleb kohaldada Eesti õigust, sest Rootsi õiguse kohaldamine ja samast soost isikute liidu abieluks lugemine viiks ilmselgelt Eesti õiguse oluliste põhimõtete ehk avaliku korraga vastuolus oleva tulemuseni. Selle seisukoha põhistamiseks viitas halduskohus muu hulgas rahvusvahelise eraõiguse seaduse eelnõu seletuskirjale, kus seadusandja väljendas mitmel puhul selgesõnaliselt oma tahet, et muuhulgas oleks Eesti õiguse oluliste põhimõtetega vastuolus samast soost isikute liidu tunnustamine abieluna.\n“Eestis kehtivad õigusaktid ei võimalda sõlmida abielu samasooliste isikute vahel ega tunnusta nendevahelist kooselu abieluna. Järelikult oleks samasooliste isikute vahel ka muus riigis sõlmitud abielu tunnustamine vastuolus Eesti õiguse oluliste põhimõtete ja seadusandja eesmärgiga,” toonitas halduskohus Tallinna Ringkonnakohtu kokkuvõtte kohaselt ja lisas, et “tegemist on poliitilise valikuga, mis kajastab ühiskonna tahet ja valmisolekut aktsepteerida samasooliste paaride abielusid.” Väga oluline on ka halduskohtu seisukoht, et poliitilised valikud alluvad kohtulikule kontrollile vaid piiratud ulatuses ja kohus saab neisse sekkuda vaid juhul, kui õigusakt on vastuolus normihierarhias kõrgemalseisva normiga: “Kuna seadusandja poliitiline valik mitte tunnustada ja mitte lubada samasooliste isikute abielusid ei ole vastuolus põhiseaduse, Euroopa Liidu õiguse ega Eestile siduvate rahvusvahelise õiguse normidega, siis puudub kohtul õigus ja pädevus sellesse poliitilisse otsustusse sekkuda.”\n4. Tallinna Ringkonnakohus teeb kannapöörde\nTallinna Ringkonnakohus nende põhjendustega aga ei nõustunud, mistõttu tühistati Tallinna Halduskohtu otsus eelkirjeldatud osas. Ringkonnakohtu põhjendused taandusid ennekõike seisukohale, et kuigi Eestis ei saa samast soost isikud omavahel abiellu astuda, ei ole välisriigis sõlmitud “homoabielu” õiguslikult abieluna tunnustamiseks ja selle abieluna rahvustikuregistrisse kandmiseks takistusi, sest tegu ei ole rahvusvahelise eraõiguse seaduse paragrahvis 7 reguleeritud olukorraga, mille kohaselt ei kohaldata Eestis välisriigi õigust, kui selle kohaldamine viiks tulemuseni, mis on ilmselgelt vastuolus Eesti õiguse oluliste põhimõtetega ehk avaliku korraga. Ringkonnakohtu hinnangul (p 8) ei kuulu “Eesti õiguse oluliste põhimõtete ja avaliku korra hulka […] keeld tunnustada mistahes riigis sõlmitud samasooliste abielu”, mistõttu “asjaolust, et Eesti õigus sellist abielu ette ei näe, ei tähenda, et Rootsi õigust tuleb pidada avaliku korraga vastuolus olevaks.”\nRingkonnakohtu hinnangul on vastuoluga Eesti õiguse oluliste põhimõtete ehk avaliku korraga tegemist “eelkõige siis, kui välisriigi õiguse kohaldamine toob kaasa vastuolu Eesti põhiseaduse üldpõhimõtetega või karistusõiguse normidega või tingib põhiõiguste rikkumise”. (p 8) Teises riigis elavate isikute selle riigi õiguste kohase abielu tunnustamine ei viita aga ringkonnakohtu sõnul ühelegi neist juhtudest.\nRingkonnakohtu hinnangul (p 10) ei piisa välisriigis sõlmitud “homoabielu” Eestis tunnustamisest keeldumiseks rahvusvahelise eraõiguse seaduse paragrahvist 7 (vastuolu avaliku korraga) tulenevalt ainuüksi sellest, et Eesti õiguse kohaselt on abielu võimalik sõlmida üksnes mehe ja naise vahel ning samast soost isikute sõlmitud abielu on tühine. “Välisriigi õiguse kohaldamisest keeldumiseks peaks välisriigi õiguse kohaldamise tagajärg, mitte aga välisriigi õigus ise, olema vastuolus Eesti avaliku korraga,” toonitas ringkonnakohus ja lisas, et Eesti seadusandjal on küll valikuvõimalus, kas lubada samasoolistel isikutel Eesti õiguse järgi sõlmida abielu või muu registreeritud partnerlussuhe (nt kooseluleping), kuid see ei tähenda, et seadusandja poolt n-ö kõrvale jäetud valikuvõimalused oleksid automaatselt vastuolus Eesti avaliku korraga rahvusvahelise eraõiguse seaduse paragrahv 7 tähenduses.\nEelnevale lisas ringkonnakohus (p 12), et küsimusele sellest, kas välisriigi õiguse kohaldamine oleks Eesti avaliku korraga vastuolus või mitte, tuleb vastust otsida tuginedes korrakaitseseaduse paragrahvis 4 antud avaliku korra määratlusele, mille kohaselt on avalik kord ühiskonna seisund, milles on tagatud õigusnormide järgimine ning õigushüvede ja isikute subjektiivsete õiguste kaitstus. “Isegi juhul, kui abielu sõlmimist samasooliste isikute vahel oleks põhjust hinnata Eesti tavade ja moraalipõhimõtetega vastuolus olevaks, ei järelduks sellest taolise välisriigis kehtivalt sõlmitud abielu Eestis tunnustamise vastuolu avaliku korraga, sest see ei seaks ohtu ühtegi olulist õigushüve ega kahjustaks kellegi subjektiivseid õigusi,” väitis ringkonnakohus lisades, et “seda eriti olukorras, kus Eesti seadusandja on kooseluseaduse kehtestamisega juba asunud reguleerima muu hulgas samast soost isikute registreeritud partnerlussuhet.”\n5. Ringkonnakohus eiras kehtivat õigust ja seadusandja tahet\nKõike eelnevat silmas pidades tuleb tõdeda, et Tallinna Ringkonnakohtu otsus on tõsiste puudustega. Kokkuvõtlikult öeldes tegi ringkonnakohus just seda, mille lubamatust rõhutas Tallinna Halduskohus öeldes, et kohus kui õigustmõistev võim ei tohi ületada oma pädevuse piire, hakates seadusandja eest langetama poliitilisi otsuseid ja sekkudes küsimustesse sellest, millistest poliitilistest valikutest lähtudes Eesti ühiskondlikku elu korraldada. Asudes seisukohale, et Eesti õigussüsteemis ei või keelduda samast soost isikute liitude tunnustamisest abieluna, olgugi, et seadusandja on selgesõnaliselt öelnud, et Eestis käsitletakse abieluna vaid mehe ja naise vahelist liitu, on kohus ilmselgelt ületanud oma pädevuse piire ja tegelenud kohtuliku omavolitsemisega.