Barutole tõi edu kinnisideest vabanemine - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nBarutole tõi edu kinnisideest vabanemine\nBaruto tõdes, et turniirivõit tema elus suurt muud ei muuda, kui toob veel rohkem tähelepanu.\nÄsja karjääri esimese suurturniiri võitnud Eesti sumomaadleja Kaido Höövelson ehk Baruto hoiab pea külmana ega soovi liiga palju ette mõelda. «Tahan praegu lihtsalt korralikult välja puhata,» sõnas ta.\nTurniiri lõppedes sai Baruto end lõpuks natuke lõdvaks lasta ja esikohta tähistada. «Eks väike pidu ikka oli,» muheles 27-aastane eestlane. «Aga hommikul kell pool 10 oli juba ametlik pressikonverents. Turniirivõit mu elus suurt muud ei muudagi, kui toob veel rohkem tähelepanu. Olen üritanud vältida tänaval käimist, aga kui oma klubisse läksin, siis sinna ette oli kogunenud päris palju inimesi mind ootama.»\nOlles reedel kindlustanud turniiri esikoha, sõnas Baruto salakavalalt, et edu tõi erinevate asjade kokkusattumine. Nüüd soostus ta natuke lähemalt selgitama, mis muutus. «Kui nüüd tagantjärele mõtlema hakata, siis lähenesin turniirile teistmoodi. Tavaliselt ikka mõtlesin, millal see võit nüüd tuleb ja see muutus nagu kinnisideeks,» tunnistas 2004. aasta mais profisumodebüüdi teinud Lääne-Virumaa vägilane. «Sel turniiril võtsin päeva korraga, mingit närvitsemist enne matši polnud ja üritasin üldse teisi mõtteid mõelda.»\nEdu aluseks olid ka väikesed muudatused treeningprogrammis ja hea tervis. «Treeningul raske, lahingus kerge,» muigas ta. «Eks kõigi nende aastatega tehtud töö peab mingil hetkel hakkama vilja ka kandma. Ettevalmistus läks sujuvalt, mingeid probleeme polnud. Tavaliselt talvel ikka läkastad, on nohu või köha, aga nüüd ei märganud midagi sellist. Võib-olla ei tahtnud märgata.»\n199 cm pikk ja 188 kg kaaluv Baruto tõusis eliitdivisjoni ehk Makuuchisse vaid kahe aastaga, kuid 2006. septembris vigastas ta turniiri ajal vasaku jala põlve ja langes aste madalamasse divisjoni. Tal õnnestus küll õige pea Makuuchisse tagasi tõusta, kuid põlvevalu valmistas talle tihti probleeme. Kuni 2010. aasta märtsis kogus ta samuti 14 võitu ja eestlane ülendati sekiwake staatusest ozeki’ks.\nKa tänavu on märtsiturniir ülimalt tähtis, kuna sama eduka esinemise korral võib ta teenida yokozuna tiitli. Muuseas, märtsikuine Haru-basho peetakse Osakas ehk linnas, kus Baruto käis 2002. aasta suvel amatöörina võistlemas ning kust sisuliselt sai alguse tema teekond profikarjäärini.\nPühapäevasel autasustamistseremoonial avaldas Baruto, et kui suudab säilitada enesekindluse ja maadelda samamoodi, nagu lõppenud turniiril, on tal hea võimalus juba sel aastal yokozuna’ks saada. Päev hiljem oli ta juba märksa tagasihoidlikum. «Eks fännid tahavad ikka seda kuulda, aga ma ise ei hakka veel pilvedesse tõusma, see võib valusalt kätte maksta,» nentis ta. «Elame üks päev korraga ja loeme tibusid sügisel. Tahaks rahulikult välja puhata ja kui trennid uuesti pihta hakkavad, siis seame jälle uued eesmärgid selleks aastaks.»\n«Puhkuseks mul ühtegi plaani pole, aga ma ei ole ka lebotaja tüüpi,» lisas Baruto. «Hommikuti olen, nagu tavaliselt, pool kaheksa üleval. Nagu öeldakse – vara üles, hilja voodi, nii see rikkus majja toodi.»\nBaruto on varem korduvalt öelnud, et kui saab Jaapanis kõik soovitu tehtud, tuleb ta tagasi kodumaale. Turniirivõit on käes, jäänud on veel yokozuna tiitel. Seega, kojutulek pole enam mägede taga? «Eesti on kõige etem koht, kus midagi ette võtta, tahaks juba nii väga tagasi tulla,» tunnistas Baruto siiralt. «Kui fantaseerida, siis ainult üks turniirivõit on praegu puudu. Aga ega ma tegelikult ju kohe pärast yokozuna’ks saamist ka ei lahkuks. Elame-näeme, mis saab.»\nSelle nädala alguses koguneb nõukogu, mis paneb paika kriteeriumid, mida peab Baruto Haru-basho’l tegema, et yokozuna’ks tõusta. «Nad võivad igasugu asju välja mõelda,» arvas Baruto. «Kes see ikka tahab, et kaks välismaalast oleksid yokozuna’d (Hakuho on mongol – toim). Mina igatahes annan endast parima.»\nJagab kingitused laiali\nPühapäeval kuhjati Baruto üle igasuguste autasudega, millega ta eile tasapisi tutvuma hakkas. Mäletatavasti sai ta Jaapani rahvusmaadluse kõige tähtsama trofee, Imperaatori karika, Jaapani peaministri karika, Mongoolia peaministri trofee, Tšehhis, Ungaris ja Prantsusmaal valatud sõpruse karikad ning autasud sponsoritelt. «Need on kõik rändkarikad, ma sain vist mingid väiksemad koopiad, igatahes klubis oli neid terve posla, aga ma ei viitsinud neid veel vaatama hakata,» lagistas Baruto naeru.\nVeel kingiti talle aastane Mehhiko õlle varu, aastane Araabia Ühendemiraatides toodetud mootorikütuse varu, 72-liitrine vaat saket nimega «Ozeki», 50 000 konserveeritud vutimuna Aichi prefektuuri kubernerilt, tonn juur- ja puuvilju, seeni, mune ja liha Jaapani Põllumajandustootjate Ühingult, Jaapani rahvusringhääling NHK ja ajalehed Mainichi Daily News ja Tyunichi Simbun on välja pannud rahalised preemiad.\nMida ta kogu selle varandusega peale hakkab? «Ega see pole mulle üksinda mõeldud, ikka klubi noortele ja sulastele ka. Ilmselt jagangi suurema osa laiali,» arutles Baruto. «Aga nende kõige, ka vutimunade pealt tuleb järgmisel aastal maksud maksta.»\nMida tähendab «aastane varu», ei osanud Baruto veel öelda. «See on vist mingi kindel kogus, aga praegu\ntean ainult, et bensiini oli 1900 liitrit, mulle anti selle jaoks kupongid,» avaldas ta. «Selle kasutan ise ära, selliseid asju ikka kulub. Aga palju sa ikka jõuad vutimune süüa või õlut juua, need jagan ära.»\nRakvere tunnustab aumärgiga\nRakvere linnavalitsus otsustas eile istungil anda sumomaadlejale Kaido Höövelsonile Rakvere linna aumärgi Vallimäe medali Rakvere linnale osutatud teenete eest ning seoses sumo suurturniiri Hatsu-basho võiduga.\n«Rakvere nimi on kõlanud kogu Baruto kaheksa-aastase sumoprofikarjääri jooksul igal tema kohtumisel. Oleme selle üle väga uhked. Sumo on Rakverele Jaapanis toonud suurt tuntust,» ütles Rakvere linnapea Andres Jaadla. (PM)


Siit nurgast ja sealt nurgast: mai 2012\nVeevanni tõstetud vormides ahjus küpsetamine ei ole just väga levinud moodus munade valmistamiseks. Kes on proovinud, teab juba, millest jutt, aga kes veel mitte, soovitan juba homme hommikul küpsetada neid mõnusaid munapotikesi. Mune võib sel moel küpsetada ka täitsa lisanditeta, vaid sortsu koore või võiga. Või juustuga. Aga karulauk ja spargel olid ka ikka väga omal kohal. Mõelda: lööd lusika läbi kalgendunud munavalge kollasesse, mis voolab laiali ja katab kastmena krõmpse mahedaid spargleid ja intensiivseid karulaugulehti. Huhh, kui maitsev!\nOeufs en cocotte spargli ja karulauguga\n15 karulaugu lehte\nvõid vormide määrimiseks ja oliiviõli köögiviljade kuumutamiseks\nHaki karulauk veidi väiksemaks. Mitte peeneks, aga näiteks üks leht kolmeks tükiks. Eemalda spargli päris alumine, puitunud osa. Lõika vars kuni tipuosani paari mm paksusteks seibideks. Tipud lõika keskelt pooleks. Kuumuta pannil oliiviõlis karulaugu lehti 30 sekundit, kuni nad on "kokku kukkunud". Tõsta kõrvale. Samal pannil kuumuta sparglitükke õrnalt segades 1 minut.\nMääri 2 ramekini vormi seest võiga. Raputa põhja veidi soola ja musta pipart. Jaga karulauk vormidesse. Võid vajutada äärte vastu, siis jääb põhi tühjaks spargliseibikeste jaoks. Tõstagi need nüüd sinnasamasse. Löö sparglitükkide peale lahti mõlemasse vormi 1 muna. Munakollase kõrvale säti pooleks lõigatud sparglitipud. Tõsta munadele 1 sl 35%-list koort.\nAseta ramekinid sügavamasse ahjuvormi. Vala ahjuvormi nii palju kuuma (!) vett, et see ulatuks poole ramekini kõrguseni. Tõsta ahjuvorm ahjurestile ja küpseta 10-12 minutit. Aeg oleneb sellest, kui pehmet muna tahad. Arvestada tuleks ka sellega, et ramekinid on ahjust välja tõstes kuumad ja muna küpseb neis edasi. Kui tahad, et munavalge oleks kalgendunud ja kollane vedel (mulle meeldib just nii), siis piisab 10 minutist. Natuke on see katsetamise asi, aga peale paari munaküpsetamist tead juba täpselt minutipealt, palju aega kulub.\nTõsta ramekinid kohe kuumast veest välja. Maitsesta veel soolaga kui tarvis ja jahvata peale värsket musta pipart. Raputa kõige peale veel mõned murulaugutükikesed. Söö kohe hästi kuumalt koos röstsaiaga, mida võib vedela munakollase sisse kasta.\nMu viimase nädala blogimise tempo võib jätta küll üsna maniakaalse mulje. Muretsemiseks pole põhjust, kompenseerisin oma vahepealset vaikioldud aega lihtsalt:) Luban, et olen vähemalt esmaspäevani vait kui sukk ja soovin väga mõnusat naudinguterohket nädalavahetust kõigile!\nCru'd leida ei ole mingi kunsttükk, uks ja restorani silt on kenasti Viru tänavale näha. Ehkkis siseneda saab ka otse Viru tänavalt, ei jätnud me piilumata kangialusest avanevasse armsasse sisehoovi. Oli tõeliselt kahju, et ilm ei ole meie külaskäigu ajal veel piisavalt soe õues einestamiseks. Kohe rahvarohke tänava kõrval, kuid siiski vaikne ja sopiliselt eralduv sisehoov oli väga kutsuv. Mõnel sumedal suveõhtul, või miks mitte juba nüüdki, oleks seal väga mõnus istuda, süüa ja veini juua. Restorani sõnul istutatakse sinna ronima veel metsviinapuid ja teisi taimi, nii et on lootust tõeliselt hubaseks vanalinna nurgakeseks.\nNiisiis, metspart ja suitsuküülik. Metspardifileest olid lõigatud imeõhukesed rasvaäärekesega viilakad. Vinnutamise tulemus oli struktuurilt midagi prosciuttolaadset, maitselt imehea, õrn ja metsane. Ka küülikusült oli hõrk. Taldrikud on Cru-s üsna külluslikud. Selles mõttes, et lisaks põhilisele, mis antud juhul oli pardisink ja küülikusült, leidus nende kahe peakangelase kõrval ja vahel juba mainitud foie gras patee, veel üks lilla törtsuke (kirss?), kollane pallike (ebaküdoonia?), õhuline suur tšips, veidi rohekat puru ja oranžikas püree. Ürdioks ka muidugi. Ilus ja rikkalik küll, aga siiski oli seda kõike veidi liiga palju. Aga ainult veidi, sest iseenesest, maitsete poolest, ei läinud ükski neist lisanditest ei omavahel ega ka põhiainetega vastuollu. Ilmselt on selles virinas oma osa ka mu isiklikul "less is more" kiiksul.\nAga õhtu hitt oli mu kaaslase pearoog, menüüs nimetusega röstitud metslinnufilee ja seened. Tol päeval oli linnukeseks põldpüü. See on üks toitudest, mis jääb ajusoppidesse püsima ja mida meenutad hiljem: "Mäletad, kui me Crus käisime?" "Jajaa, siis kui me põldpüüd sõime, onju..". Linnufilee, mis kohmaka koka käes kergesti kuivaks võib minna, oli superõrn. Praetud metsaseened ja juurselleripüree olid talle head kaaslased.\nLoodan, et nüüdseks on ka restoranis külanud taustamuusika uuenenud, minu külaskäigu ajal mängis veebiraadio ja see pidev " best music from dabljuudabljuudabljuu...dotcom" oli lõpuks päris väsitav.\nToitu aga osatakse selles majas tõesti hästi ja maitsvalt teha. Arvestades seda, kui noore toidukohaga (eriti sel ajal, kui ma seal käisin) tegu on, on mõned väikesed apsakad andeksantavad. Ja Cru ei ole üldse mitte "turistikas" nagu võiks ju ühelt Viru tänaval asuvalt söögikohalt oodata. Sinna on oodatud kõik! Tol õhtul, kui meie Crud külastasime, oli laudades istuv seltskond meeldivalt rahvusvaheline seltskond, lisaks eesti keelele räägiti laudades veel kolme võõrkeelt. Nii et hubases saalis tekkis lausa metropoliitne õhkkond. Nagu ma algul juba mainisin, vahetus just nüüd Crus menüü kevad-suviseks. Pole veel jõudnud maitsmas käia, aga kindlasti on plaanis, see mõnus sisehoov on juba nii kutsuv. Uuest menüüst jäi mulle kohe silma õrnsuitsu põdra tartar, praetud siiafilee kodujuustuvahu ja kalamarjaga ning krõbe jänesepirukas (jäneseliha ja hanemaks, karamelliseeritud endiiv ja aroonikaste). Ahvatlused missugused!


Õde Mary – teenimisele pühendatud elu : Õpetajate Leht\nÕde Mary – teenimisele pühendatud elu\n9. märts 2013 Tiina Veismann Vanalinna hariduskolleegiumi emakeeleõpetaja - 1 Kommentaar\n22. veebruaril tähistas Vanalinna hariduskolleegiumi pere koos vabariigi aastapäevaga oma staažikaima õpetaja, õde Mary Vénardi 90. sünnipäeva. Tallinna haridusameti nimel õde Maryt õnnitlema tulnud Meelis Kondi sõnul on tegemist ilmselt Eesti kõige pikema staažiga õpetajaga. Ligi 70 aastat oma elust õpetamisele pühendanud õde Mary annab tunde ka praegu.\nHämmastavast vitaalsusest, vaimsest vormist ja töövõimest imetlusväärsemgi on selle väikesekasvulise nunna isiksus: helge ja rõõmsameelne alandlikkus, eneseohverdus ja täielik pühendumine teistele ei ole tema puhul sõnakõlksud, vaid tegudes realiseeruvad ja elu mõtestavad põhimõtted, mis on mõjutanud ilmselt paljude õde Maryga kokkupuutunud inimeste elu. Individualismi ja enesekesksust rõhutavas ühiskonnas mõjub inimene, kes on täielikult pühendunud teiste teenimisele, soojendava päikesepaistena.\n1923. aastal USA-s Kansase osariigis ilmavalgust näinud Georgine Le Beau (religioosse nime õde Mary Vénard sai ta nunnaks pühitsemisel) kasvas üles kaheksalapselises perekonnas. Kuna kodune keel oli prantsuse keel, ei osanud lapsed kooli minnes sõnagi inglise keelt. Kuid nagu õde Mary meenutab, kujunes neil kiiresti harjumus „vahetada koolist koju jõudes ära nii riided kui ka keel”. Küllap andis see kogemus aastaid hiljem julgust juurutada Helsingi inglise koolis täieliku keelekümbluse meetodit.\nKutsumuse leidmisel mängisid õde Mary elus suurt rolli sügavalt usklik perekond ja majandusliku depressiooni aastad, mil noorel neiul tuli perekonna toetamiseks töötada frantsiskaani nunnaordule kuuluvas haiglas. Imetlus õdede töö vastu viis ta õppima St Elizabethi akadeemiasse, mis kuulus Jeesuse püha vere õdede kongregatsioonile (Sisters of the Most Precious Blood). Esialgne unistus saada halastajaõeks asendus õpingute käigus kindla sooviga pühendada oma elu ja anded jumala teenimisele ja laste õpetamisele. Samal ajal, kui tulevane õde Mary Vénard nunnaks saama valmistus, leidsid püha vere õed endale uue missiooni: asutada tuhandete kilomeetrite kaugusele Helsingisse inglise kool. Osaleda uue kooli ülesehitustöös sai pärast akadeemia lõpetamist ja nunnaks pühitsemist algkooliõpetajana töötava õde Mary salaunistuseks (nii palju kui kahes vahetuses tunde andes üldse aega unistada oli).\n22. juunit 1949 ei unusta õde Mary kunagi. Sel päeval kutsus kongregatsiooni ülem ema Borgia ta enda juurde, et küsida, kas ta oleks valmis sõitma Helsingis töötavatele õdedele appi. Nii algas õde Mary sõnade järgi tema „elu suurim seiklus”. Seiklus, mis kestis üle 40 aasta ja sisaldas endas kõike, mida ühe kooli ülesehitamine sisaldab: majapidamis- ja kojamehetöödest õpetaja, suvelaagri kasvataja ja koolijuhi ametini. Sõjajärgse Soome kohutavalt vaestes oludes alustanud kool võitis kiiresti lapsevanemate usalduse ja kujunes üheks hinnatumaks õppeasutuseks, kuhu tõtati last kirja panema vaata et otse sünnitusmajast. Ja seda mitte ainult põhjusel, et lapsed saavad tänu tõhusale metoodikale varakult selgeks maailmakeele, vaid seetõttu, et selles koolis ollakse laste eest hooles. „Peamine, mida õpetaja igale lapsele andma peab, on lootus,” on üks õde Mary juhtmõtteid õpetajana.\nEestisse sattus õde Mary esmakordselt omapärastel asjaoludel – nimelt soovis ta põgeneda oma 70. sünnipäeva tähistamise eest. Kasutades soomlaste levinud ettekäänet „Olen matkoilla”, sõitis ta Tallinnasse, et külastada mõni aasta tegutsenud Vanalinna hariduskolleegiumi. Teda rabas siinne vaesus ja õpetajate entusiasm. Nähes tunde, „mis ei toetunud millelegi peale õpetaja hääle, energia ja võimete”, otsustas ta 70-aastasena „alustada oma teist karjääri”, nagu ta naljatamisi ütleb, ja rakendada oma teadmised, oskused ja kogemused tööle eesti laste heaks.\nTäielik keelekümblus ja toetav distsipliin\nEsimene asi, mis õde Mary nõul ja jõul VHK-s käivitus, oli tõhusalt toimiv inglise keele õppe programm. Täieliku keelekümbluse meetod (total immersion method) põhineb tähelepanekul, et lapsed õpivad võõrasse keelekeskkonda sattudes teise keele ära hämmastava kiirusega. Lihtsustatult öeldes – kui laps on viis korda nädalas ühe tunni võõrkeelses keskkonnas, kus ta oma emakeelt ei kuule, hakkab keel talle nagu iseenesest külge. Muidugi kaasnevad meetodiga äärmiselt põhjalikult läbi töötatud õppekavad ja hulk pedagoogilisi võtteid (esimestes klassides õpib laps eelkõige kuulmise ja nägemise kaudu, luuletuste, laulude ning rikkaliku pildimaterjali abil, lausete korduva ümberkirjutamise tulemusel omandatakse märkamatult grammatiline põhi jne). Kuid, nagu tõdevad kõik seda meetodit kasutavad õpetajad, meetod üksi ei õpeta midagi. Kõige tähtsam on õpetaja isiksus, tema pühendumus, positiivsus, järjekindlus ja nõudlikkus. Õde Mary kunagised õpilased, praegused VHK vilistlased meenutasid oma Õpetajat õnnitledes esimesi inglise keele tunde õde Maryga: „Me ei saanud aru sõnadest, mis ta rääkis, aga mingil kummalisel moel teadsime alati täpselt, mida me tegema peame.”\nKoos inglise keele programmiga tõi õde Mary Eestisse ka kindla (toetava) distsipliini süsteemi, mis põhineb Ameerika pedagoogi L. Canteri raamatul „Assertive Discipline (A take Charge Approach for Today`s Educator)”. Et tund oleks efektiivne, peab õpetaja ennast kehtestama ja selleks tuleb olla positiivne, nõudlik (ka enese vastu!) ja järjekindel. Õpilane peab tunnis saama tunnustust ja positiivset tähelepanu. Hirmutamine ja ähvardamine on ebakindla õpetaja vahendid. Tunnikorra alus on reeglid, millest peavad kinni pidama mõlemad pooled. Õpilane peab tundma, et karistus, mis reeglite eiramisele järgneb, ei ole õpetaja isikliku meelepaha väljendus, vaid tegudele vastav objektiivne tagajärg. Õpetaja taunib negatiivset käitumist, aga mitte last.\nPime laps tavakoolis ja vanemate toetav kogukond\nÕde Mary initsiatiivil hakati Eestis esmakordselt õpetama pimedaid lapsi tavaklassis. Teaduslikud uuringud ja praktika kinnitavad, et normintellektiga pime laps areneb nägijate keskel õppides kiiremini ja suudab oma võimeid paremini realiseerida. Eriti oluline on võimaldada pimedale lapsele muusikaõpinguid, kuna suur osa neist on muusikaliselt väga andekad. VHK-s õpib praegu neli pimedat last, õde Mary kogutud toetustega on neile muretsetud õppevahendeid, punktkirjamasinad jm.\nEt pime laps saaks tunnis teistega võrdväärselt hakkama, peab ta kõrval olema abiõpetaja. Ei riik ega Tallinna linn ole seni leidnud raha abiõpetajate töö tasustamiseks. Selle on enda kanda võtnud VHK lapsevanemate kogukond, mille kujundamisel on taas õde Mary rolli raske üle hinnata. Tema tutvustas VHK peredele Helsingi inglise kooli heategevuslike laatade traditsiooni ja julgustas ka siin seda kommet juurutama. Praeguseks on heategevuslikest jõulu- ja mailaatadest saanud üks VHK tuntumaid ettevõtmisi, mis ühendab kooliperet, tugevdab kogukonnatunnet ja nakatab lapsi head-teha-tahtmise pisikuga. „Keegi ei ole liiga vana ega liiga haige, et teise heaks midagi teha ei saaks” – on üks õde Mary kuldsetest lausetest.\nKristlik kasvatus isiksuse ülesehitamise teenistuses\nPraegu töötab õde Mary välja kristliku kasvatuse programmi ning kontrollib kirjapandut praktikas koos 4. klassi poistega. Inglise keeles, ilma mingite distsipliiniprobleemideta („Nad ei julge korda rikkuda, sest ma olen nii vana!” naerab õde Mary ise). Korra nädalas sõidab ta Tartusse, et aidata ka sealsel katoliku koolil ja lasteaial kristliku kasvatuse programmi välja töötada.\nVHK usuõpetuse programmi juht Maria Joanna Madise kirjeldab õde Mary kontseptsiooni: „Kristlik kasvatus hõlmab kultuurilugu, iseloomukasvatust ning õpiharjumuste kujundamist. Õppekava on tihedalt seotud kiriku- ja rahvakalendriga ning kindla distsipliini põhimõtetega, et luua tunnis õhkkond, kus igaüks on oodatud ja isikuna austust väärt. Õde Mary rõhutab, et oluline ei ole mitte see, mida me oleme oma õpilastele õpetanud, vaid see, mida nad on õppinud. Teisisõnu, keskne küsimus hariduses ei ole mitte õpetamine, vaid õppimine. Ja eeskujust, milleks on jumalale ja teistele inimestele pühendatud elu, saavad lapsed ehk ühe elu olulisima õppetunni − tõelise kutsumuse teenistuses oleva elu viljadest ja rikkusest.”\nMitte keegi ei ole õde Maryt näinud väsinuna või masendununa. „Mul ei ole depressiooniks aega!” ütleb ta. Oma sünnipäeval vabariigi aastapäeva aktusel kogu koolipere ees kõnet pidades pani õde Mary lastele ja noortele südamele, et nii nagu vabal rahval peab olema visioon, kuidas oma vabadust kasutada („Kui nägemus puudub, muutub rahvas ohjeldamatuks” – Õpetussõnad 29:18), nii peab ka igal üksikisikul olema ettekujutus, kuidas oma vabadust ja andeid kasutada teiste heaks. Sest tõeliselt õnnelik saab olla ainult see, kes annab selle, mis talle on antud, teiste teenistusse.\nÕde Maryt tulid sünnipäeva puhul õnnitlema ka tema esimesed VHK õpilased. Foto: Raissa Keskküla\nHetkel ainult üks arvamus teemale “Õde Mary – teenimisele pühendatud elu”\n4. apr. 2013, 02:26\nÜks korralik TV saade ehk jõuab veel..\nUskumatu ,et leidub selline inimene\nJõudu tõesti nakatav