\n5.1. Seadusandja tahte otsene eiramine\nTähelepanuväärselt ignoreeris ringkonnakohus nii Harju Maavalitsuse kui ka Tallinna Halduskohtu poolt rõhutatud fakti, et seadusandja on rahvusvahelise eraõiguse seaduse seletuskirjas selgesõnaliselt väljendanud oma tahet lugeda välismaal sõlmitud “homoabielud” Eesti avaliku korraga vastuolus olevaks ja seega Eesti õigussüsteemis mittetunnustatavaks. Ringkonnakohus õigustas oma sammu arusaamatu väitega, et oleks põhjendamatu omistada seadusandja selgesõnaliselt väljendatud tahtele määravat tähendust. Seejuures jättis ringkonnakohus vastava üpris radikaalse seisukoha sisuliselt põhjendamata, osutades vaid asjaolule, et niisugust seisukohta on väljendatud ka ühes 2013. aastal avaldatud temaatilises akadeemilises artiklis. Ilmselgelt ei ole mõne autori poolt ühes akadeemilises artiklis väljendatud arvamus käsitletav õiguse allikana, samal ajal kui seadusandja tahe on kehtiva õiguse tähenduse lahtimõtestamisel ilmselt kõige olulisem kriteerium üldse.\nSiinkohal tuleb rõhutada, et seaduseelnõu seletuskiri on väga oluline dokument, mille alusel seadusandjad kujundavad oma hoiakuid ja teevad oma otsustusi. Ei ole põhjendamatu eeldada, et riigikogu liikmed kujundavad oma seisukohti just seletuskirjas sätestatule tuginedes, kuna see näitab seaduse mõtet. Antud kontekstis tähendab see, et paljud riigikogu liikmed ilmselt toetusid rahvusvahelise eraõiguse seaduse eelnõu abielu puudutavate sätete suhtes seisukoha kujundamisel sellele, et seal oli selgelt öeldud, et seadusesse kirja pandu välistab samast soost isikute vahel välismaal sõlmitud liitude abieluna tunnustamise Eesti õigussüsteemis. Selle taustal jääb täiesti arusaamatuks ringkonnakohtu poolt lihtsalt deklareeritud, täiesti argumenteerimata seisukoht, et rahvusvahelise eraõiguse seaduse eelnõu menetlemisel koostatud seletuskirjas sätestatul ei ole seaduse tähenduse lahtimõtestamisel tähtsust või et seal kirjutatu pole asjakohane.\nSamuti on imekspandav ringkonnakohtu otsuse punktis 10 väidetu, mille kohaselt see, mis puudutab nii põhiseaduse paragrahvis 27 (implitsiitselt) kui ka perekonnaseaduse paragrahvis 1 lõige 1 ja paragrahvis 10 lõige 1 sätestatusse – et abieluna mõistetakse ja väärtustatakse vaid nö loomulikku, mehe ja naise vahelist abielu –, ei oma samuti mingit tähtsust. Kuidas on võimalik sellise väiteni jõuda? Kui seadusandja on selgelt otsustanud, et abielu on vaid mehe ja naise vahel, siis mis õigusega kohus lihtsalt väidab, et “see ei tähenda, et seadusandja poolt n-ö kõrvale jäetud valikuvõimalused oleksid automaatselt vastuolus Eesti avaliku korraga”? Niisuguse mõtteviisiga võib jõuda absurdsesse olukorda, kus kohus ei loe end üldse seadusandja tahtega seotuks ja tõlgendab seadustesse kirjutatut täiesti lahus sellest, mida seadusandja on nende samade normidega silmas pidanud.\n5.2. Avaliku korra mõiste väärtõlgendamine\nLisaks eelnevale on väär ka see, et ringkonnakohus taandas avaliku korra mõiste korrakaitseseaduses antud määratlusele ning väitis sellele toetudes, et Rootsis sõlmitud “homoabielu” tunnustamine abieluna ei tooks kaasa tagajärge, mis ohustaks Eestis kehtivate õigusnormide järgimist ning õigushüvede ja isikute subjektiivsete õiguste kaitstust. Tõsiasi, mille ringkonnakohus jättis täielikult tähelepanuta, on see, et rahvusvahelises eraõiguses peetakse avaliku korra all silmas märksa laiemat mõistet kui korrakaitseõiguses. Sisuliselt võttis ringkonnakohus avaliku korra mõiste määratluse ühest õigusharust (korrakaitseõigusest) ja rakendas seda sootuks teise õigusharu (rahvusvahelise eraõiguse) kontekstis, kus samal mõistel on oluliselt avaram tähendus. Seda, et rahvusvahelise eraõiguse seaduses ei saa olla peetud avaliku korra all silmas korrakaitseseadusest tulenevat määratlust, kinnitab kasvõi nii lihtne tõsiasi kui see, et korrakaitseseadus (2011) võeti vastu palju aastaid pärast rahvusvahelise eraõiguse seaduse vastuvõtmist (2002).\nSelles, et rahvusvahelises eraõiguses on avaliku korra mõistel palju avaram sisu kui korrakaitseõiguses, saab kerge vaevaga veenduda, vaadates, kuidas avalikku korda (ingl k public order või public policy, pr k ordre public) rahvusvahelise eraõiguse üldkäsitlustes määratletakse. Piisab pilguheidust Wikipedia sissekandele, kus on sedastatud: “Rahvusvahelises eraõiguses tähistatakse avaliku korra doktriiniga selliste põhimõtete kogumit, mis on iga riigi õigussüsteemi toimimise alusteks. See kontseptsioon lähtub sotsiaalsetest, moraalsetest ja majanduslikest väärtustest, mis seovad ühiskonna kokku – väärtustest, mis on kultuuriti erinevad ja ajas muutuvad. Õigus reguleerib inimeste käitumist kas olemasolevaid ühiskondlikke ootusi kinnitades või julgustades konstruktiivseid muutusi ning seaduste tõhusus on kõige tõenäolisem, kui need on kooskõlas kõige üldisemalt aktsepteeritud ühiskondlike normidega ja kui need peegeldavad ühiskonna ühist moraalset tunnetust.”\nTeine üldine käsitlus, 2008. aastal kirjastuse Juura poolt välja antud ja Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas õppematerjalina kasutatav õpik “Rahvusvaheline eraõigus”, ütleb sisuliselt sama: “Avalik kord (pr k ordre public, ingl k public order või public policy) on iga riigi siseasi ja hõlmab riigi õiguse olulisi põhimõtteid või võib ka öelda, et moraaliotsustusi või poliitilisi otsustusi (nt suhtumine polügaamiasse, samasooliste abielusse, teatud tehingute kehtivuse tunnustamist jms). REÕS-i [rahvusvahelise eraõiguse seaduse] § 7 defineerib Eesti avalikku korda kui Eesti õiguse olulisi põhimõtteid. Seda on võimalik rakendada vastuolu korral hea usu ja heade kommetega või põhiseaduslike printsiipidega või ühiskondliku korra alustalade ohustamisel.”\nSarnaseid avaliku korra doktriini määratlusi võib leida ka paljudest võõrkeelsetest rahvusvahelise eraõiguse käsitlustest. Oluline on selliste määratluste ühine tõdemus, et avaliku korra lahtimõtestamisel ei saa lähtuda kitsast seadusesse kirja pandud määratlusest, vaid arvesse tuleb võtta ka moraalseid, sotsiaalseid ja poliitilisi väärtusi, mis seovad ühiskonna kokku ning mis lähtuvad ühiskonna üldisest kõlbelisest tunnetusest (nö head kombed). Nagu eelnevalt nimetatud õpikus “Rahvusvaheline eraõigus” on öeldud, ei ole võimalik “siseriiklikku avalikku korda […] universaalselt määratleda, kuivõrd see sõltub avaliku huvi määratlusest, mis omakorda sõltub riigi õiguspoliitikast, mis muutub ajas.”