iPhone 11 Pro (Max) - eriti profikaamera\nPõhiline » Ülevaade » iPhone 11 Pro (Max) - eriti profikaamera\nPärast Macbooki ja iPadi on iPhone'il ka pro versioon. IPhone 11 Pro on tegelikult iPhone XS ja iPhone XS Max järeltulija ning iPhone 11 supp-variant. Sellel uue põlvkonna iPhone'idel on ka iPhone 11 Pro Maxiga suurem versioon. Sellest, mis teeb Apple'i parimaks nutitelefoniks Pro, saate sellest ülevaatest lugeda.\nhind alates 1159, - (iPhone 11 Pro) / 1259 (iPhone 11 Pro Max)\nVärvid roheline, hall, hõbe\nEkraan 5,8 tolline OLED (2436x1125) / 6,5 tolline OLED (2688x1242)\nProtsessor heksakoor (Apple A13 Bionic)\nLadustamine 64, 256 või 512 GB\nAku 2665 mAh / 3969 mAh\nKaamera 12-megapiksline kolmekordne kaamera (taga), 12-megapiksline (ees)\nÜhenduvus 4G, Bluetooth 5, WiFi, GPS\nVormindus 14,4 x 7,1 x 0,8 cm / 15,8 x 7,8 x 0,8 cm\nKaal 188 grammi / 226 grammi\nMuu Välk, kõrvaklappide porti pole, esim\nEi ole piisavalt innovatsiooni\nEsmapilgul tundub, et iPhone 11 Pro on võrreldes eelmise põlvkonna iPhone X ja iPhone XS-ga vähe muudetud, mida mugavuse huvides nimetame selle Pro eelkäijateks iPhone. Kuigi seda iPhone'i võib muidugi vaadelda ka kui iPhone 11 pikendatud varianti. Eesotsast leiame ikkagi toreda ekraani, mille ülaosas on sälk, ekraani ümber alumiiniumääred. Ka tagakülg on endiselt klaasist, mis on muidugi alati habras materjal, kuid võimaldab juhtmeta laadimist. Õnneks ei kannata teid mattviimistluse tõttu määrdunud sõrmejäljed\nKoostekvaliteet on märkimisväärselt hea, märkate seda seadme kätte saades. IPhone 11 Pro on üsna raske, kuid on täiusliku viimistlusega ja seetõttu eelkäijatest tugevam. See kajastub ka nutitelefoni IP-reitingus. Garanteeritult on iPhone 11 Pro 40-minutiline veealune eluiga kuni neli meetrit, samas kui iPhone XS suudab kaks minutit elada umbes 30 minutit.\nSiiski on ka iPhone 11 Pro disainil negatiivne külg. Tagaküljele on paigutatud kandiline kaamerasaar, millel asuvad kaamera objektiivid. See saar ulatub korpusest välja ja ka läätsed ulatuvad saarelt välja. Pole ilus ja see nõuab tõesti katet. Mis on disaini häbi. Kuid väljapressivate hindadega, mida Apple julgeb remondi eest küsida, on teil nutitelefoni korpuse jaoks teine argument.\nKuid mis teeb iPhone Pro-st? Apple ei suutnud seda iPhone'i uusima põlvkonna kasutuselevõtu ajal täiesti selgeks teha. Kuid sellel pidi olema kaameraga midagi pistmist, sest see on peamiselt uuendus. Apple peab ka siin järele jõudma, sest mitte ainult tema konkurendid, nagu Samsung ja Huawei, pole aastaid kaameras olnud, eriti Huawei P30 Pro puhul, suutis Huawei kogu konkurentsi võimaluste ja kvaliteedi osas väga kaugele viia. kaamerad.\nIPhone 11 Pro-l on kolm tagumist kaamerat. See võib põhjustada küünilisi reaktsioone, sest tundub, et sellest on saanud omamoodi turundustrikk, kus suurem osa kaameraid peab (valesti) võrduma paremate fotodega. Kuigi Apple'i turundus võib isegi araablastele liiva müüa, pole see kolmekordne tagumine kaamera sugugi trikk.\nLisaks põhiläätsele on paigutatud teleobjektiiv ja lainurkobjektiiv. See võimaldab objektiive vahetades vastavalt sisse suumida (0,5x) ja suumida (2x). See pole uus, paljudel teistel erinevates hinnaklassides nutitelefonidel on see ka olemas. Erinevus seisneb aga selles, et teiste nutitelefonide puhul peate teleobjektiivile või lainurkobjektiivile üleminekul kvaliteedi ohverdama. IPhone 11 Pro puhul see nii ei ole. Sellel on tohutu erinevus, pole vahet, millist objektiivi te kasutate. Pealegi suudab iPhone 11 Pro konkurentsi seljataha jätta. Värvid, detailid, kontrastsus ja dünaamiline ulatus. Lohe. Apple annab siin kõigile võistlustundidele õppetunni.\nUuendusi on ka võimaluste osas. Näiteks iPhone 11 Pro-l on öörežiim, millega saab tänu pikale säriajale ja stabiliseerimisele foto teha ka ilma ümbritseva valgustuseta. See on väga väärtuslik lisand, mis töötab väga hästi. Ainult Huawei P30 Pro teab, kuidas teha paremaid fotosid hämaras, aga ka öörežiimis. Hiina tootja pakub ka rohkem võimalusi, näiteks periskooplääts, mis pakub sügavamat suumi.\nKui aga vaadata ainult fotosid, teeb iPhone 11 Pro kõigi nutitelefonide ülekaalukalt parimad fotod hetkel. Võimaluste ja vähese valgusega pildistamise osas on paremaid võimalusi. Selle kohta saate täpsemat teavet lugeda meie ülevaatest: kas iPhone 11 Pro-l on parim kaamera?\nEsikaamera on korras. Uus on siin võimalus kasutada esikaamerat aegluubis videote tegemiseks. Slowfies on see, mida Apple seda nimetab. Näiteks on Apple suutnud oma triki kaamerapiirkonnas läbi suruda.\nNii et kaamera pälvib auväärse märkuse, kuid ka ekraanipaneel on fantastiline. Vähe sellest, et täis-HD OLED-ekraan on selge, on värvide reprodutseerimine ja kontrastsus samuti hea ning kõik on natuke paremad kui eelkäija ja eriti iPhone 11, millel on kahjuks natuke ekraani (nagu ka iPhone XR-l) ). jääb alla. On tore, et ekraani on eredas päikesevalguses lihtne lugeda ning OLED-ekraan ja iOS 13 pime režiim sobivad hästi kokku. Mustad pinnad pole mitte ainult sügavad mustad, kuna neid pole OLED-paneelides valgustatud, vaid see tagab ka selle, et ekraani valgustamata mustad osad tarbivad vähem energiat. See muudab pimedas režiimis ekraani optimaalseks kasutamiseks.\nAku kestvus ja jõudlus\nEelmise põlvkonna iPhone'idel oli Apple A12 Bionic protsessor, mis on jõudluse poolest endiselt muljetavaldav ja pole Snapdragoni ekvivalentide poolt võrdlusnäitajate toimivuse poolest endiselt vananenud. Uus A13 protsessor viib jõudluse osas sammu edasi. Võrdlusuuringutes muljetavaldav, kuid praktikas seda erinevust tegelikult ei märka. See oli varsti, jättes võimsuse erinevuse märkamatuks. Mida võite märgata, on WiFi 6 ja kiirema 4G tugi, nii et Interneti-ühendus ei pea olema kitsaskoht. Nagu arvata võib, on mängudes ja muudes rasketes mängudes nii vähe laadimisaegu.\nA13 protsessor tiirleb kõige kiiremate konkurentide ümber.\nAku tööiga - selle nimel töötab Apple kõvasti. Varasematel mõne aasta tagustel põlvkondadel oli aku eluiga alla keskmise, ühe akulaadimisega päeva läbimiseks tuli normeerida. See polnud tingitud energiast, mida seade ja iOS vajasid, vaid peamiselt väikesest akumahust, mis ei tulnud ka aku enda elueale kasuks. Appleil on õigus seda parandada, paigaldades lihtsalt suuremad akud, mis on joondatud konkureerivate Androidi alternatiividega. 3969 mAh iPhone 11 Pro Max jaoks, mida saime testida. See muudab aku kestvuseks sama, mis teistel nutitelefonidel. Sõltuvalt teie kasutusest peaks poolteist päeva kindlasti töötama. Tavalise iPhone 11 Pro aku on 2668 mAh-ga samaks jäänud. Me ei ole suutnud testida, kui kaua see aku vastu peab. Sama aku mahtuvusega iPhone XS-i aku kestvus oli eelmise aasta ülevaatamisel siiski mõnevõrra pettumus.\nIPhone 11 Pro saab juhtmeta laadida, mis pole uus. Tore on aga see, et Apple pole enam nii kiire, et kiirlaadijat eraldi müüa, vaid lisab selle standardvarustuses karpi.\niOS 13 iPhone 11 Pro peal\nIPhone 11 Pro töötab vaikimisi iOS-i uusimas variandis iOS 13 (kuigi ülevaatuse käigus ilmus juba uus värskendus: iOS 13.1). Nagu teada, on iOS kõige kasutajasõbralikum mobiilne operatsioonisüsteem, mis võib loota Apple'i pikale värskendustoetusele ja sujuvale koostööle teiste Apple'i teenuste ja seadmetega. Teiselt poolt on ka palju kriitikat. Ainult rakenduse ikoonidega ülevaade on aastaid staatiline ja aegunud ning piirangud muudavad operatsioonisüsteemi (ja siin kasutan oma sõnu) suletud kujunduseks. Eriti iOS-i visuaalne uuendamine, kus staatilise ikooni ülevaadet moderniseeritakse, ei oleks üleliigne luksus.\nMis teeb nutitelefonist Pro?\nKuigi see iPhone jätab suure mulje, tunneme Apple'is siiski natuke julgust. IPhone'i eelmised põlvkonnad ei olnud uuenduste poolest tuntud ja selle kõige esimese Pro iPhone'iga langeb Apple samasse trikki, samas kui Apple oleks pidanud siin tõelist julgust üles näitama. Kus on 90- või 120-hertsine ekraan? Miks hoiab see endiselt seda aegunud välgupistikut? Need uuendused on iPad Pro-l. Miks mitte sõrmejäljelugeja ekraani all? Miks pole võimalusi mälukaartide või välise mälumahuga täiendavaks salvestamiseks, eriti kuna 64 GB mälumaht on baasmudeli jaoks ebapiisav? Miks ikkagi see kohutav ekraani sälk? Mida Apple muide turunduskommunikatsioonis võimalikult palju lihvib. Kuidas Apple Pro publikut ette näeb?\nIPhone 11 Pro on tuntud piirkondades lihtsalt väga hea nutitelefon, millega Apple seda taas turvaliselt mängib.\nIPhone Pro jaoks võite lihtsalt oodata nutitelefoni, mis on murrangulisem kui see. Eriti kui lisada hind, ehkki iPhone 11 Pro ei ole eelkäijast kallim, pole hind siiski kuidagi õigustatud isegi neile, kes on oma seadme külge kleebitud 18 tundi päevas. Lisahinnad lisaseadmetes (näiteks kaaned, aga ka donglid ja Airpodid 3,5 mm pordi puudumise kompenseerimiseks) ja ebaeetiline remondipoliitika on kõrgemad, kui võib öelda. IPhone 11 Pro on lihtsalt tuntud piirkondades väga hea nutitelefon, millega Apple seda taas turvaliselt mängib.\nJäreldus: kas osta iPhone 11 Pro?\nKujundus, fantastiline kaamera, ilus ekraan, suurepärane aku kasutusaeg, jõudlus ja hea värskendustugi. Jah, iPhone 11 Pro on kahtlemata selle hetke parim nutitelefon. Sellegipoolest ootasime Apple'ilt veidi rohkem sisikonda iPhone'i jaoks, mis suudab kanda Pro pitserit. Apple mängib seda turvaliselt, nii et innovatsiooni ei tule ja pole veel argumente, et maksta nutitelefoni eest ligi 1100 eurot.


8 parimat jahutusmadratsi padrunit ja topsi ülevaadet 2021 - Avaleht\nxmas pjs kogu perele\nhaidepaagi episood keto dieediga\nkust saab siidist padjapüüre osta\nkuidas deodorandijälgedest lahti saada\nKui teie madrats ei tunne end nii mugavalt kui varem, siis kattemadrats või kattemadrats on lihtne lahendus. Paljude jaoks võivad madratsid kuumusest kinni jääda ja pärast suve algust tunda end ülikuumana. Jahutavad madratsipadjad võivad muuta teie madratsi jahedamaks ja mugavam.\nKattemadratsid lisage hubane pealiskiht, millel on veidi pehmendust.\nKattemadratsid on tavaliselt paksemad ja pakuvad rohkem pehmendust.\nJuures Hea majapidamisinstituut Tekstiililabor, muudame teie unistuste suvevoodi ehitamise lihtsaks parim uni . Need madratsipadjad ja pealsed on kaubamärkidelt, mida me armastame, ja neil on ülimaks jahutamiseks uudsed omadused. Kuumade liiprite jaoks soovitavad meie tekstiiliprofid otsida jahutustehnoloogiaid, nagu Outlast, mis hoiab ja vabastab kehasoojust vastavalt vajadusele, ja 37,5, mis toimib higi eemaldamise teel enne selle tekkimist.\nValisime need valikud oma kategoorilise asjatundlikkuse ja aastakümnete pikkuse voodipesu katsetamise põhjal. Oma ideaalse jaheda voodi jaoks veenduge, et teil oleks jahutav lohutaja , jahutavad tekid ja jahutuslehed , mööda oma uut jahutavat madratsipatja.\nReklaam - jätkake lugemist allpoolüksParim üldjahutusega madratsikateCore madratsikate SlumberCloud slumbercloud.com234,00 dollarit OSTA NÜÜD\nSlumberCloud pakub traditsioonilises stiilis madratsipatja, mis läheb teie madratsile nagu kinnitatud leht, kuid kasutab jahutamiseks ka Outlasti tehnoloogiat. Väljapoole neelab kuumuse ülekuumenemise korral ja vabastab selle liiga külmana , vältides ennekõike öist higistamist.\nKasutades ülaosas Outlasti viskoosi ja puuvillase kanga segu, on see pehme tundega, samas kui padi on valmistatud Lyocellist, et niiskust ära juhtida lisajahutamiseks. Meile meeldib, et see stiil on ka mitut värvi.\nkaksParima hinna jahedusega madratsi pealiskateKattemadrats Ruuf RUUF amazon.com59,99 dollarit OSTA NÜÜD\nEnamik madratsipatju maksab vähemalt 100 dollarit, kuid see pealiskihi stiil on vähem kui pool sellest. Valmistatud geeliga infundeeritud mäluvahust, on see madratsitoon mõeldud annab teile mälumahu tunde ilma soojust salvestamata nagu traditsioonilised stiilid seda suudavad . Paljude avatud lahtritega on see valik mõeldud super hingavaks.\nHingav geeliga infundeeritud mäluvaht\n3Parim padjapatja jahutav madratsFuture Textiles Outlast padjapatja kattemadrats Disainipunumine Disainipunumine amazon.com39,99 dollarit OSTA NÜÜD\nPakuvad padjapadi kattemadratsid pehme pehmendus, mis sarnaneb paksema lohutajaga. See Design Weave'i madratsipadi kasutab Outlasti tehnoloogiat, et hoida sind kogu öö jahedana. Välispind on valmistatud 350 niidilugemisega puuvillasest kangast ja täidis on 100% polüestrit - suurepärane, kui teil on allergia ja te ei saa kasutada traditsioonilisi unesid!\n4Parim vahtjahutusega madratsikateIso-Cool Memory Foam Outlast kattemadrats Uni parem Uni parem amazon.com220,20 dollarit OSTA NÜÜD\nSee madratsikate kasutab Outlasti tehnoloogiat, et vältida öist ülekuumenemist. Pealmine on valmistatud madala tihedusega mäluvahust, nii on pehmem kui traditsiooniline mälu vaht, et see oleks pehmem . Täiendava plushi jaoks on olemas ka polüesterkiu täidis ja puuvillane kate. Retsensentidele meeldib, et külgedel veniv kangas muudab selle pealiskatte madratsi külge kinnitamise ülilihtsaks.\nPehme, plush mäluvaht\n5Parim jahutusmadrats padjadeleDualTemp Individuaalne kiht madrats Unenumber Unenumber sleepnumber.com699,99 dollarit OSTA NÜÜD\nSee kattemadrats võimaldab teil kontrollida oma voodikoha temperatuuri, samal ajal kui teie magamispartner saab oma. Kui kaugjuhtimispuldist on seatud nii jahedad kui soojad seaded, muudab õhuvoolu tehnoloogia padja temperatuuri. Võite ka automaatse väljalülituse seada, kui te ei soovi, et see töötaks kogu öö. Pange tähele, et mõlemat külge müüakse eraldi, nii et kogu madratsi katmiseks peaksite ostma kaks.\nKaugjuhtimisega temperatuuri seaded\nÕhuvoolu tehnoloogia soojendab või jahutab mõlemat külge\n6Parim veekindel jahutusmadratsSleepSmart 37.5 veekindel madratsikate Keraamika ait Keraamika ait potterybarn.com129,00 dollarit OSTA NÜÜD\nKattemadratsi otsimisel soovite lisamugavust, kuid boonus on madratsi kulumise eest ohutu hoidmine. See keraamika aia madrats on veekindel, kaitstes madratsit lekete ja lekete eest . Tehtud 37,5 tehnoloogiaga, on see valik mõeldud öise higistamise vältimiseks. Kui soovite rohkem kaitset, kontrollige meie tippu madratsikaitsed ka!\nVeekindel madratsi kaitsmiseks\n7Parim nutikas jahutusmadratsOOLERi unesüsteem Tšillitehnoloogia Tšillitehnoloogia chilitechnology.com699,00 USD OSTA NÜÜD\nLõpuks saate oma vahelduvvoolu oma voodisse tuua ... hästi, peaaegu. OOLERi unesüsteemil on juhtplokk, mis kinnitub madratsi padja kohale vesi voolab läbi, et teie voodi tegelikult kindlaksmääratud temperatuurini jahutada . Süsteemi juhitakse teie nutitelefoni rakenduse abil ülilihtsaks kasutamiseks. Padjal on 1/8 tollised torud koos veekindla polüesterkattega, mis hoiab kõik paigas. Vaadake selle esimest põlvkonda ChillPad taskukohasema variandi jaoks.\nJahutab veetorude kaudu\n8Parim sügava taskuga madrats37.5 Performance madrats SHEEX SHEEX bedbathandbeyond.com144,99 dollarit OSTA NÜÜD\nKui teil on sügav madrats, võib sobiva madratsi leidmine olla keeruline. See jahutav madratsikate firmalt SHEEX sobib kuni 22 ”sügava madratsiga kindlate, venivate külgedega, püsides hõlpsalt paigal. Valmistatud 37,5 tehnoloogiaga, on see plush pick mõeldud soojuse salvestamiseks ja vabastamiseks, et hoida teie kehatemperatuuri stabiilsena.\nEriti sügavad taskud paksude madratsite jaoks


Residenza Turistica Alberghiera dei Baroni Sürakuusa Itaalia - Hotellide suurimad allahindlused\nÜhe magamistoaga korter (2 täiskasvanut) - Eraldi elutuba\nVia Largo della Gancia 30/32, Ortigia, Sürakuusa, Itaalia, 96100 - Vaata kaardil\nRohkem majutuskohast Residenza Turistica Alberghiera dei Baroni\nPaiknedes sobivalt Sürakuusa kultuur alas, lubab Residenza Turistica Alberghiera dei Baroni Sulle tõhusaima puhkekoha, et teha paus oma kiiretes päevades. Siit võivad külalised nautida lihtsat ligipääsu kõigele, mida pulbitseval linnal pakkuda on. Käeulatuses on ka Lido Maniace, Miqwe, Museo Regionale d’Arte Medioevale e Moderna.\nPakkudes hotelli külalistele parimat teenindust ja laia valikut lisamugavusi, võtab Residenza Turistica Alberghiera dei Baroni kohustuse tagada, et Sinu sealviibimine oleks nii meeldiv kui võimalik. Et kindlustada oma külalistele parimad mugavused, hoolitseb hotell järgmiste teenuste kättesaadavuse eest: seifid, jalgrattarent, suitsetamisala.\nKõigi majutuste tunnusjooneks on läbimõeldud valik mugavusi, et tagada külalistele võrratu heaolutunne. Pealegi, hotelli vaba aja veetmise info tagab, et Sul siinviibimise ajal ettevõtmistest puudu ei tuleks. Naudi Residenza Turistica Alberghiera dei Baroni ainulaadset teenindust ja mainekat asukohta.\nSaabumisel tuleb ootamatute kulude katteks tasuda 200 EUR tagatist. See tagatis on täielikult tagastatav väljaregistreerimisel pärast majutusruumide ülevaatamist. Palume majutusasutusele Residenza Turistica Alberghiera dei Baroni oma eeldatav saabumisaeg ette teatada. Saad oma saabumise aja kirjutada broneeringu tegemisel erisoovide väljale või võtta majutusasutusega otse ühendust, kasutades selleks oma broneeringu kinnituses olevaid kontaktandmeid.


auhind – Lehekülg 2 – Külauudised\n“Ehkki selliseid aktiviste nagu Guillermo Fariñas kiusatakse taga ning pannakse vangi, ei saa nende häält vaigistada. Euroopa Parlamendi roll on seda häält võimendada. Sahharovi auhind on Euroopa Parlamendi inimõigustegevuse kaubamärk. Tühi tool tänavuse laureaadi Guillermo Fariñase jaoks näitab, kui oluline see võitlus on,” tuletas Euroopa Parlamendi president Jerzy Buzek saadikutele meelde. Loe edasi: Tühi tool Sahharovi auhinnatseremoonial\nNoore loodustaluniku auhind läks Siiksaarde\nKalev Au ja eesti hobune. Foto: ELF\nEestimaa Looduse Fondi noore loodustaluniku auhinna pälvisid 2010. aastal Annika Reino ja Kalev Au Saaremaalt Siiksaarest.\nNoored talunikud on tegelenud Laidevahe looduskaitsealal veiste, lammaste ja eesti tõugu hobuste karjatamisega selle sajandi algusest ning nende jõupingutuste tulemusena on sealsete rannaniitude seisund oluliselt paranemas. Viimastel aastatel on põhirõhk lihaveiste kasvatamisel, keda peetakse mahedalt.\nAnnika Reino ja Kalev Au osalesid MTÜ Laidevahe Loodus asutamisel, mis tegeleb põhiliselt külastusinfrastruktuuri arendamise ja loodusharidusega.\nAlates 2002. aastast on Annika ja Kalev võõrustanud igasuviselt Eestimaa Looduse Fondi talgulisi, kes on aidanud Laidevahe kaitsealal aedu ehitada ja kadastikke harvendada.\nAlates 2005. aastast peab pere ka külalistemaja, mis on hea näide säästvast turismist ning mitmekesistab kaitsealal tegutseva talu tuluallikaid. Lisaks viljeleb talupere traditsioonilist käsitööd. Talus valitseb külalislahke, soe ja rahulik õhkkond.\nAnnika ja Kalevi majandamine Siiksaares on hea näide looduskaitsealal tegutsevatest talunikest, kes talupojamõistust ja loodusearmastust kombineerides elatuvad loodussõbralikust põllumajandusest ja turismist.\nPostitatud 02/12/2010 03/12/2010 Autor Erkki PeetsaluRubriigid Eesti,SaaremaaSildid auhind,ELF,konkurss,loodus,loodustalu,noored\nEestlased võitsid parima lavastuse auhinna\nLeedus toimunud kolme Balti riigi omadramaturgiat tutvustaval Balti Teatri Festivalil võitis parima lavastuse auhinna Tallinna Linnateatri lavastus “Keskööpäike”, lavastajaks Anu Lamp. Lisaks pälvis sama lavastuse kujundus parima lavakujunduse auhinna, kunstnikuks Ene-Liis Semper (Teater NO99), ning parima naiskõrvalosa auhinna Helene Vannari.\nFestivalil osales kokku viis lavastust Eestist, Lätist ja Leedust. Enim auhindu korjas Marius Ivaškevičiuse kirjutatud ning Rimas Tumanise lavastatud “Meister” (Vilniuse Riiklik Väiketeater).\nBalti Teatri Festival toimub vaheldumisi kõigis Balti riikides. Leedus on seni festivali võõrustanud Jouzo Milnitise Draama Teater Panevežyses. Eestit esindas lisaks Tallinna Linnateatri “Keskööpäikesele” veel Endla Teatri “Mässajad” (autor Roy Strider, lavastaja Andres Noormets).\nPostitatud 13/10/2010 13/10/2010 Autor Mirjam NutovRubriigid EestiSildid auhind,teater\nKatariina Lauk sai Väätsal kätte teatriauhinna\nEile anti Väätsa põhikoolis näitleja Katariina Laugule üle Helmi Tohvelmani nimeline auhind tunnuslausega „Sitke ja kirglik nii hinges kui kehas“.\nHelmi Tohvelmani mälestuspäeval andis tantsupedagoogi kodukohas auhinna üle Tohvelmani preemia žürii liige Laine Mägi, kes oli 2000. aastal auhinna esimene laureaat.\nAuhind määratakse igal aastal kas loominguliselt silmapaistvale näitlejale, kelle plastiline või psühhofüüsiline liikumine väärib tunnustust, või liikumisjuhile, kelle liikumisseade ühele või mitmele sõnalavastusele on esiletõstmist väärt. Auhind loodi teatrikriitik Margot Visnapi ettepanekul 2000. aastal ning auhinda rahastab Eesti Kultuurkapitali Näitekunsti sihtkapital. Žüriisse kuuluvad lisaks Laine Mägile veel Margot Visnap, Rein Oja, Indrek Sammul ja Aleksander Eelmaa.\nPostitatud 13/10/2010 13/10/2010 Autor Erkki PeetsaluRubriigid Järvamaa,Väätsa valdSildid auhind,teater\nVõru maavalitsuse kirjandusauhinna saab Rein Põder\nVõru maavalitsuse Bernard Kangro kirjandusauhinna žürii ettepanekul läheb tänavune preemia kirjanik Rein Põdrale (67, ülemisel pildil) romaani „Unustatud” (2010) eest. Auhind antakse laureaadile kätte 17. septembril Bernard Kangro 100. sünniaastapäevale pühendatud lugemisaasta konverentsil Võru kultuurimajas Kannel.\n„Unustatud” kutsub lugejat kaasa elama ühele ajalõigule Eesti lähiminevikust — põgenemisele sõja jalust 1944. aasta sügisel läände. Romaanis, mida kirjanik ise nimetab teekonnaromaaniks, on meelenukrust ja põnevust, pagejate teede ristumist ja juhuste kokkulangemist. Pagulusteema kohta ütleb autor, et jõudis selle juurde üsna iseenesest.\n„Mõtlesin ainult, missugused inimesed panna liikuma. Fotograaf — jah, kindlasti. Tema jäädvustab hetki. Inimesed unustavad, aga fotod aitavad meeles pidada. Veel on naine kahe tütrega ja sõdurpoiss. Niisuguseidki liikus sellel teekonnal. Sündmustik on kujutluse vili, mingeid päevaraamatuid või muud taolist ei ole eeskujuks võtnud,” kõneleb Rein Põder romaanist.\nRein Põder on sünnilt võrumaalane, õppinud Krabi ja Saru koolis, lõpetanud keskkooli Varstus. 1969 lõpetanud TRÜ bioloogia-geograafiateaduskonna geograafi-hüdroloogi kutsega. Ta on töötanud noorteväljaannetes ajakirjanikuna, 1977. aastast töötab kirjastuses Eesti Raamat. 1997. aastast on Eesti Raamatu peatoimetaja. Kirjanike Liidu liige 1989. aastast.\nRein Põder saab Kangro preemia teist korda. Talle määrati see 1994. aastal kogu loomingu eest. Kuid auhinna statuut ei keela preemiat korduvalt anda, kui tegemist on nominentide hulgast esiletõusva teosega.\nTänavuse preemia määramisel sai kaalukeeleks ka pagulusteema. Jagas ju Bernard Kangrogi nende tuhandete kaasmaaslaste saatust, kes sõjakeerises pidid kodu jätma.\nVõru maavalitsus annab kirjandusauhinda välja 1990. aastast. Preemia esimene laureaat oli väliseesti kirjanik Bernard Kangro Lundist. Tema sünnist möödub homme, 18. septembril 100 aastat.\nLiina Valper, žürii liige\nPostitatud 17/09/2010 17/09/2010 Autor kylauudis.eeRubriigid VõrumaaSildid auhind,kirjandus