\nSama allikas toob avaliku korra doktriini põhjendatud rakendamisest rääkides näiteks polügaamse abielu mittetunnustamise Eestis, kuna Eestis sellist abielu sõlmida ei saa. Seejuures toonitavad rahvusvahelise eraõiguse õpiku autorid, et niisugusel juhul ehk avaliku korra tõttu välisriigi õiguse välistamise korral tuleks rahvusvahelise eraõiguse seaduse paragrahvi 7 kohaselt kohaldada Eesti õigust, asendades Eestis avaliku korra kohaldamisel välisriigi normi Eesti normiga, mis konkreetset õigussuhet reguleerib.\nKõnealusest kaasusest rääkides tähendanuks see just sellist lahendust, mille kasuks otsustas Harju Maavalitsus ning mille õigsust kinnitas ka Tallinna Halduskohus. Kuivõrd Rootsis sõlmitud “homoabielu” Eesti õigussüsteemis abieluna tunnustamine oleks vastuolus avaliku korraga – Eesti ühiskonnas ja kultuuris juurdunud kõlbeliste arusaamadega abielu tähendusest ja neist lähtuvate sotsiaalsete tavade ja poliitiliste otsustega –, tuleks sellisele liidule abielu staatuse omistamise või mitteomistamise küsimuses lähtuda Eesti õigusest, mille kohaselt on samast soost isikute vahel sõlmitud abielud tühised ehk pole Eesti õiguse silmis üldse abielud. Eesti kohus ei annaks seejuures hinnangut Rootsis sõlmitud “homoabielu” kehtivusele Rootsis, vaid nendiks lihtsalt seda, et Eestis puudub niisugustel liitudel õiguslik tähendus.\n5.3. Põhjendamatu viitamine kooseluseadusele kui “homoabielu” õigusliku tunnustamise õigustusele\nViimaks väärib eraldi tähelepanu ka käesoleva kommentaari punkti 4 lõpus välja toodud ringkonnakohtu seisukoht, et kuivõrd “Eesti seadusandja on kooseluseaduse kehtestamisega juba asunud reguleerima muu hulgas samast soost isikute registreeritud partnerlussuhet”, siis poleks põhjust arvata välismaal sõlmitud “homoabielude” Eesti õiguses abieluna tunnustamist Eesti tavade ja moraalipõhimõtetega vastuolus olevaks. Selline väide on väga meelevaldne, et mitte öelda otseselt väär, sest kooseluseaduse vastuvõtmisest ei ole õige tuletada seadusandja tahet määratleda ümber abielu institutsiooni tähendust. Mäletatavasti deklareeriti kooseluseaduse eelnõu menetluse käigus selle eelnõu eestvedajate poolt korduvalt ja selgelt, et kõnealuse seaduse vastuvõtmine ei mõjuta abielu institutsiooni tähendust. Seega on vale tuletada kooseluseaduse vastuvõtmisest seadusandja tahet aktsepteerida Eesti õigusruumis ka seda, et kehtivaks võiks lugeda abielu, mis on sõlmitud samast soost isikute vahel.\nEelneva kinnituseks piisab pilguheidust kooseluseaduse eelnõu seletuskirjale, kus on kirjutatud: “Kooseluseaduse eesmärk on tagada mitteabielulises kooselus elavate isikute piisav kaitse kooskõlas põhiseaduse ja Euroopa Inimõiguste Kohtu praktikaga. Järgides samas, et nii ei kahjustataks abielu institutsiooni ega vähendataks paaride motivatsiooni abielusid sõlmida.” Seda sama seisukohta rõhutas kooseluseaduse eelnõu esimesel lugemisel seaduse üks peamistest eestkõnelejatest, reformierakondlane Valdo Randpere:\n“Olgu kohe alguses veel kord öeldud kõigile, kes sellest siiani pole aru saanud või pole tahtnud aru saada: kooseluseadus ei legaliseeri Eestis samasooliste abielu ega anna samasoolistele paaridele õigust lapsendada. Ma ütlen veel kord, hästi aeglaselt ning kõlava ja selge häälega: kooseluseadus ei legaliseeri Eestis samasooliste abielu ega anna samasoolistele paaridele õigust lapsendada. […] Justiitsministeeriumi eesmärk seejuures on tagada mitteabielulise kooselu partneritele piisav õiguslik kaitse selliselt, et ei kahjustataks abielu institutsiooni ega vähendataks paaride motivatsiooni abielu sõlmida.”\nEelnõu kolmandal lugemisel toonitas sama seisukohta Reformierakonna fraktsiooni nimel kõnelenud Kristen Michal: “Kooseluseadus annab võimaluse oma kooselu registreerida. See ei asenda ega muuda abielu.” Samuti on kõnelust positsiooni väljendanud mitmed teised kooseluseaduse eestvedajad, teiste hulgas Imre Sooäär, kes kirjutas kooseluseaduse vastuvõtmise vajalikkust põhjendades, et “[k]indlasti ei devalveeri kooseluseadus abielu, millesse antud eelnõu ei puutu.”\nRingkonnakohus omistas aga kooseluseadusele risti vastupidise tähenduse, asudes seisukohale, justkui peegelduks sellest seadusandja tahe aktsepteerida Eesti õigussüsteemis ka abielu institutsiooni radikaalne ümbermõtestamine.\n6. Kehtiv abielu määratlus vajab täiendavat õiguslikku kaitset\nKokkuvõttes võib öelda, et kuulutades Harju Maavalitsuse otsuse ja seda kinnitanud Tallinna Halduskohtu otsuse õigusvastaseks, lähtus Tallinna Ringkonnakohus mitte kehtivast õigusest ja seadusandja tahtest, vaid pigem ideoloogilisest ambitsioonist astuda seadusandja eest sammud selleks, et Eestis hakataks õiguslikult abieluna tunnustama ka homoseksuaalseid liite.\nJust sellisel moel on ka mitmetes teistes riikides jõutud kohtuliku omavolitsemise tulemusena abielu radikaalse ümbermääratlemiseni, arvates selle hulka ka homoseksuaalsed liidud. Viimati toimus sarnane asi Ameerika Ühendriikides, kui sealne ülemkohus otsustas 26. juunil 2015 asjas Obergefell vs Hodges häältega 5-4, et kõik USA osariigid peavad väljastama abielutunnistusi ka samast soost paaridele ning on kohustatud tunnustama abieluna teiste jurisdiktsioonide all (st teistes osariikides või riikides) seal kehtiva õiguse kohaselt sõlmitud “homoabielusid”, hoolimata sellest, et paljudes osariikides oli seadusandja eksplitsiitselt määratlenud abielu üksnes mehe ja naise liiduna. Sellisel ebademokraatlikul ja oma pädevuse piire ületaval viisil ühiskonna alusväärtustega manipuleerides õõnestab kohus mitte ainult kohtusüsteemi, vaid kogu riigivõimu usaldusväärsust ja legitiimsust.