Üliõpilaskonna uus juht tahab tuua TÜÜE tudengitele lähemale | ajakiri.ut.ee\nTÜÜE uus esimees Karl Lembit Laane\nJuuli alguses TÜ üliõpilasesinduse (TÜÜE) esimehe kohale asuv Karl Lembit Laane lubab hoida latti kõrgel. Koroonakriis on tema sõnul paljastanud mitmeid muresid, mida tuleb tuleval õppeaastal lahendama asuda.\nÜlikooli peahoones 4. juunil toimunud üliõpilasesinduse volikogu koosolekul valiti TÜ üliõpilasesinduse uueks esimeheks Karl Lembit Laane, kelle mandaat algab 1. juulil. Veel juuni lõpuni TÜÜE esimehe rollis oleva Allan Aksiimi sõnutsi oli kandidaate kolm ning Laane sai juba esimeses valimisvoorus kõige rohkem hääli – volikogu 20 liikmest oli tema poolt 10. „Seega oli teises voorus oli hääletus Karl Lembitu poolt või vastu ja 12 häälega valiti ta ametisse,“ kirjeldas Aksiim.\nTÜÜE esimehe ametisse asuv Karl Lembit Laane on olnud üliõpilaskonnaga seotud varemgi. 2018. aastal alustas ta sotsiaalteaduste valdkonna üliõpilaskogu ja Johan Skytte poliitikauuringute instituudi üliõpilaskogu liikmena. Vaid mõni kuu hiljem usaldati talle üliõpilasesinduse juhatuse aseesimehe koht, millel ta toimetas 2019. aasta suveni, olles samal ajal ka instituudi üliõpilaskogu liige. Nüüd, pärast ajateenistuse läbimist, on Karl Lembit Laane tagasi ülikoolis ja üliõpilasesinduses – sedapuhku uues rollis.\nUniversitas Tartuensise küsimustele peamiste tegevuseesmärkide kohta vastas peatne TÜÜE esimees Karl Lembit Laane, et üliõpilasesinduse sihid on kantud kolmest soovist. Ta tõi esimesena esile, et üliõpilaste huvid, vajadused ja tahe peaksid olema esindatud kõigi üliõpilaskonda puudutavate otsuste juures. Teisena märkis ta, et peab oluliseks TÜÜE ja üliõpilaste vahelist sidet. „Et üliõpilased näeksid TÜÜE-t mitte mingi kauge ja võõra osana ülikoolist, vaid päriselt enda huvide kaitse organisatsioonina,“ tõi Laane esile. Ta lisas, et kuigi praegu TÜÜE alles analüüsib tegutsemisvõimalusi koroonaviiruse leviku tingimustes, on tal selge soov tuua üliõpilasesindus tudengitele lähemale. Selleks on plaanis kaasata suuremat hulka üliõpilasi TÜÜE tegevusse, näiteks töörühmadesse ja aruteludesse. Laane sõnutsi on aga ettepanekud teistegi koostööviiside leidmiseks igati oodatud.\nPikalt vindunud teemad\nKui enne Nõukogude okupatsiooni oli üliõpilaskonna esindusel ehk toonase nimega edustusel oma supiköök ning peeti plaani rajada oma staadiongi (loe lähemalt siit), siis praegusel TÜÜE-l Laane kinnitusel sedalaadi plaane pole. „Kuigi mõte taskukohasest tudengisööklast mulle isiklikult meeldib, oleks naasmine sellise tegevusala juurde TÜÜE-le pisut palju,“ tõdes ta.\nTähelepanu on seega koondatud muule. Järgmisel õppeaastal tuleb peatse esimehe sõnutsi tegeleda mitme küsimusega, mis on lahendust oodanud juba aastaid. „Doktorantuurireform, kõrghariduse ja teaduse rahastus, üliõpilaste ligipääs kõrgharidusele ning nende riiklikud sotsiaalsed tagatised on teemad, millest ei saa ei üle ega ümber,“ ütles Laane. Neis üleriigilistes küsimustes tuleb teha tihedat koostööd Eesti Üliõpilaskondade Liiduga.\n„Ülikooli sees on meie põhirõhk endiselt õppekvaliteedil: et õppejõud oskaksid õpetada, üliõpilastel oleks vajalik tugisüsteem, mis aitaks õpingutega tõrgeteta toime tulla, õppekorraldus oleks tudengisõbralik ning tagasisidesüsteem võimaldaks tuvastada murekohti õppeainetes ja -kavades,“ sõnas Laane.\nEi välista meeleavaldust\nSamuti vajavad lahendust mured, mille on esile toonud koroonakriis. Laane sõnul on üks põletavamaid küsimusi see, mis saab välisüliõpilastest. „Praegu on tõsine oht, et kolmandatest riikidest pärit välisüliõpilased ei saa sügissemestril Tartusse õppima asuda ning Riigikogus surutakse läbi eelnõu, mis piirab oluliselt nende võimalusi siin elada ja töötada,“ märkis Laane. Tema sõnul toob võimaluste piiramine kaasa vajaduse teha kärpeid. Ta loetles mitmeid küsimusi, mis jäävad selle tagajärjel vastuseta: kust on ülikoolid sunnitud laekumata jäänud õppemaksu tõttu kokku tõmbama; kui palju peab kinni panema õppekavu, millega on suudetud seni elus hoida Eesti teaduspädevust; kust tuleb akadeemiline järelkasv, kui eestlased pole doktorantuurist ja Eesti teaduspärandi edasikandmisest huvitatud; kui palju kõrgharitud eksperte me kaotame, kui nad pagendatakse siit sisuliselt pärast õpinguid ilma võimaluseta Eesti arengusse panustada, jne.\nLaane tõi esile ka teise päevakorrale tõusnud teema. Nimelt lubab kevadine koroonakogemus ennustada, et e- ja distantsõppe osakaal ülikoolis kasvab, mistõttu on tarvis arutada, kuidas korraldada õpet nii, et selle kvaliteet ja üliõpilaste õigused ei kannataks. „Tean, et mõnes instituudis arutelud selle üle juba käivad ning et rektoraat on tellinud sotsiaalteaduslike rakendusuuringute keskuselt sel teemal eraldi uuringu. Need on sammud õiges suunas ja üliõpilasesindus tahab nendega kaasas käia,“ ütles Laane.\nViimasena rõhutas TÜÜE peatne juht, et üliõpilasi puudutavaid otsuseid tehes tuleb mõelda ka nende vaimsele tervisele. Toetudes hiljuti avaldatud üleeuroopalisele tudengiuuringule Eurostudent võib järeldada, et see on valdkond, millele tuleb pöörata varasemast rohkem tähelepanu. „Selle [uuringu] tulemused on nüüd teada: pidevad või sagedad vaimse tervise mured olid juba enne kriisi väga levinud,“ tõi Laane esile. Ta kirjeldas, et peaaegu pooled uuringusse kaasatud üliõpilased kurtsid liigset muretsemist, loidust ja väsimust ning kolmandik oli kogenud pingetunnet, võimetust lõdvestuda, vähenenud keskendumisvõimet ja kurvameelsust. „Sellekevadine sunniviisiline sotsiaalne isolatsioon sai sellesse ainult lisa tuua. Ülikool peab sellega arvestama ja oma tugistruktuurid valmis seadma, et õpe ei tooks endaga kaasa tervisekahju,“ ütles Laane.\nMis puudutab aga tudengieluga kaasas käivaid küsimusi, lubas laane, et TÜÜE paneb ka edaspidi oma õla alla ööraamatukogu ja ülikooli balli korraldamisele. „Teeme struktuuriüksuste juhtidega koostööd, et igasse õppehoonesse tuleks tudengituba, ning oleme kohal seal, kus on tudeng,“ ütles Laane. „Kui aga jäävad kestma need riiklikud probleemid, mida varem mainisin, ei saa välistada, et tudengid peavad minema tänavatele.“


Ajalugu Photocopy - Tips for you - Tipsed.Com\nTäna paljundamist on iseenesestmõistetav kõikjal.Seadmed nimetatakse koopiamasinate peaaegu iga supermarket võimaldab teil teha paberil koopiad mõne sekundi pelgalt peenraha.Kuid paljundamist on suhteliselt uus leiutis, vaid hoogu ka 20. sajandi keskel.\nSaksa teadlane Georg Christoph Lichtenberg (1742-1799) leiutas kuiv elektrostaatiline trükiprotsessi 1778. Siiski ei püütud.Inimesed enne 20. sajandi enamasti tuginenud muutes harilik kiri dokumentide koopiad, ja isegi tehnoloogia areng, alguses paljundamist oli pikk, märg ja räpane protsessi.\nChester Carlson (1906-1968) on krediteeritud leiutas moodsa paljundamist.Carlson, töötab patendi juhina elektroonika firma minnes õigusteadust õppima öösel, lõpuks tüdines kas pildistada patentide või muutes kirjapaber neist koopiaid.Nii ta tahtis protsessi koopiate tegemine, et ei oleks mitte ainult vähem kulukas ja aeganõudev, vaid ka see, et ta saaks teha palju rohkem koopiad.\nPärast läbi rea eksperimente laboris Queens, New York City, Carlson lõpuks leidnud lahenduse, kui ta hõõrus taskurätik üle väävli kaetud alumiinium plaat, siis kokku plaadi teha koopia pildi tükkpaberit."10-22-38 Astoria" olid esimesed sõnad, mis ta kunagi kopeerida.\nCarlson patenteeritud leiutist 1938 ja nimetas seda "elektrofotograafia", et eristada oma suhteliselt kuiv meetod.Carlson lõi oma idee mitmed ettevõtted lähiaastatel.Battelle lõpuks teamed väike tootev firma nimega Haloid oma litsentsilepingu parandada paljundamise protsessi mainstream elujõulisust.See oli sel ajal, et nad hakkasid kutsuma protsess "kserograafia," joonistamise kreeka sõnad "xeros" (kuiv) ja "Graphos" (autor).\n1950. Haloid hakkas müüma oma esimese koopiamasin, Haloid Xerox Koopiamasin.Autor 1960, kuid ettevõte müüs masinate Xerox --- kajastada ettevõtte nime muutus.Sel päeval, Xerox on sünonüüm paljundamist.\nNendel päevadel, koopiamasinate on nii levinud kui kunagi --- õppeasutustes, kaubamajad ja ettevõtete kontorid.Kuid tänu teaduse ja tehnoloogia arengule kuna Chester Carlson läbimurre, palju multifunktsionaalsed seadmed tootnud äriühingud, nagu HP, Brother ja Epson hulka kopeerimine võimeid, samuti see, et trükkimine, skaneerimine ja faksimine.\nkoopiamasin Technology: ajalugu, kaeveõõnte ja kasutamine Täna


Haapsalu politseinikud kontrollisid maskikandmist 28 korral kauplustes ja 46 korral toitlustusettevõtteis - Läänlane\nNäinud nädalast teeb kokkuvõtte Haapsalu politseijaoskonna korrakaitseametnik Anneli Sirel:\n„Nädalavahetusel kontrollisid politseinikud viiruse leviku peatamiseks kehtestatud piirangutest kinnipidamist. Kontrollisime 28 korral kauplusi ja 46 korral toitlustusettevõtteid ning maskikandmist ka ühistranspordis. Üldmulje oli hea, ühistranspordis rikkumisi ei tuvastatud ja teistes ettevõttetes tuvastati mõni üksik juhtum, kus klienditeenindaja või klient maski ei kandnud, kuid pani selle ette peale vestlust politseinikuga. Täname kõiki inimesi mõistva suhtumise ja panuse eest viiruse leviku takistamisel.\n24. veebruaril alustati kriminaalmenetlust 44-aastase mehe suhtes, kes Haapsalu linnas tungis valdaja tahte vastaselt ukse purustamise teel sisse elamusse, lõhkudes seal teleri ning võttis kaasa süütevõtmed, mille abil võttis omavoliliselt hoovis seisva sõiduauto ning sõitis sellega minema. Politsei pidas mehe kahtlustatavana kinni.\n28. veebruaril alustati kriminaalmenetlust 38-aastase mehe suhtes, kes juhtis Lääne-Nigula vallas Riguldi-Dirhami teel sõiduautot alkoholijoobes.“


Selgusid Kultuurkapitali aastapreemiate laureaadid — Sirp\n13. veebruaril anti Vabal Laval pidulikult üle Kultuurkapitali 2021. aasta peapreemiad ja elutööpreemiad ning kujutava ja rakenduskunsti, audiovisuaalse kunsti ja rahvakultuuri sihtkapitali aastapreemiad. Preemiate üleandmist sai otse vaadata kultuur.err.ee portaalis.\nPreemiapäeva õhtul kutsume kõiki kell 18.45-20.00 vaatama ETV erisaadet „Kultuurkapitali aastapreemiad 2021“, mis tutvustab elutöö- ja peapreemia laureaate, avades Eesti kultuurielu säravamate inimeste mõttemaailma ja tegude tagamaid.\nArhitektuuri valdkond Salto AB, Stuudio Tallinn – Tallinna Sadama Vanasadama Kruiisiterminal\nAudiovisuaalse kunsti valdkond Andris Feldmanis, Dione-Livia Ulman, Juho Kuosmanen – mängufilmi „Kupee nr 6” loomingulise koostöö eest\nHelikunsti valdkond Tõnu Kaljuste – laiahaardelise, aastatepikkuse ja silmapaistva kunstilise tegevuse eest muusikavisionäärina\nKehakultuuri ja spordi valdkond Merike Rõtova – Teenekas maletaja, maleajakirjanik ja -treener, kelle panus Eesti malesse ja maleajaloo talletamisse on olnud erakordne, elukestev, põlvkondadepikkune perekondlik traditsioon. Ta on meistersportlane ja rahvusvaheline suurmeister kirimales, kahekordne veteranide MM-hõbe, kes on koostanud mitmeid maleteemalisi teoseid.\nKirjanduse valdkond Katrin Väli – Valikkogu „Kasvab tagasi lindudeks. Luuletusi 1978–2021” avab tugeval isikupärasel häälel maailmas olemise ja kulgemise, samuti luule enda kihte ja varjundeid. Autori kujundlikus seisundiluules hägustuvad piirid teeloleku ja kohalejõudmise, välise ja sisima, sõna ja asja vahel, luues köitva ja kordumatu poeetilise universumi.\nKujutava ja rakenduskunsti valdkond Edith Karlson – särava ja tegusa loomingulise aasta eest – osalemised mitmetel näitustel ja linnaruumiskulptuur „Vanad head ajad”. Eelkõige aga raputas kaasaegse kunsti välja näitus „Süütuse tagasitulek” Eesti Kaasaegse Kunsti Muuseumis. Seal toimunud hüpe tundmatusse poeb külastajale naha alla, kummastab ja lepitab. Loomad, linnud, inimesed ja ajaloolised teosed erinevate muuseumite kogudest sulavad kokku üheks totaalseks jutustuseks, kus olemise varjatumad tahud, ihad, mille eest ei ole pääsu, kombekus ja normid, puhastumine ja pattu langemine, keerlevad elu igaveses ringkäigus.\nNäitekunsti valdkond Annika Üprus – rahvusvahelise etenduskunstide festivali SAAL Biennaal mõtteselgele ja kirglikule kuraatorile. Kunstiliselt kõrgel tasemel ning kehalisuse piire kompav rätsepatöö valdkondlikult oluliste teemade ja sotsiaalkriitiliste küsimuste põimimisel tervikuks, mida siinne kunstipublik alatise elevusega iga kahe aasta tagant ootab.\nRahvakultuuri valdkond Kristi Jõeste – raamatu „Eesti silmuskudumine 3. Labakindad” publitseerimise eest\nVilen Künnapu – arhitektuuri sihtkapitali elutööpreemia julgele ning isepäisele arhitektile ja mõtlejale, kes on aastakümnete jooksul pakkunud ainest nii ajakohastele kui ka arhitektuuriajaloolistele diskussioonidele\nValentin Kuik – audiovisuaalse kunsti sihtkapitali elutööpreemia aastatepikkuse viljaka töö eest stsenaristi ja režissöörina\nOlav Ehala – helikunsti sihtkapitali elutööpreemia muusika eest, mis on kaikuma jäänud mitme põlvkonna hinges ja südames\nOttilie-Olga Kõiva – rahvakultuuri sihtkapitali elutööpreemia viljaka töö eest folkloristina, rahvus- ja rahvakultuuri tutvustaja ja talletajana\nLiis Nimik ja Carlos Eduardo Lesmes Lopéz – dramaturgiliselt tugevalt läbi tunnetatud dokumentaalfilm „Üht kaotust igavesti kandsin”\nAivar Tõnso – Muusik ja helikunstnik, kes läheneb helile ja muusikale kaasaegse kunsti väljendusvahendeid kasutades. Tema kureeritud ja korraldatud Üle Heli festival on kujunenud laiahaardeliseks interdistsiplinaarseks kultuurisündmuseks, mis põimib performatiivse, helilise ja ruumilise pidevalt avarduvaks tervikuks.\nAnna Mari Liivrand – kujutava ja rakenduskunsti sihtkapitali aastapreemia tervikliku idee ja detailideni läbitöötatud teostuse eest ARSi projektiruumis toimunud isikunäitusel „Karikakra torge”. Näitusel loodi keskkond, kus kaalukad teemad nagu ärevus ja aja möödumine ning raskepärased materjalid nagu raud ja pronks koos joonistuste ja muude detailidega moodustasid haprana näiva, ent tugevalt püsiva ja kaasahaarava ornamentaalse terviku.\nAgur Kruusing – kujutava ja rakenduskunsti sihtkapitali tunnustuspreemia Haapsalu Linnagalerii pikaajalisele galeristile, kelle kureerimisel on galerii programm silmas pidanud erinevaid publikuid, tutvustades Eesti kaasaegse kunsti tippe ja noorte kunstnike loomingut ning andnud võimaluse oma loomingu esitlemiseks ka kohalikul tasandil olulistele kunstnikele. Galerii programmis on heas tasakaalus rändavad näitused, spetsiaalselt sinna loodud näitused ning ka just seal ellu kutsutud festivalid. Kultuurikeskuse ja linnavalitsuse toel on sellest kujunenud üks kindel koht Eesti kaasaegse kunsti maastikul, kuhu tasub minna nii näituseid tegema kui vaatama.\nEesti teaduste akadeemia üldkogu istungil valiti astronoomia ja astrofüüsika akadeemikuks Elmo Tempel, kultuuriajaloo akadeemikuks Marek Tamm, rahvatervise akadeemikuks Maris Laan ning tehnika- ja arvutiteaduste …


TÄHELEPANU! TARTU! Kuidas näidata kunstiajaloos kahe sajandi jooksul toimunud muutusi vähem kui 100 kunstiteosega? Just sellise ülesandega püüab hakkama saada näitus Tartu Kunstimuuseumis „Jõgi voolab siit läbi. Peatükke Tartu kunstiloost“, mida saab vaadata oktoobri lõpuni. Näituse kuraator on Tiiu Talvistu. Enamasti näitavad kunstimuuseumid ülevaatlikke kunstiklassika ekspositsioone oma püsiväljapanekutes ning need kestavad mitu aastat. Selline väljapanek […]\nLINASEEMNEJAAMA TÕLGENDUSVÕIMALUSI: Eesti kagunurgas, Mooste alevikus on rikas kultuurikiht. Siin kohtab idülli ja groteski, tööstust ja põllumajandust, rahvakultuuri ja nüüdisaegset kunsti. Evelyn Grzinich kirjeldab kunstnike nomaad-organisatsiooni. 2001. aastast tegutseb asulas rahvusvaheline kunstikeskus MoKS, kes koostöös Läti kunstnike organisatsiooniga Totaldobže avab 2. juulil Mooste katsejaama linaseemnejaamas eri kunstivaldkondi siduva nüüdisaegse kunsti näituse „OMEGA 3“. Näitusel osaleb […]\nINIMVAHUKOORE KIHT MAAILMA REKLAAMIPEOL: Tänavusele Cannes’i reklaamifestivalile tegid oma palverännaku kaheksa inimhingede inseneri Eesti reklaamiagentuurist Zavod BBDO. Praeguseks on nad õnnelikult tagasi ja valmis jagama KesKus’i lugejatega muljeid, kas meil õnnestub lähitulevikus pääseda Dormeo madratsite, Arieli pesupulbri ja Vanishi puhastusvahendi reklaamipausiterrorist või mitte. Igal aastal koguneb kiht inimvahukoort Prantsuse Rivierasse, kus toimub Cannes Lions International […]


🌍 Creeksit ja Crocsist - Bhitarkanika rahvuspark - 2020\nAvast mudavee laius, mida ümbritseb roheline koridor puude, on esimene vaade, mis tervitab mind Guptis, kui ma alustan oma teekonda, et avastada paljusid salapäraseid Bhitarkanika rahvuspark. Vaevalt on laev laevast lahkunud, kui kuuleb paadimehe karjumist. Ma pöördun ümber, et näha, et ta pangale suundub. Puuvilja ebaotstarbekas, ma vaatan puidu logi poole. Mõni sekund hiljem, kui "log" läheb vette, mõistan, et see on tegelikult krokodill - võib-olla see on tema viis, kuidas meid oma elukohta tervitada!\nSellise kiire eluslooduse nägemisega hüppab mu põnevus neli korda. "Hoidke oma kõrvad ja silmad lahti," ütles metsaametnik mulle enne, kui laeva parki pääses, ja ma mõistan, et võtsin sõnu kergelt. Nüüd, ma ei taha midagi välja jätta, lahkun paadi interjööri ja valib istuda avatud, kere lähedal. See on üsna uimastav ja vaatamata keskpäeva päikesele tundub natuke külm.\nBhitarkanika rahvuspark (Alaina Browne foto)\nMa võtan maastikud ringi - kauged pangad, mõned siinid ja seal asuvad soolakambrid, mõned lähedal karjatavad loomad, põllul töötavad inimesed ja enneolematu veetru laienemine. Madalad, märjad muda pangad on läikivad ja nende pankade peal on krokodillid basskid. Nendele ettevõtetele on mitmesugused märgalade linnud: toonekurgad, egrets ja kormoranid.\nMe oleme suunatud Ekakulale, Maipuri jõe suudme lähedale, kus see vastab merele (Bengali laht). See on 3-tunnine pikk teekond mootorpaadiga, mis on kõige paremini tõusuteel nii, et see on mugav maanduda kohale. Pankade taimestik muutub ühe sammu kaugemale Gupti sisenemiskohast. Mangroovimetsad asendavad rohumaid panku ja saab veekogudest kergesti märata ja hinnata kõrgusi, mida vesi jõuab kõrguseni. Metsade skaneerimine binokli abil, ma leian lehma paisunud rümba ja mõned surnud kilpkonnad, pesta maal. Selles osas, mis on merel lähemal, on vähem linde ja tundub, et seal on ka krokodilli.\nBaby Crocodile'i säästmine (foto Alaina Browne)\nKalajahu lõhn maitses mind sees ja ma leian, et boatman küpsetab petrooleumipliiti. Varsti serveeritakse lõunasööki - väga maitsvat riisi, dal ja kalarõuna sööki. Maitset suurendab ümbruskond: üksildane mootorpaat, kaugel tsivilisatsioonist ja ainult kogu veest. On hilja pärastlõunal, kui me jõuame Ekakulale. Üksinda valvur võtab meilt vastu ja pakub oma pagasit, kui kõneleme ebakindlalt kitsas, vahelduvas sadamas.\nEkakula on kitsas riba, kus on jõed ühel ja teisel pool merel. Me saame kuulda lainemurdude murdumist mäetippest ja raisata aega, me rändame. Valged, vahutavad lained, sinine vesi ja kuldne liiv, kõik päikese käes peegelduvad, vastavad silmale. Rannal pole hinge; Mangroovimets ulatub mööda rannat, samas kui pikad casuarinas seisavad valvekeskustes. Puhtad oksad ja triivpuu näitavad, et paljud neist on tsükloniliste tormide ajal kohutavalt kannatanud. Pärast seda, kui vaatasite säravat päikeseloojangut ja pikk jalutuskäik piki rannikut, pöördume tagasi metsa puhkemajusse.\nSelleks ajaks on see juba pime ja džungli helid on muutunud domineerivaks. Üle tee teevad meie juhised meile teada, et seal on palju metsloomi, nagu haugi, hiina, porcupine, tähniline hirv ja šakael, ja nad rändavad tihti ranna ümber. Tähevalgustusega taevas, lainete lõhkumine ja metsade heli tekitavad maagilise tunne ja me leotame rahu. Pärast varajast õhtusööki oleme me voodisse sattunud. Kuid uni ei jõua selles ebatavalises kohas kergesti. Me saame kuulda, kui vahimehe poolt peetavad koerad koerad kogu öö jooksul raevukalt vahelduvalt.\nVäljumuse tagajärjel lahkume Eakulust. See on pimedas ja külmas väljas, ja meie juhend viib meid magamiskohaga õlule. Me sattume paadisse ja mootoriruumi katkestab kogu meie vaikuse. Varsti oleme kaldast eemal ja paadi õrn kiikumine paneb mind uniseks. Kuid jõe kruiisil on puhkepäev ja päikesetõus midagi, mida ma ei taha kaotada. Mõned kuumad tee on teretulnud ja meie paadimees on kohustatud.\nBhitarkanika rahvuspargis (foto Alaina Browne)\nGupti jõudmine kolm tundi hiljem on meil kiire pesu, millele järgneb hommikusöök. Jällegi juhindume paadist, et alustada meie Bitharkanika teise osa uurimist - praamid ja metsad. Meie marsruut viib meid läbi tiheda metsa ja rohelus häirib meid. Siin on isegi vesi roheline toon ja puude peegeldus veel vees suurendab sügavust jõele. Näeme rohkem krokodilli, monitore, saarmaid, erinevaid linde ja mitmeid hirvekarju.\nThe Bhitarkanika Forest Block, millel on 31/2-kilomeetrine loodusrada, kulub natuke rohkem kui üheks tunniks. See on armas kõnnub sügavate metsade, niitude, lootose tiikide, kuningliku jahihoone varemete ja lagunenud tempelite vahel. Me panime ahvid, mongoose, hirved, metssiga ja mõned monitorid. Meie juhend hoiab meid meelelahutustega jutuga praeguse kuningliku perekonna esivanemate kohta, kes muide võtsid huvi nende metsade kaitsmise vastu.\nPärast lõunasööki võtaksime kruiisi purjelauas ja külastage ka Bagagahani kastust. See metsaplats on nii elanike kui ka rändlindude elupaik. Väike rada viib valvurini, mis pakub fantastilisi vaateid metsadest ja sealt näivad puid otseses mõttes lindudega kaetud. Liikudes mööda vihma, me leiame tõeliselt hämmastavate värvidega mitut tüüpi kingfishers. Samuti on märgatavad looduslikud puuviljad, eriti vesimanoogid, mis tunduvad olevat ahvidega lemmikloomad. Meie jõe kruiis lõpeb päikeseloojanguga ja öösel Dangmalile ankrus.\nDangmal on eluga üsna elav. Turistid, metsaosakonna töötajad ja ehitustöölised rannikul teevad koha pigem rahvarohkeks. Kuid metsas asuvates piirkondades tundub see ikkagi olevat looduses. Vaatevärvitavate hirjate karjadest nähtavad nähtused on üsna põnev.\nMe veedame järgmisel hommikul uurides Dangmalit, tõlgenduskeskust ja suudmekaunist krokodillikasvatuse keskust. Pärast varajasi lõunasööke sõidame paati ja alustame oma reisi koju. Selle kogemuse mälestused, maaliliste pilvede, ilusate lindude ja ähvardavate krokodillide vahelised päevad kindlasti jäävad mulle kaua.\nBhitarkanika rahvuspargi kohta\nKendrapara piirkonnas Orissa idarannikul asub 672 km² suurune ala (kuulutatud 1975. aastal rahvuspargiks) Brahmani ja Baitarani jõgede deltaid. Kuigi 1998. aastal kuulutati 145-kilomeetrise ala tuumapiirkond Bhitarkanika pühakuks, määrati rannikuala 1997. aastal Gahirmatha Marine (Wildlife) Sanctuary. Bhitarkanika kuulutati 2002. aastal ka Ramsari saarteks (rahvusvahelise tähtsusega märgalaks). Lisaks on olemas ettepanek nimetada kogu rahvusparki kui biosfääri kaitseala.\nPüha jõesüsteemid on mereveekrokodillide elupaigad, mis on kõigi elusate krokodillide suurimad. Tegelikult oli selle liigi ja mangroovimetsade kaitse, et pühamu on moodustatud. Siin leiti siinkohal veel 63 sorteeritud mangroovide liiki ja nende kohalolu halvendas Bhitarkanika külades ja nende ümbruses paljude Orissa hirmutatud tsüklonite raevu. Siin on tuvastatud ka palju haruldasi ja ravimtaimi. Mangroovis asuvates märgalades on koduks kuni 190 linnuliiki, ja siin on siin üks suurimaid linnukarju. Siin on näha kahte delfiinide liiki, Irrawaddy ja bottlenose delfiine. Samale piirkonnale asuva Gahirmatha ranniku lähedal on üks ohustatud Olive Ridley merikilpkonnade maailma suurimaid rookeries.\nKanika endise kuningapõlve märkimisväärne panus oli siin paiknevate mangroovimetsade kaitsmine ja varemetes Bhitarkanika Forest Block näitavad, et see oli nende jaoks puhkepaik. Nimi Bhitarkanika ise tähendab Kanika Raji interjööri (bhitar on tõlgitud kui "sees"). Kuna Kanika kuningriik asus Dhamara sadama läheduses, oli see oluline kaubatee.\nKavandatav biosfääri kaitseala on tänapäeval võitlemas inimeste elanikkonna surmaga - umbes 900 elanikku asuvad 900 külast ja küladest umbes 900 elanikku (ligikaudu 400 neist küladest on pühakoja piirkonnas). Peale selle moodustavad pragunemised põlengute ümber heitveed jõesüsteemidesse, mõjutades seejuures negatiivselt mangroovide ja veeloomade kasvu. Suurimad kariloomad avaldavad survet ka mangroovidele. Täna püütakse inimesi teadvustada probleeme ja pakkuda neile alternatiivseid elatusvahendeid, nagu ökoturism.\nAsukoht: Orissa idarannikul, Kendrapara piirkonnas, Brahmani jõe suudmes, Baitarani, Dhamaras ja Mahanadi jõesüsteemides\nLähedalad: Rajnagar on 130 km NE Bhubaneswar, 100 km NE Cuttack Route alates Bhubaneswar kuni Chandbali NH5 Bhadrak kaudu Cuttack, Jagatpur ja Chandikhol; riigi maantee Chandbali kaudu Khakihit\nMarsruut Bhubanesvarist Rajnagar NH5 Chandikholisse läbi Cuttacki ja Jagatpuri; NH5A Kendraparasse; linnaosa Rajnagar kaudu Pattamundai marsruudilt Kolkatast Chandbali NH6-st kuni Kharagpurini kaudu Panskura, NH60 Baleshwareni Jaleshwari kaudu; NH5 Bhadrakile; riigi maantee Chandbali kaudu Khakihit\nMillal minna: suved on kuumad ja vahvad ning mussoonid on õrnad. Ajavahemik novembrist ja veebruarist on kõige parem külastuste jaoks. Oktoobris saab reisida ka siis, kui depressioonist tingitud vihmasaurude või tsüklonide tõttu pole halb ilm\nMine sinna; Krokodillid, merikilpkonnad, mangroovimetsad