\nEeldusel, et tahame Eesti ühiskonnas säilitada austuse demokraatlike ideaalide vastu, mille kohaselt langetatakse ühiskondliku korra ja kultuuri alusväärtuste seisukohast fundamentaalse tähtsusega otsuseid rahva ja tema valitud esindajate, mitte aga kitsas ringis ametisse määratud ja mitte mingisuguste poliitilist vastutust kandvate kohtunike poolt, ei tohiks niisuguse kohtuliku omavolitsemisega leppida.\nParaku ei ole aga enam võimalik Tallinna Ringkonnakohtu otsust Riigikohtus vaidlustada, kuna see jõustus möödunud aasta 28. detsembril. Tähelepanuväärselt langetas ringkonnakohus otsuse järgmisel päeval pärast uue, Jüri Ratase juhitud valitsuse ametisseastumist. Just sellega seonduvalt jättis valitsus ringkonnakohtu otsuse edasikaebamata, sest siseministeeriumis võttis eelmise peremehe Hanno Pevkuri asemel koha sisse sots Andres Anvelt. Olgugi, et ringkonnakohtu otsus oli selgelt õigusvastane, jättis siseministeerium selle edasi kaebamata ja lasi otsusel jõustuda, kuna homoliikumise kõige tulisemate toetajatena tuntud sotsidele oli otsus ideoloogiliselt meelepärane.\nKuigi ringkonnakohtu otsust ei ole enam võimalik tühistada, on võimalik kõrvaldada selle otsuse tagajärjed. Selleks tuleks lihtsalt astuda seadusandlikud sammud, millega täpsustada Eestis kehtivat õigust selgesõnaliste formulatsioonidega, mis välistaks ringkonnakohtu poolt rakendatud tõlgenduste kordamise, laiendamise ja rakendamise.\nRingkonnakohtu omavolitsemise tagajärgede kõrvaldamine ja abielu institutsioonile täiendava õigusliku kaitse kehtestamine ei ole seejuures teoreetiliselt sugugi raske ning selleks piisab paarist lihtsast sammust. Nimelt tuleks selleks teha vormiliselt kosmeetilised parandused ennekõike rahvusvahelise eraõiguse seadusesse ja teiseks põhiseadusesse.\nRahvusvahelise eraõiguse seaduses tuleks muuta abielu sõlmimise korrale kohaldatava õiguse küsimust reguleerivat paragrahvi 55 lõiget 2 nii, et Eesti õigussüsteemis oleks selgesõnaliselt välistatud selliste välismaal sõlmitud liitude tunnustamine abieluna, mis ei vasta Eesti õiguses kehtestatud abielu kehtivuse sisulistele eeldustele. Vastav muudatus tuleks välja nõnda.\n* Praegu kehtiv formulatsioon: “Välismaal sõlmitud abielu loetakse Eestis kehtivaks, kui see toimus abielu sõlmimise riigi õiguse abielu sõlmimise korra kohaselt ja vastas sisuliste eelduste poolest mõlema abikaasa elukohariigi õigusele.”\n* Parandatud formulatsioon: “Välismaal sõlmitud abielu loetakse Eestis kehtivaks, kui see toimus abielu sõlmimise riigi õiguse abielu sõlmimise korra kohaselt ja vastas sisuliste eelduste poolest mõlema abikaasa elukohariigi Eesti õigusele.”\nParandades paragrahvi 55 lõiget 2 sellisel moel, ei ole enam rahvusvahelise eraõiguse seaduse paragrahvis 7 sätestatud avaliku korra põhimõte antud kontekstis oluline. Ehk küsimus sellest, kas välismaal sõlmitud “homoabielude” tunnustamine Eestis kehtiva abieluna oleks avaliku korraga vastuolus või mitte, ei aktualiseeruks, sest konkreetne säte, mis reguleerib välismaal sõlmitud abielu kehtivuse eeldusi, välistaks “homoabielude” õigusliku tunnustamise abieluna. Eesti õigusest tulenevad abielu kehtivuse sisulised eeldused on toodud välja perekonnaseaduses, mis sätestab mh seda, et abielu sõlmitakse mehe ja naise vahel. Niisugune formulatsioon välistaks samuti polügaamsete ja lapsabielude tunnustamise võimaluse Eesti õiguses, kuna perekonnaseadus näeb ette, et abielu sõlmitakse vaid kahe inimese vahel ning üldjuhul mitte noorema kui 18-aastase, erandjuhtudel vähemalt 15-aastase isikuga.\nSelleks, et anda abielu mõistele ulatuslikum kaitse, tuleks muuta ka põhiseadust ning sätestada paljude teiste Euroopa riikide (th nt Läti, Leedu, Poola, Ukraina, Ungari, Slovakkia ja Horvaatia) eeskujul juba konstitutsioonis, et abielu sõlmitakse vaid mehe ja naise vahel. See välistaks abielu mõiste ümbermääratlemise püüdlused lihtseaduste (perekonnaseadus) tasandil. Konkreetselt tuleks põhiseaduse paragrahv 27 lõikele 2 lisada esimene lause, mille tulemusel näeks nimetatud säte välja nii: “Abielu on ühe mehe ja ühe naise vahel vabal tahtel ühiseks eluks sõlmitud liit. Abikaasad on võrdõiguslikud.”\n7. Kokkuvõtteks: kas poliitikutel jätkub abielu kaitsmiseks põhimõttekindlust?\nJääb üle loota, et poliitikutel, kes väidavad end pidavat abielu oluliseks ühiskondlikuks väärtuseks ja institutsiooniks, jätkub põhimõttekindlust tegutseda ideoloogilisest survest hoolimata üheskoos selle nimel, et tagada abielu mõistele reaalne kaitse mitte ainult sõnades, vaid ka konkreetsete seadusemuudatuste kaudu. Vastutus nende sammude astumise eest lasub ennekõike peaminister Jüri Ratasel, kes on valitseva koalitsiooni juht.\nPõhimõtteliselt oluline on hakata vastu ka kohtulikule omavolitsemisele, seda enam, kui see võtab ideoloogilise diktatuuri vormi. Tallinna Ringkonnakohtu otsuse nimetamine ideoloogilise diktatuuri ilminguks ei ole aga liialdus, sest ühiskonna alusväärtustega selgelt vastuolus oleva ideoloogia pealesurumine (diktaat) on just see, mida kohus tegi. Selle asemel, et jätta Rootsis sõlmitud “homoabielu” Eesti õiguses sätestatud põhimõtete kohaselt ja rahva kõlbelistele veendumustele tuginedes abieluna tunnustamata, langetati otsus, mis on suunatud rahva kõlbeliste veendumuste jõuga ümberkujundamisele ja mis sillutab teed ka Eesti õiguse muutmisele nii, et abielu all peetaks silmas ka homoseksuaalseid liite.\nJust “homoabielu” täielikule seadustamisele Tallinna Ringkonnakohtu otsus teed rajab, sest selle kohaselt on põhimõtteliselt aktsepteeritud, et Eesti õigussüsteemis võib abieluna mõista ka samast soost isikute liite – lihtsalt neid ei saa Eestis sõlmida. Kui see aga nii on, siis hakkavad homoaktivistid kahtlemata üha intensiivsemalt nõudma selliste liitude sõlmimise võimalust ka Eesti õiguse kohaselt. Tõepoolest, oleks veider jääda olukorra juurde, kus Eesti riik peab välismaal sõlmitud homoseksuaalseid liite abieluks, aga ise selliseid abielusid sõlmida ei luba.\nRingkonnakohtu otsuse terviktekstiga (ilma isikuandmeteta) saab tutvuda siin. PDF-vormis ja veidi täiendatud kujul saab kommentaari vaadata siin. Kommentaaris on terminit “homoabielu” kasutatud üksnes jutumärkides ja üksnes tinglikult, kuna autori hinnangul ei ole tegu abieluga, mis on inimloomusele rajanevast ja ka Eesti õigusruumis käibivast definitsioonist tulenevalt mehe ja naise vaheline liit.\nSildid abielu demokraatia homoabielu homoideoloogia homoseksuaalsus kohtu omavoli kohtulik aktivism kooseluseadus õiglus õigus perekond