Skolnov võitles KOK-il tiitlimatšis - GoodFight\n23:00 / Kategooria King of Kings, Uudised\nKing of Kings, Uudised / 24. november 2019\nIlja Skolnov pidas 24. novembril Riias King Of Kingsil tiitlimatši kohaliku Aleksander Tšerkessoviga ja kaotas 0:3.\nVõideldi WAK-1F U18 Euroopa meistri tiitlile. Lätlane oli võitnud veebruaris KOK-il selle kategooria Balti meistri tiitli.\nÕhtu tähtsaimas matšis kaitses KOK-i värske tšempion (85 kg) Daniel Forsberg esimest korda tiitlit, vastaseks kohalik Juri Orlov. Kohtunik lõpetas matši 3. raundis Orlovi verise nina tõttu, mis oli tekkinud kogemata pealöögist. Nad olid võidelnud ka Mõisaküla Fightil ja ka siis võitis soomlane.\nAleksei Marõžihhin viigistas Raimondas Avlasevičiusega.\nVitali Ussov võitis 3:0 Ulugbek Zuhhurovit (Usbekistan). Ussov võitles mullu Eestis.\nKevadel Eestis Crista Paduga võidelnud lätlanna Annija Meksha pidi võitlema nüüd Monika Porazynskaga, kuid Poola neiu haigestus.\nFotod: Ansis Ventins\nEelmineMaailma parim kikkpoksija võidutses napilt Jaapanis\nJärgmineEesti meistrid näitasid klassi Narva meistrivõistlustel


Jürma, Halliki | Lugemissoovituse blog\nArchive for the ‘Jürma, Halliki’ Category\nAino Pervik „Miniatuurid mälupõhjast”\nPosted by sulepuru in 2021, Jürma, Halliki, Pervik, Aino.\tTagged: maavallast, mälestused.\t1 kommentaar\nSain nädalavahetuseks, hea kolleegi soovitusel, lugemiseks Aino Perviku „Miniatuurid mälupõhjast”.\nMa ei loe just ülemäära palju mälestusteraamatuid, aga see tundus huvitav, et vaadata, kuidas on kirjeldatud kohalugu ja muutusi Tallinnas. Aga selles väikeses raamatus oli palju muudki!\nAino Pervik kirjeldab raamatus seiku oma lapsepõlvest 1930ndatel ja 40ndatel aastatel, sekka mõni kild tänapäevast. Põnev oli lugeda, kuidas lühikeste mõttekildudena on raamatus edasi antud aegade ja elu-olu muutumist. Kõik see Tallinna kesklinna muutunud osa ja Kalaranna ja Patarei ümbrus, mis on nii palju muutuma hakanud just viimastel aastatel. Huvitav fakt, et Kalarannast viidi kolmekümnendatel tallinlasi laevaga Piritale nädalalõppu veetma. Suur osa raamatust on pühendatud Aino Perviku mälestustes ka Järvakandile, kus ta alustas oma kooliteed.\nLäbi lugude on kumamas ürginimlik pool, mis aitab inimesi läbi raskete aegade ja mis lapsesilmade läbi nähtuna on loomulik ja õige. Aino Pervik kirjeldab asju nii nagu nad olid, andmata hinnangut, kallutamata lugeja mõttesuunda. Ka keerulisi aegu ja olukordi on raamatus kirjeldatud vaatlevalt, autor keskendub aistingutele ja kirjeldab episoode nii, nagu ta väikese tüdrukuna tundis ja talle meelde jäi.\nImeline kirjeldamisoskus! Hoolimata väga nappidest lühilugudest saame pildi kirjaniku elust lapsepõlves Tallinnas ja Järvakandis ning vanavanemate juures Kalamel. Just see, et Aino Pervik ei rõhu oma raamatus täpsetele daatumitele ega kirjelda pikalt ja üksikasjalikult sündmusi, teeb raamatu mõnusalt loetavaks. Miniatuurid loovad kildudest sisuka tervikpildi, mis ei luba raamatut käest panna, enne kui see on läbi, pannes edasi mõtlema ja igaühe oma lapsepõlveseiku ellu äratama.\nPosted by sulepuru in 2020, Crowley, Cath, Jürma, Halliki.\tTagged: armastus, austraalia, noortele, raamatupood.\tLisa kommentaar\n„Nad küsivad, mis kell raamatupood lahti tehakse ja ma ütlen neile avamisaja – kella kümnest kuni oleneb –, raamatutega seotud hädaolukordade puhul teevad nad ka keset ööd uksed lahti.”\nTäiesti juhuslikult sattus nädalavahetuseks uudiskirjandusest näppu tunnustatud austraalia kirjaniku, Cath Crowley raamat „Sõnad sügaval sinises”. Lihtsalt nii teistmoodi kujundus hakkas silma! Kuigi kohe kahtlustasin, et tegu on noortekirjandusega, mida harva lugema satun, otsustasin proovida. Seda enam, et raamat on pälvinud palju tunnustust: Winner of the Indie Book Awards for Young Adult fiction 2017, Winner of the Gold Inky Awards 2017, Winner of the Prime Minister’s Literary Award for Young Adult Fiction 2017 Honour Book, CBCA Award for Older Readers 2017.\nLugedes leidsin end mõtlemast inimestevahelise suhtlemise üle. Kas on suhtlemine tänapäeval hulga keerulisem või mulle ainult tundub nii? Mõtlesin raamatute vajalikkusest inimestele ühel või teisel moel. Ning sellest, mida iga lugeja omalt poolt lisaväärtuseks loetud raamatule kaasa annab (mida kataloog edasi anda ei saa). Ja muidugi kohast, kus inimene ja raamat kokku saavad… (olgu see siis raamatukogu või raamatupood).\nMulle meeldisid raamatu kõnekad vahepealkirjad või mõtteterad:\n…kasutatud raamat on täis saladusi… (selles raamatus kohe igas mõttes)\n…lehtede keeramise heli…\n…pingsalt jälgitud telefon ei helise iial…\n…see on nagu kerge nuhtlus õhus…\n…isegi nimetutest ridadest lugesin välja terveid lugusid…\n…pidev sisemine vihm…\nTegelikult on see lugu armastusest ja armastusest raamatute vastu. See on lugu kasutatud raamatute poest, kus kliendid jätavad raamatute vahele kirju võõrastele, armsamatele, poeetidele, sõnadele. Raamatupoest, mis peagi suletakse…\nVõib öelda, et see on üks hästi kirjutatud ja südamlik raamat, mida võib lugeda ka veidi hiljem kui nooremas täiskasvanueas. Sel raamatul on mitu kihti, aga minu jaoks andis mõtteainet just see raamatute pool.\nPosted by sulepuru in 2017, Heinsaar, Mehis, Jürma, Halliki, Rüütli, Mari-Liis, Rohi, Kadri.\tTagged: ilus, jutud, maavallast.\tLisa kommentaar\nTõeliselt hämmastav, et sõnadega on võimalik nii ilusaid maailmu luua.\nSee kõik on nii värviline, linnulaulu täis ja pärnaõieteelõhnaline.\nVärviküllane värske tuulepuhang minu lugemis-elamustes.\nNeed on muinasjutud, mida aina uuesti tahaks üle lugeda.\nRaamat on imeilusate illustratsioonidega tervik, jättes fantaasiale\nruumi, see kõik on väga hästi õnnesutunud.\nAasta lemmikraamat, vähemalt!\nAitäh nii suure elamuse eest!\nMehis Heinsaare lühijuttudes ja novellides on võluv see, et ta loob muinasjutulised olukorrad, asetab need konkreetsesse kohta ja äkki tekibki tuttav tunne, äratundmine paigast ja situatsioonist. Mängulisus on küll asja üks külg aga situatsioonid kannavad endas ikkagi olukordi reaalsest elust, mis panevad mõtlema, muigama – igatahes tekitavad mingi emotsiooni. Situatsiooni võimendus avab lihtsad elutõed. Eht-eestlaslikult KULGEVAD lood ei jäta ükskõikseks, vaid imbuvad lugejasse oma tuttavlikul, lihtsal moel. Emotsioonid, mis raamatust jäävad on meeldejäävad, veidi nukrameelsed, kuid helged. Raamatule annavad palju juurde Marge Nelgi erilised illustratsioonid.\nSuurepärane jutustaja Heinsaar jutustab muhedal viisil maagilistest, lummavatest, ka hämaratest maailmadest; elust, kus kõik argine võib ootamatult pöörduda ning uute seaduste järgi edasi kulgeda, kus (argi)elu lõikub mütoloogiliste allhoovustega ning kõik see jätab lugejasse oma jälje ka peale raamatu sulgemist. Raamatut täiendavad Marge Nelgi meisterlikud ja maagilised illustratsioonid.\nPosted by sulepuru in 2016, Aas, Annika, Jürma, Halliki.\tTagged: Edinburgh, kirjanduslinn, šoti.\t14 kommentaari\nEdinburgh (eestikeelne hääldus [‘edinburg], ingliskeelne hääldus [‘edinbərə]) on linn Suurbritannias, Šotimaa pealinn. Edinburghis asub Šotimaa parlament. Edinburghi vanalinn (Old Town) ja uuslinn (New Town) kuuluvad UNESCO maailmapärandi nimistusse. Linnas asub 1583. aastal asutatud Edinburghi ülikool. Linnas ja lähiümbruses elab natuke alla poole miljoni elaniku, millega on ta elanike arvu poolest Šotimaa suuruselt teine linn (Glasgows on natuke üle poole miljoni elaniku).\nEdinburgh kui UNESCO kirjanduslinn\nEdinburgh oma pika kirjandustraditsiooniga sai UNESCO esimeseks kirjanduslinnaks 2004. aastal. Edinburgh on kirjanduslinnade võrgustiku algataja, eestvedaja ning keskne nõustaja, ühtlasi on seal välja töötatud ka võrgustiku peamised eesmärgid ja kriteeriumid, millele kirjanduslinnad peaksid vastama. Keskseks organisatsiooniks, kust võrgustiku koostööd ja Edinburghi enda kui kirjanduslinna tegevust koordineeritakse, on Edinburgh UNESCO City of Literature Trust.\nEdiburghil on rikkalik kirjanduslik pärand ning väga aktiivne kirjandus- ja hariduselu – seal on rohkelt kirjastajaid ja kirjandusorganisatsioone, neli ülikooli ning augustis toimub seal üks maailma suurimaid raamatufestivale, Edinburgh International Book Festival, kus osaleb üle 800 kirjaniku üle maailma, aga ka mitmesuguseid väiksemaid festivale (Šotimaal toimub aastas kirjandusfestivale lausa 30 ringis).\nKuulsaid kirjanikke, kes on Edinburghis elanud: Adam Smith, James Boswell, Robert Burns, Sir Walter Scott, R. L. Stevenson, Sir Arthur Conan Doyle, Muriel Spark, Irvine Welsh, Ian Rankin, Alexander McCall Smith, Christopher Brookmyre, Kate Atkinson, James Kelman, Iain Banks ja J.K. Rowling, kes alustas oma esimest raamatut Edinburghi kohvikus.\nKirjanduslinnades on populaarsust kogunud kõikvõimalikud kirjanduslikud ringkäigud. Edinburghis toimub aastaringselt palju erinevaid kirjandusega seotud ringkäike. Mõned näited:\nThe Edinburgh Book Lover’s Tour\nMercat Tours – Outlander Experience\nMercat Tours – Enlightenment Edinburgh\nEnlightenment Edinburgh Guided Tour\nCalum Lykan Storytelling Tour\nA Literary Capital Tour\nOutlander Tour – Mary’s Meanders\nŠoti raamatuskulptuurid on šoti kirjanduse ja luule põhjal tehtud skulptuurid vanadest raamatutest, mille anonüümne paberskulptor paigutas leidmiseks erinevatesse kirjandusega seotud paikadesse Šotimaal aastatel 2011-2013. Esimesed kümme skulptuuri leiti Edinburghist ning need olid mõeldud kingitusena kirjandusinstitutsioonidele ja linnakodanikele. 11. teos kingiti Ian Rankinile, kelle looming oli olulisel kohal ka teiste skulptuuride juures. Mitmeid raamatuskulptuure on kingiks saanud näiteks Šoti luuleraamatukogu (Scottish Poetry Library). 2012. aasta lõpus näidati skulptuure rändnäitusena mitmel pool Šotimaal. 2014. aastal tegi kunstnik peene töö, mis kujutas raamatutest välja lendavaid liblikaid, ja kogus sellega oksjonil raha heategevusfondi jaoks. 2015. a. märtsis teatas endiselt anonüümne autor, et aeg on sellele projektile joon alla tõmmata. Viimase skulptuuri jaoks palus autor ka avalikkusel meisterdamises kaasa lüüa, tehes oma liblikaid, millest lõpuks võiks kujundada viimase skulptuuri. Rohkem infot leiab: https://en.wikipedia.org/wiki/Scottish_book_sculptures\nAnnika Aas, Halliki Jürma