Jaak Juske: kui viirus taas pead tõstab, siis makskem kinni ka õpetajate lisatöö - Sotsiaaldemokraadid\nUudised Jaak Juske: kui viirus taas pead tõstab, siis makskem kinni ka õpetajate lisatöö\nJaak Juske: kui viirus taas pead tõstab, siis makskem kinni ka õpetajate lisatöö\nKui ma 1984. aastal Tartus Annelinnas oma kooliteed alustasin, algas mu Kukeaabits luuletusega „Kõik on uus septembrikuus“. Eelmisel kevadel oli kõigil õpetajatel ja õppijatel totaalse distantsõppe tõttu koolitöös väga palju uut. Millised on selle järeldused ja õppetunnid algavaks kooliaastaks kirjutab Riigikogu liige ja sotsiaaldemokraat Jaak Juske EPLi arvamusportaalis.\nEesti kool oli suuresti distantsõppeks valmis. Seda eelkõige tehnoloogilises mõttes. Õppekorraldus, kus lapsed ja õpetajad füüsiliselt mitu kuud koolimajas ei kohtu, oli aga uus tõsine väljakutse. Uue olukorraga tuli kohaneda jooksu pealt. Ja üldjoontes saadi üheskoos täitsa tublisti hakkama. Seda ka haridusministeeriumi segaste ja tihti muutuvate korralduste kiuste.\nUue kooliaasta eel ootasid koolid haridusministeeriumilt, aga ka kohalikult omavalitsuselt taas konkreetseid juhtnööre, kuidas korraldada õppetööd sügisel, kus viirus võib tõsta iga kell taas pead. Kuna selgete reeglite asemele tulid pigem soovitused, asusid koolipered ise asja korraldama. Tulemuseks on päris kirju pilt: on koole, kus sügisel täielik kontaktõpe, mõnes koolis on jäetud üks päev nädala distantsõppeks. Aga on ka koole, kus lausa nädal või kaks kuus ollakse kontaktõppest eemal. Ja seda ka siis, kui viiruse levik piirkonnas väga madal või lausa olematu.\nKoole tuleb igatahes tunnustada, sest üldsõnaliste soovituste kiuste ollakse uueks kooliaastaks valmis. Ja otse loomulikult loodavad kõik, et kevadine olukord enam ei kordu. Seda olulisem on, et rohkele distantsõppele panustavad koolid arvestaksid ka lastevanematega, kes peavad käima tööl ja ei saa lastega kodus olla. Ka on kool mitte ainult õppimise koht, vaid ka paik, kus noored arendavad oma sotsiaalseid oskusi. Jah, distantsõpe on tulnud, et mingil määral kindlasti jääda, see ei saa aga kunagi asendada täielikult õpetaja ja õpilase vahetut kontakti klassiruumis.\nTäna annab valusalt tunda hariduse alarahastamine ka selles osas, et klassides on tihti seadusega lubatust rohkem lapsi. Nii on suuremad koolid ülerahvastatud, mis muudab viiruse leviku peatamiseks mõeldud ettevaatusabinõude rakendamise palju keerulisemaks.\nÜks on aga selge, et kui kuri viirus taas jõuliselt pead tõstab ja õpetajate koormus oluliselt kasvab, ei tohi valitsus raha pumbata riigifirmadesse, vaid peab hoidma meie õpetajaid, makstes kinni kriisiajal õpetaja lisatöö. Muidu põlevad meie õpetajad päriselt läbi.\nMa ise olen suurema või väiksema koormusega olnud õpetajaametis viimased seitse aastat. Ka uues rollis Toompeal olen hoidnud kooliukse lahti. Ja ma ei liialda, kui ütlen, et olen igal hommikul läinud kooli rõõmuga, nautinud iga päeva. Tõsi, õpetajaamet on tihti raske ja väsitav, aga see on hea väsimus – sa oled muutnud iga päev maailma natuke paremaks paigaks.\nNii soovin alanud kooliaastal kõigile indu õppida ja kirge õpetada. Võtame sellest erilisest ajast kaasa uue ja kasuliku, hoides samas seda, mis koolist sajanditega kooli, ühe väärt paiga teinud on.


Buduaar - OTT LEPLAND pandi väga ootamatu valiku ette\nHinnatud muusik Ott Lepland tuli täna välja oma uue singliga "Kõik mis hea" ning selle raames käis muusik hommikul ka Sky Plus raadios külas juttu rääkimas. Lisaks muusikale tulid teemaks ka sootuks teised teemad - Ott pandi näiteks väga ootamatu ja ühtlasi ka naljaka valiku ette. Tegelikult oli neid valikuid isegi rohkem kui üks.\n"Ma pigem eelistan näha välja nagu kala, sest osad kalad on ka väga ilusad. On selliseid eksootilisi kalu näiteks, kes ujuvad akvaariumis ja on väga ilusad. Et ma arvan, et selline hea välimusega kala on täitsa hea variant,"kommenteerib Ott oma valikut samal ajal naeru tagasi hoides.\nLoo "Kõik mis hea" muusika ja sõnad on Oti enda looming.


Soome pensionifondid suurendasid välisinvesteeringuid neli korda - Äripäev\nSoome pensionifondid suurendasid välisinvesteeringuid neli korda\n09. märts 2001, 14:20\nSoome pensionifondid on aastaga suurendanud investeeringuid välismaale ja eeskätt Euroopa Liitu 65 miljardilt Eesti kroonilt 221 miljardile.\nNeed andmed pärinevad Soome tööpensionikindlustajalt Telalt ja sellest kirjutab ajaleht Taloussanomat. Kuni 90% rahast on paigutatud rahvusvahelistesse obligatsioonidesse. Kui enne euro tulekut oli Soome pensionifondide raha paigutatud põhiliselt Soome riigiobligatsioonidesse, siis pärast valuutariski kadumist on valik langenud Prantsuse ja Saksa riigiobligatsioonidele.\nSoome suurima pensionikindlustaja Varma-Sampo enam kui 234 miljardi krooni suurustest investeeringutest on nüüdseks pool paigutatud välismaale. Aasta tagasi oli välismaal ainult 10% rahast. Praegu kuum Äripäevas


TKK fotograafia osakonna tudengite ja vilistlaste näitus "Illusioon" - Kõrgem Kunstikool Pallas\nTKK fotograafia osakonna tudengite ja vilistlaste näitus "Illusioon"\n26. nov - 13. dets\nTeisipäeval, 25. novembril kell 17 avatakse Nooruse galerii keldriruumides Tartu Kõrgema Kunstikooli fotograafia osakonna vilistlaste ja tudengite näitus "Illusioon". Näitusel osalevad Mirjam Varik, Sigrid Kuusk, Mona Menets, Katri Korbun, Maris Savik, Marge Nelk, Maari Soekov, Sii Si ja Ruudu Rahumaru.\nIllusiooni defineeritakse kui pettekujutlust, aluseta lootust, täitmatut unistust, mida eksikombel peetakse täitunuks. Spetsiifilisemalt kirjeldatakse psühholoogias illusiooni kui samades tingimustes reeglipäraselt korduvat tajueksimust, moonutatud või ebaõiget taju, mis peegeldab objekte ning olukordi teisiti, kui need tegelikult on.\nFotonäitus "ILLUSIOON" tegeleb inimlike illusioonide paljastamise, kollektsioneerimise, analüüsimise ning kontekstualiseerimisega. Tartu Kõrgema Kunstikooli fotograafia osakonna värsked lõpetajad ning tudengid taotlevad olukorda, kus vaataja teadvustab enda loodud kujutelma iseendast ning teda ümbritsevast maailmast. Nii satub küsimärgi alla see, mis tegelikult on objektiivne ning mis inimese enda loodud reaalsus.\nPeale eksitajude ideelise poolega tegelemise mõtestab näitus lahti ka fotograafia kui meediumi illusoorset olemust. Vastupidiselt laialt levinud arvamusele ei ole fotograafia kunagi objektiivne, vaid moonutab ning fragmenteerib reaalsust.\nNii saab portreefotograafiast meedium, mille abil illusioone ilmsiks tuua. Fotod tegelevad igapäevaste kokkuleppeliste mõistetega nagu konventsionaalne ilu, isiksusetüübid, sotsiaalsed normid ja rollid ning avavad nende illusoorseid tagamaid. Fotod toovad ilmsiks iga pildistaja individuaalse arusaama illusioonist ning argifiktsioonidest, püüavad neid katsetuslikult illustreerida ning publikuni tuua väikese osa võimalikest lahenditest. Vaataja ülesandeks jääb ennast nendel fotodel ära tunda.\nNäituse Facebooki üritus: www.facebook.com/events/738816102877715


🌍 12 tipptasemel turismiobjektid Rhode Islandis - 2020\nSellise väikese riigi jaoks on "Little Rhody" pakitud mõne New England'i kõige populaarsema turismiobjektina. Newport, Ameerika 20. sajandi alguse halastusepäeva jaoks kõige paremini tuntud mänguväljak, on riigi peamine joonistus, kus selle lummatud mõisad on ehitatud võistlejate (ja tihti imiteerivate) Euroopa paljude suurte paleinide jaoks. Kuid Providence on täis ka varasema perioodi ajalugu, kui tema kaupmehed kasvasid orjakaubanduse ja muu tulutoovate kaubanduspartnerite rikkaks. Lisage mõnusate randade miili - Rhode Islandil on ulatuslik kaldajoon - rikkalik tööstusajalugu ja idülliline saar ning näete, miks Rhode Island peaks olema mis tahes uue Inglismaa teekonnal.\nBreakers, Newport Kimberly Vardeman / foto muudetud\nNewporti kõige kuulsam ja showiest - kullatud vanuse mõis oli ehitatud 1895. aastal Cornelius Vanderbilt ja peegeldab Vanderbilt perekonna mõeldamatut jõukust. Itaalia renessansi "suvilas" on 70 tuba, sealhulgas suur kolmetärniline söögituba, mis on ehitatud imporditud Prantsuse ja Itaalia marmorist ja alabastrist. Lagede maalid, mosaiigid, marmorist kolonnid, peene puitpaneel ja nikerdatud krohv kaunistavad oma ruume rikkalikult ja osavalt, nagu Vanderbilts oli ette näinud ja kes ei riskinud, et nende rikkad konkurendid ei jääks neile ära.\nCliff Walk, Newport Eric Savage / foto muudetud\nHoolimata pastorite jõupingutustest Bellevue'i avenüü eelistatud ookeani poolel, et sulgeda ligipääs, on Newport Cliff Walk jäänud avalikuks jalutuskäiguks alates päevast, mil suured paleed olid nende peamised. Kivine kallastel asuv raja pakub jalakäijatele vaatega purunemistele, mis purunevad allpool asuvatel kaljudel, samuti mõisahoidlad ja merele suunatud fassaadid ülal ning on üks kõige populaarsemaid ja tasuta asju, mida Newport'is teha. Cliff Walk algab juba varem Breakers, esimene peamine mõis, mille seelikud on, ja 3,5 miili kaugusel, läbib ta Rough Point, Bellevue Avenue lõpus. Eksootiline teemaja kell Marmorimaja asub otse tee kohal.\nElms, Newport Matthew Elmore / foto muudetud\nPhiladelphia söe magnetism Edward J. Berwind tellis oma mõisa aluseks 18. sajandi keskpaigas Château d'Asnière Pariisi lähedal. 1901. aastal valmis Berwindsi suvekodu kaunistatud Veneetsia maalidega ja sisustatud prantsuse antiikesemetega alates sellest, kui seda kujundati templi järgi. Kindlasti lubage aeg külastada hiljuti taastatud Klassikalise Revival aiad, eriti alam aiad, kus on purskkaevud, uppunud aed ja marmorist paviljonid.\nWaterFire Providence liz lääs / foto muudetud\nNelja akriga Waterplace Park ja Riverwalk piiri Woonasquatucket jõgi, kuna see tuul läbi Downcity, Providence. Kevadel, suvel ja sügisel mitu korda tähistab linn jõge, mis kuni 20. sajandi lõpuni oli maanteedega täielikult kaetud. Jõekeskuses asuvates suurtes rauannikuplatsides põleb enam kui 100 tulekahju ja kogu õhtul lamas nii, et elanikud ja turistid jalutavad mööda tellistest jõgede ja jalakäijate rajatisi. Tänavareisijad, müüjad ja maailmimuusika esilevad need peresõbralikud pidustused.\nMajutus: kuhu jääda Providence'is\n5 Kasu Street Mile of History, Providence\nKasu Street Mile of History, Providence Josh McGinn / foto modifitseeritud\nBenefit Street oli Providence'i sotsiaalne, kultuuriline, kunstiline, ühiskondlik ja intellektuaalne süda koloonia ja varase föderaalse perioodidel ning tänapäeval on see kõige kuulsam Rhode Islandi tänav. Võite sukelduda noorte riikide põnevatel aegadel, lihtsalt jalutades seda kivi- ja telliskiviga tänava miili. Mida teeb Benefit tänav eriti huvitavaks see, et see ei ole külmutatud aja muuseumitänav, vaid elav naabruskond, kus hilisemad Victoria ja mõnede 20. sajandi hoonete täiendused hoiavad seda siin ja praegu. Mõned Providence'i kõige huvitavamad arhitektuurid on siin ja jalutuskäik mööda sellest avaneb ilusad aiad, perekonnapea ja kirikud ning ka perioodi kodud.\n6 RISD kunstimuuseum, Providence\nRISD kunstimuuseum, providence angela n. / foto muudetud\nProvidence'i Rhode Islandi disainikoolis on kunstimuuseum tähelepanuväärne mitte ainult selle kollektsioonide üllataval arvul, vaid ka nende ulatusest. Ajalooline ja kaasaegne tekstiil ja riietusruum koosneb enam kui 26 000 objektist: iidse Egiptuse riiete fragmentidest ja Elizabethanist lõngast kuni 20. sajandi Ameerika disainerite ja Jaapani Noh teatri rõivastesse. Teised kogud on võrdselt muljetavaldavad, kaasa arvatud dekoratiivkunst ja disain; Aasia kunst; Kaasaegne kunst (mis hõlmab teerajajaks videokunsti); Ancient Art (koos mummy ja kirstu); ja Copley, Homer, Manet, Monet, Degas, Cézanne, Rodin, Picasso, Matisse, Maxfield Parrish ja Georgia O'Keeffe, maalide ja skulptuuride kollektsioon.Muuseumi pood on alati suurepärane kingitus ja majapidamistarbed, mis on ebatavalised ja peegeldavad tipptasemel disaini.\n7 John Browni maja, Providence\nJohn Brown House, Providence Adam Jones / foto muudetud\nEsimene, kes ehitas kena maja väljaspool veepiiri jõukat piiri, jõukas koloonia kaupmees John Brown, valis selle saidi kõrgel mäel, et ta näeks oma kaiid India Pointi juures, kust tema laevad liigutasid oma kasumlikku Hiina kaubandust. Elegantne kodu on endiselt täis originaalse Pruuni perevarustusega, mis sisaldab mõningaid parimaid näiteid tööde kohta Rhode Islandi kuulsad kööginõud, samuti varajase dekoratiivse kunsti. Kui näete siin ainult ühte koloniaalset koju, tee see see üks.\nHerreshoff Marine Museum, Bristol Pat David / foto muudetud\nPurjetamine ja eriti Ameerika karikavõistlus on sügavalt juurdunud Newporti kultuuri ja ajalooga. Selle tunnetuse saamiseks ja mudeleid ja reaalseid taastatud paate - sealhulgas üht, mida loetakse kõige ilusamateks kunagi loodud kerevormideks - nägemiseks külastame Herreshoffsi ja selle paadi kujunduse ajalugu. Nende legendaarseks featiks kujundas ja ehitas kaheksa järjestikust edukat kaitset Ameerika karikast, 1893-1934. Ameerika Cupi kuulsuste galerii on osa muuseumist, kus on rohkem kui 60 purjetamis- ja võimsusjahti koos ekraanide ja videotega paadiehituses ja purjes.\nAadress: One Burnside tänav, Box 450, Bristol, Rhode Island\nAmetlik kodulehekülg: www.herreshoff.org\nMajutus: Majutus Bristolis\n9 Narragansett lahe rannad\nNarragansett lahe rannad\nKui peened valge liivaga pikad tored teevad teid, suunake Narragansetti ja Lõuna-Kingstowni linnad Providensi lõunasse, et leida Narragansett'i lahe kaitstud vetes avalike randade rida. Matunucki ranniku looduspark, East Matunuck osariigi rand, Roger W. Wheeleri osariigi rand, Scarborough riiklik rand, ja Narragansetti linna rand kõigil on rajatisi ja parkimist. Viimane on jalutuskäigu kaugusel Narragansett Pieri vana rannakompleksist, kus leiad nii majutuskoha kui ka restoranid. Veel kaugemale lõuna suunas rohkem randasid Long Islandi heli, kus surfamine võib olla natuke raskem. Vaata mägi on suurepärane vanamoodne kuurortlinn, kus on suurepärane rand, majakas ja ajalooline karussell.\nMajutus: Majutus Narragansett\nJuba 10 miili kaugusele, Block Islandi jõuab parvlaevast punkrijuditist (Galilee) lõunarannikul. Väikest uut sadamat, kus leiate majutust ja sööke, saate jalgrattaga jalutada või jalutada mitme ranna või Victoria Kagu-Lighthouse. Nii et see tellistest hoone ja selle valgustorn seisab oma bluffi peal, siis on teil üllatunud kuulata lugu sellest, kuidas see 1994. aastal kolis, et see ei kahjustaks selle purunemist merre. Mohegan Bluffs on kolme miili rannikupiiskad, mille ookeanil on 200 jalga. Nende jalamil on ilus rand, kuigi väljavaade 151 sammu tagasi üles tõusta võib sind takistada. Saare põhjapinnas on 1867 North Lighthouse, kus on tõlgenduskeskus. Raidade miilid läbivad saare ja on populaarne linnumetsade seas, kes leiavad siin üle 150 liigi, mis peatuvad siin sügisel. Selle saare nädalavahetus koos oma kaugele tundega on üks kõige romantilisemaid asju Rhode Islandis\nMajutus: kus peatada Block Island\nBlithewold, Bristol liz lääs / foto muudetud\nVaatega Narragansetti lahele, ehitati Blithewold 1908. aastal Augustus Van Wickle'ile ja sarnaneb 17. sajandi ingliskeelsel mõisaga. Tema 45 tuba on sisustatud nii palju kui nad olid, kui pere elas siin ja kaunistatud oma Baccarat kristallide, Gorhami hõbedaga, enam kui 30 trahvi hiina komplekti, mitme Tiffany lambiga ja nukkidega ning nende reisidega kogutud esemetega. Maja oli kujundatud suurte akendega, mis on vaatega veele ja vaatega maa 33 aakri aedale. Hulgas parimatest New Englandi aedadest avalikkusele avatud, Blithewoldi juures asuvad veeaed, kinnine aed, aiaed, kiviaed ja roosiaed. Rohkem kui 500 erinevat sorti puud, põõsad ja taimed hõlmavad idaranniku suurimat hiiglane sekoia ja bambusest.\nAmetlik kodulehekülg: www.blithewold.org\nRough Point, Newport Reading Tom / muudetud foto\nErinevalt enamusest Newpori pärijadest ei jälginud Doris Duke päeva päeva moe ja suundumusi ega proovinud neid seada. Ta kogus oma suvekodale 1887. aastal ehitatud ja 1849. aastal Vanderbilt-i päralt ehitatud kunsti ja antiikesemeid - koos suurte õnnega - 12-aastaselt, mis peegeldaks tema enda maitset ja visuaalset koguja silma. Ta valis nendega elama ja nautida ning surma korral soovis ta Rough Pointi ja selle sisu muuseumiks avatud. Tutvumine majaga hästi informeeritud juhendiga jätab teid tundma, et olete kohanud Doris Duke'i.\nRohkem lõbusaid asju, mida näha ja teha Rhode Islandi lähedal\nKuigi nii Providence'is kui Newport'is on Rhode Islandil palju teha, on Boston lihtsalt rongiga Providence'ist päevasõidud.Massachusettsis on ka ajaloolised Plymouth ja Salem ning Cape Cod on vaid mõne tunni kaugusel provintsist Interstate-195 kaudu. Massachusettsi kogujal on rohkem ajaloolisi linnu ja maalilisi piirkondi, nagu Berkshires. Connecticuti piirid Rhode Islandil läänes, kus elavad linnad Hartford ja New Haven.


Vedruga voolikurull GTS - ClioX OÜ\nVoolikurullid GTE ja GTS\nVoolikurull GTS on varustatud võimsa terasvedruga. GEOVENT voolikurulle kasutatakse garaažides ja töökodade sõidukite heitgaaside ja keevitussuitsu jne. äratõmbeks. Voolikurulli eeliseks on kompaktsus, alati on kasutamiseks olemas piisavalt voolikut ilma et üleliigne kasutult maas vedeleks.\nVoolikurullid ühendatakse tsentraalse väljatõmbesüsteemiga või igale rullile paigaldatakse oma ventilaator MSQ-200 (koos automaatse start/stopp funktsiooniga).\nVoolikuotsikud – vaata meie maailmaparimat otsikute valikut.\nÜhe rulliga äratõmbe näidislahendus\nVoolikurullina võib kasutada vedruga GTS rulli või elektrivintsiga GTE rulli.\nVentilaatoriks on siin MSQ-200-1, mis on paigaldatud otse voolikurullile.\nVoolikurull on varustatud start/stopp lülitiga. Selle abil toimub ventilaatori käivitamine, seiskamine.\nRulli voolikule on paigaldatud kummiotsik SA, mis on varustatud klapi ja summutikinnitusega.\nMitme rulliga äratõmbe näidislahendus\nA: Heitõhu toru koos väljaviske elemendiga\nB: Üleminek ümarale torule\nC: Ventilaator MSFG\nE: LWS juhtpaneel (start/stopp, viittaimer, mootorikaitse, klapi mootori 24V toide)\nF: Kiire mootoriga sulgklapp ø160 GFD-24\nG: Elektrivintsiga voolikurull GTE, koos start/stopp lülitiga\nH: Juhtmevaba pult või kaabliga nupp\nI: Kummist voolikuotsik SA, koos summutikinnitusega\nÜhendusskeem - Voolikurull, ventilaator, rõhukontroller, sagedusmuundur, lülitid


Linnametsa mändide all. : Sini-valge-pruun\nTelefoni-ilupildid laupäevaselt Pärnu jõelt.\nEriti valge tüvega kased\nPilliroog - kasvatab umbe järved ja lahed, trügib vee-äärseid heinamaid rikkuma ja on üldse liiga tavaline et maarjamaa iluaednike meeli köita. Aga potensiaali oleks.\nKaldaääres peab ettevaatlik olema, et külmast jalavannist hoiduda\nVaata vasakule või vaata paremale, inimpingviinide koloonia täidab kogu vaatevälja.\nMõnel oli päris kena saak välja püütud, teistel niisamagi mõnus olemine.\nPäikeselohud kõrtejalameil ei ole veel eriti veenvad\nNõmme turu lillepoe kevadtalvine dekoratsioon - lepaurvad pajukeral\nPosted by Tii at 1:58 AM\nisehakanud lillekasvataja March 5, 2012 at 8:08 AM\nSee rannakõrkjas aeda ei sobi. Ta on liiga invasiivne. Tiigi äärde ei sobi hoopiski, ta juured on kui piigid, lähevad mistahes kiledest läbi. Mul teda kasvab siin küll. Tekitanud künkanõlvale kena ümmarguse platsi.\nmustkaaren March 5, 2012 at 8:26 AM\nSama siin, sellise k6rrelise l6ikamiseks ostsin spess2l ketta...\nIlusad pildid, optika moonutus vrdl m6negi peegelkaamera objega peaagu olematu. Kui pole liiga h2bematu, siis kysiksin, mis telefonil on nii hea fotokas?\nMUHEDIK March 5, 2012 at 10:30 AM\nIlupildid, ilupildid- kõik need jooned, kaared jms\nPilliroost tehti vist katuseid, mu meelest oleks need ka praegugi vägagi asjakohased, ei pea ju alati mingit plasti kasutama, samuti mingeid piirdematte aeda, mis see bambus siis palju parem on. Kõike, mis kuskil kasvab, ei pea ju ka aeda kasvama tassima. Oma kasvukohas on nad ikka kõige kenamad.\nMilda March 5, 2012 at 3:53 PM\nVaat kui head värvid tegelikult. Olen varemgi tabanud, et kuigi sinised ja pruunid toonid nagu ei peaks eriti sobima, on kooslus suurepärane


Asendage oma hambahari pärast seda, kui olete haigestunud või mitte?\nKas ma peaksin oma hambaharja vahetama pärast seda, kui olen haigestunud?\nTe olete kahtlemata kuulnud erinevatest allikatest pärinevat soovitust, et peate oma hambahari alati asendama pärast külma , gripi või peaaegu mõnda muud haigust. Kas see on tõesti vajalik, eriti kui teil on lapsi, kes on sagedased nohu?\nVõib arvata, et see on mõttekas, sest haiguse tekitanud mikroobe saastavad hambahari, kui te seda kasutate.\nVõite muretseda, et taastekitate ennast siis, kui kasutate seda, kui olete taastunud. Hea uudis on see, et see nii ei tööta.\nMiks sa ei tohiks muretseda oma hambaharja pärast\nKuigi on tõsi, et hambaharjad võivad sisaldada mõnda mikroobe, ei ole uurimises leitud ühtegi tõendit, mis näitab, et teil on suurem tõenäosus, et sa haigestuvad uuesti, kui te ei muuda oma hambahari pärast haigust.\nMeie organismil on loomulik kaitsesüsteem mikroobe, mida nimetatakse immuunsüsteemiks . Teid on pidevalt bakterite, viiruste ja muude mikroobe nakatatud, kuid teie immuunsüsteem suudab suurema osa neist ära tõrjuda ja nad ei tee enamikku haigetesse.\nTegelikult kinnitab teie immuunsüsteem reageeringut külmale või gripile, tekitades antikehi sissetungivate viiruste vastu. Need antikehad hoiavad teid sama külma või gripi saamisest kaks korda. Seetõttu ei põhjusta teie hambaharja külm ega gripi bakterid pärast teie haigust teie uuesti haiget.\nSama kehtib ka paljude teiste hambahammaste kohta.\nTeie suu sisaldab loomulikult palju baktereid, mis ei tekita haigusi. Kuid nad aitavad kaasa hammaste lagunemisele, kui neil lubatakse mitmetel tundidel hambaid kasvada. Hambad puhastavad hambad, nii et nende toodetud hape ei kahjusta hambaemaili.\nPärast harjamist loputatakse enamasti hambaharja loputamisel ja kõik jäävad ei tohi põhjustada teile mingit kahju.\nAmeerika hambaarstide assotsiatsioon (ADA) on oma hambaharja kasutamise ja hooldamise kohta järgmised soovitused:\nMuutke oma hambaharja iga kolme kuni nelja kuu tagant või varem, kui harjased hakkavad välja nägema. Lapsel võib olla vaja uusi harusid sagedamini kui seda, sest nad kipuvad neile natuke raskem kui täiskasvanud.\nInimesed, kellel on kompromiteeritud või nõrgenenud immuunsüsteem, võivad soovida kaaluda hambaharjade muutumist sagedamini, sealhulgas pärast haigusi.\nPärast kasutamist loputage hambaharja kraaniveega ja hoidke seda püsti, kuni see on õhu käes kuiv.\nÄrge katke oma hambaharja ega hoidke seda suletud pakendis. See soodustab mikroorganismide kasvu\nÄrge jagage hambaid.\nADA ei soovita hambaharjale mõeldud desinfitseerimis- või desinfitseerimisvahendeid kasutada. Kui aga te otsustate seda kasutada, otsige seda, mille FDA on kustutanud, ja ei tee äärmuslikke nõudeid. Tarbijatele kättesaadavad tooted ei saa tegelikult hambahari "steriliseerida" ja peaksid olema sellistest nõuetest ettevaatlikud.\nHambaharja leotamine antibakteriaalses suus loputades pärast kasutamist võib vähendada bakterite arvu harjale.\nKuigi see ei ole näidanud, et see parandab tervist või vähendab teie haigete haigestumise tõenäosust, ei tee see haiget. Kindlasti kontrollige oma hambaharja regulaarselt kulumisnähtude suhtes ja vahetage see vastavalt vajadusele.\n> Hambahari hooldus: puhastamine, ladustamine ja asendamine. ADA poliitika, positsioonid ja avaldused. Teadusnõukogu nõukogu, november 2011. Ameerika hambaarstide ühendus.\nH1N1 gripiviiruse ravimine\nKas teie mobiili telefon võib haigestuda?\nSeljaaju stenoos põhjused, sümptomid ja ravi\nFüüsiline teraapia pärast ACL Teari\nRehabilitatsioon ja paranemise aeg pärast Jonesi lagunemist\nMida enne sapphappe-vaigu alustamist teada saada\nPolyisoprene'i kondoomid inimestele, kellel on lateksallergia\nKurguvähi sümptomid, põhjused ja ravi\nPre-OP füsioteraapia ACL Sprains\nEnergiajookide mõju neile ja tervisele