Maret Maripuu lubab võitlust 140 miljoni ravikrooni eest - Eesti - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nNagu kodus, nii tuleb ka riigis rasketel aegadel valusaid otsuseid teha. Kuhjuva tööhulga kõrval oma lapse pilti hoidev sotsiaalminister Maret Maripuu on pidanud eelarve tegemisel valima halbade ja väga halbade otsuste vahel.\nRahandusminister Ivari Padaril ja sotsiaalminister Maret Maripuul seisab veel ees vaidlus 140 miljoni ravikrooni eest. Suurt leevendust väga paljudele inimestele lubab Maripuu juba praegu – ehk õnnestub päästa 300-kroonine hambatoetus.\nMitmed majanduseksperdid on öelnud, et tasakaal eelarves saavutati liigselt sotsiaalsfääri arvel. Jagate seda arvamust?\nKogu eelarveprotsess oli väga keerukas. Sotsiaalministeeriumi järgmise aasta eelarve on üle 43 miljardi, mis on 44 protsenti kogu riigi eelarvest. Ja see võib jätta mulje, et selles valdkonnas on väga palju raha.\n98 protsenti kogu meie eelarvest on aga kaetud seadustega.\nJärgmisel aastal läheb pensionideks 21 miljardit ja ravikindlustuseks 14 miljardit. Ülejäänud raha, mis jäi peretoetusteks, puuetega inimestele ja näiteks kiirabile, on aga napp ja tuli teha väga palju raskeid valikuid.\nKuidas ikkagi jõuti isapuhkuse kaotamiseni?\nEtte olid antud piirsummad, millesse tuli mahtuda. Vaatasime kõiki toetusi ja leidsime, et kui peame midagi ära jätma, siis ilma isapuhkuse toetuseta on halb, kuid on võimalik raske aeg üle elada.\nKui panna see otsus kümnepalliskaalale, kus üks tähendab «pole üldse probleeme» ja kümme on «väga raske südamega tehtud otsus», siis see otsus asetub skaalal 9,5 palli kohale. Halbadest valikutest oli see kõige vähem valulik.\nMillise märgi ikkagi saadab välja üks valitsus, võttes värsketelt isadelt nii olulise osa?\nLoomulikult on kõik otsused valusad ja sotsiaalvaldkonnas on kärpeid teha väga-väga raske. Kuid tahan rõhutada, et isapuhkus ei kao, jääb võimalus palgata isapuhkuseks ja mitmed ettevõtjad on ka öelnud, et püüavad leida ise vahendeid selle kompenseerimiseks. Kõiki kärpeid tegime nii, et kõige haavatavamad ühiskonnas ei saaks kannatada.\nPidasime silmas pensionäre ja vanemahüvitise põhimõtted jäid muutmata. See on kõige tähtsam.\nDetsembri lõpuks valmib ka analüüs, kus hinnatakse riigi pakutavate toetuste mõju perepoliitikale, ning see on aluseks, et algatada diskussiooni, milliseid toetusi pered vajavad ja millised on kõige efektiivsemad.\nEttevõtjad võivad ju soosida isapuhkust, aga just eile kuulsin kahte lugu kahest meessoost keskastmejuhist, kes kukkusid tööl ülekoormatusest lihtsalt kokku ning arst ütles, et nüüd tuleb koju jääda. Mehed vastasid: mul on laenud, kolm tütart vaja koolitada, pere toita. Ehk perede vaimne ja füüsiline tervis muutub järjest halvemaks. Teeb see teile sotsiaalministrina muret?\nKindlasti teeb. Emotsionaalne surve ja mure on inimestel suur, aga samas on mul hea meel, et neljapäeval on riigikogus esimesel lugemisel töölepinguseaduse eelnõu, kus üks kõige suuremaid muudatusi on tööturu turvaline paindlikkus, mis tagab senisest suurema sotsiaalse kindlustunde töötuse perioodiks ja pakub ka paremaid võimalusi näiteks oma oskusi täiendades tööturule tagasi tulla.\nEestlane on armastanud läbi aegade palju tööd teha ja me peame leidma endas soovi ka puhata ja tervist hoida.\nValitsus kiitis juulis heaks rahvastiku tervise arengukava, mille peamiseks mõtteks on, et eri valdkondades otsuseid tehes tuleb lähtuda eelkõige sellest, milline on nende mõju tervisele.\nKõikvõimalikke riiklikke arengukavasid on meil palju, kuid nendega ei saavutata ju suurt midagi ja tegeleme tulekahju kustutamisega.\nAga rahvastiku tervise arengukava integreerib kõik teised arengukavad ja saame ka mõõta, kas hakkame püstitatud eesmärkidele lähemale jõudma. Aga seda saavad teha koostöös riik, kohalik omavalitsus ja inimene ise. Tervist ei saa apteegist retseptiga osta. Ise peab väga palju sellesse panustama.\nTagasi eelarve juurde. 300-kroonine hambaravitoetus oli paljudele väga suureks abiks. Miks otsustati see kaotada?\nOn väga ennatlik öelda, et see toetus ära kaob. Eelarvet arutades soovitas valitsus ka haigekassal mõelda, kuidas paremini toime tulla. Üheks soovituseks oli kaotada hambaravitoetus. Aga haigekassa eelarvega alles hakatakse tegelema; seal on väga palju kuluridasid, mida kaaluda, ja praegu ei saa öelda, et hambaravihüvitis kaob.\nNii et see ei pruugi kaduda?\nEi, see ei pruugi kaduda.\nRääkides veel 300 kroonist. Peaminister Andrus Ansip peab asjatuks ka 300-kroonist lastetoetust ning nimetas seda lausa lennukilt raha külvamiseks. Päris küüniline?\nSee toetus jääb.\nJah, aga kas olete näiteks parteikaaslasest peaministrile soovitanud, et ta loobuks sellest rahast ja oleks nii eeskujuks teistele, kelle lapsed tõepoolest ei vaja seda raha?\nLapsevanem langetab sündi registreerima minnes otsuse, kas ta tahab peretoetust saada või mitte.\nAga põhimõtteliselt saaks peaminister ka hiljem toetusest loobuda?\nJah, alati on võimalik loobuda.\nLäinud nädala Äripäevas ütles Pärnu haigla juht Urmas Sule, et eelarve tasakaalus on palju varjatud ohte ning näiteks haigekassa reservide kasutuselevõtt tähendab uut auku haigekassa eelarves. On see oht?\nHaigekassasse laekuv raha investeeritakse. Sellest tulevad intressid ning haigekassa saab need ära kasutada. Rahandusminister pakkus välja, et tuleval aastal on intresside ja muude tulude summaks 140 miljonit krooni ja et see ei läheks haigekassasse, vaid riigieelarvesse.\nMis tähendaks, et oleks 140 miljonit vähem, mida raviteenustesse panna. Oleme selles küsimuses eri meelt ja vaidlus jätkub riigikogus.\nNii et reformierakondlasest sotsiaalminister on sotsim kui sotsiaaldemokraadist rahandusminister?\nArvan, et peame veel arutama, kuidas leida parim otsus, et minna edasi 2009. aasta eelarvega, aga et me ka kaugemas perspektiivis ravikindlustust ei haavaks.


Eksportsaadetisted viivad teatrisse! – ACE Logistics Estonia\nEksportsaadetisted viivad teatrisse!\nACE Logisticsi autotranspordi uus veoskeem ning igapäevased väljumised on toiminud juba üle poole aasta ja saanud klientidelt igati positiivset tagasisidet. Septembrikuus soovime premeerida meie ekspordi suunalisi regulaarkliente – iga viienda saadetisega kaasnevad teatripiletid kahele! Kümne saadetisega saab juba neljakesi teatrisse minna, ehk mida rohkem saata, seda suurema seltskonnaga saab teatrisse minna!\nKampaania kestab 1.09 kuni 30.09 Eestist väljuvatele autotranspordi eksportsaadetistele ning kampaania lõppedes toimetame teile vastavalt saadetiste arvule kas NO99, Tallinna Linnateatri või Piletilevi kinkekaardid otse kontorisse!\nAlates 1. veebruarist alustasime koostöös Dachseriga Euroopa ekspordi suundadel regulaarseid väljumisi viiel päeval nädalas ning läbi laiahaardelise terminalivõrgustiku saame kaupa saata üle kogu Lääne-Euroopa. Ekspordis annab igal tööpäeval väljumine võimaluse klientidel tööd sujuvamalt korraldada, vältides kaupade kuhjumist nädalalõppudel ning toimetada saadetised kohale kiiremini. Uue tooteseeriaga Entargo avanevad veelgi paremad võimalused Euroopa maanteevedudell!\nHelis Rohtla tel: 6401401 Baltikum ja Soome liiklus\nMeeldivaid veo- ja teatrielamusi soovides,


Kirjed kus asutuseks on "Eesti Raamatukoguhoidjate Ühing" (14)\nHariduse- ja sotsiaalministeeriumi korraldusel Eesti Raamatukoguhoidjate Ühing peab käesoleval aastal raamatukoguhoidjate kursused Otepääs 30. ja 31. augustil ja Tõrvas 3. ja 4. septembril.\nRaamatukoguhoidjate ühingu koosolekult. Eesti Raamatukoguhoidjate Ühing pidas Tartus üld-peakoosolekut. Esitatud kassa aruanne möödunud aasta kohta, mis tasakaalus 1338 krooni peal, võeti vastu ühel häälel. Päevakorras oli ka põhikirja muutmise küsimus. Põhikirja muutmine lükati edasi järgmise üldkoosolekuni. Eelarve juhatuse poolt esitatud kujul tasakaalus 1064 krooni peal võeti vastu. Samuti otsustati jaatavalt ajakirja "Raamatukogu" edaspidine väljaandmine.\n02(063)Trt. + 02(06)ERÜ\nEesti Raamatukoguhoidjate Ühing / raamatukogud (üldiselt, areng, ajalugu, ülesanded), nõupidamised / raamatukogundus (üldküsimused), nõupidamised / raamatukogutöötajad (üldiselt), nõupidamised / Trt.\nEkskursiooni läti raamatukogudesse korraldab E. Raamatukoguhoidjate Ühing 12.-14. okt. Riias ärapeetava Balti raamatukoguhoidjate konverentsi puhul. Kaasasõita soovijaid palutakse end registreerida kuni 1. okt. Tartu Linna Keskraamatukogus (Gildi t. 8)\n02(06)ERÜ + 02(06) + 02(063) + 027.4Trt., Kesk\nEesti Raamatukoguhoidjate Ühing / raamatukogud (üldiselt, areng, ajalugu, ülesanded), nõupidamised / raamatukogud (üldiselt, areng, ajalugu, ülesanded), organisatsioonid / raamatukogundus (üldküsimused), nõupidamised / raamatukogundus (üldküsimused), organisatsioonid / raamatukogutöötajad (üldiselt), nõupidamised / raamatukogutöötajad (üldiselt), organisatsioonid / Tartu Linna Keskraamatukogu\nRaamatukoguhoidjate päev Tallinnas. Peetakse soovitavaks raamatukogu nõunikkude ja konsulentide ametite loomist ja lasteraamatukogude asutamist. Maakondlikud keskraamatukogud linnadesse.\nÜlevaade üleriiklikust raamatukoguhoidjate päevast 28. veebruaril Tallinnas. Ettekannetega esinejad nimetatud. Hommikupoolikul peeti ka Eesti Raamatukoguhoidjate Ühingu aastapeakoosolek.\n02(06)ERÜ + 02(063)E\nEesti Raamatukoguhoidjate Ühing / raamatukoguhoidjate nõupidamised (üleriiklikud, mitmes kohas)\nRaamatukoguhoidjatele korraldatakse kursusi. Kooskõlas raamatukoguhoidjate kutselise ettevalmistuse määrusega palub haridusministeeriumi Noorsoo ja Vabahariduse osakond hiljemalt 20. juuniks teatada, milliseid soove või ettepanekuid on sel alal kohalikkudel koolivalitsustel ja Eesti Raamatukoguhoidjate Ühingul raamatukogunduse kursuste korraldamise asjus käesoleval aastal. ...\n02(071) + 02(06)ERÜ\nEesti Raamatukoguhoidjate Ühing / raamatukoguhoidjate kursused (kohtadel) / raamatukoguhoidjate kursused (üldiselt)\nRaamatukoguhoidmise kursused koolinõunikele. ... Raamatukoguhoidjate ühing on korraldanud haridusministeeriumi toetusel raamatukoguhoidmise kursusi juba kümmekond aastat. Paljud isikud on teinud juba raamatukoguhoidmise kutseeksamigi. Paari aasta pärast hakatakse nõudma raamatukoguhoidmise kutset juba kõigilt uutelt uutelt raamatukoguhoidjailt ja 1940. aastaks peab kutse olema kõigil raamatukoguhoidjail. Raamatukoguhoidjate kursuste kestused on olnud väga mitmesugused - 3 päevast kuni 2 nädalani. ...\n02(071)Tartu + 02(06)ERÜ\nEesti Raamatukoguhoidjate Ühing / raamatukoguhoidjate kursused (üldiselt) / raamatukoguhoidjate kursused (kohtadel)\nRaamatukogunduse kursused koolinõunikkudele. Arhiivraamatukogu ruumides algavad esmaspäeva hommikul kell 9 raamatukogunduse kursused koolinõunikkudele, mis esimesed sellenimelised. Kursuste korraldajateks on haridusministeerium ja Raamatukoguhoidjate Ühing.\n02(071) + 02(06)ERÜ + 371\nEesti Raamatukoguhoidjate Ühing / erakoolid (üldkäsitlused) / hariduselu (üldkäsitlused) / hariduselu (kohtadel) / hariduspoliitika / kool (üldkäsitlused) / koolide juhtimine (üldkäsitlused) / kooliinspektorid / koolinõunikud / koolivõrk (üldkäsitlused) / koolivalitsused (kohalikud, kohtadel) / kuraatorid / raamatukoguhoidjate kursused (üldiselt) / raamatukoguhoidjate kursused (kohtadel) / riik ja haridus\nRaamatukogunduse kursused Tartus, Tallinnas ja Pärnus. Haridus-sotsiaalministeeriumi koolivalitsuse poolt korraldatakse raamatukogunduse kursused käesoleval aastal järgmistes kohtades: Pärnus 22.-25. augustini ... Tartus, 26. augustil ... ja lõpeb 30, aug. Kolmas kursus peetakse Tallinnas 9.-20. septembrini ... Nende kursuste lähemaks korraldajaks on Eesti Raamatukoguhoidjate Ühing, ...\nRaamatukogunduse kursus Tallinnas. Haridusministeeriumi ülesandel korraldab Eesti Raamatukoguhoidjate Ühing Tallinnnas 10.-22. juunini kursuse raamatukoguhoidjaile. ...\n02(071)Tallinn + 02(06)ERÜ\nÜleriigiline raamatukoguhoidjate kongress septembris. Eesti Raamatukoguhoidjate Ühingu korraldusel toimub Tallinnas 23. ja 24.sept. 1939. a. üleriigiline raamatukoguhoidjate kongress, mille kavva võetakse päevaküsimusi avalike raamatukogude majanduse, võrgu, keskraamatukogude, nende sisemise korralduse jne. aladelt.\n02(063)ETallinn + 02(06)ERÜ\nÜleriiklik raamatukoguhoidjate päev Tallinnas.\nEesti Raamatukoguhoidjate Ühingu korraldusel peetakse 28. veebruaril Tallinnas üleriiklik raamatukoguhoidjate päev. Lühidalt kavast, ettekannetega esinejad nimetatud. Samal päeval peetakse ka Eesti Raamatukoguhoidjate Ühingu üldkoosolek, mille päevakorras on põhikirja muutmine ja kodukorra vastuvõtmine.\nAntik, Richard, temast\nRaamatukoguhoidjate Ühingu koosolekult.\nLühiülevaade Eesti Raamatukoguhoidjate Ühingu üldkoosolekust 28. veebruaril Tallinnas. Koosolekut juhatas R. Antik Tartust. Juhatuse liikmed nimetatud.\nJürma, Mall, temast; Saar, Johannes, temast\nRaamatukoguhoidjate Ühingu stipendiaatide tähelepanekud välismaadel. Eesti Raamatukoguhoidjate Ühing saatis möödunud suvel stipendiaatidena välismaadele raamatukogudega tutvunema Mall Jürma Tallinnast ja Joh. Saare Pärnust. Nüüd korraldatakse ühingu poolt pühapäeval [31. jaanuar] kell 10 hommikul linna keskraamatukogu ruumes, Kompanii tänaval, ettekandekoosolek, kus M. Jürma räägib Tshehhoslovakkia raamatukogudest ja J. Saar Taani rahvaraamatukogudest.\n02(06)ERÜ + 008E(E:489) + 02\neesti kultuurisuhted (Taani) / Eesti Raamatukoguhoidjate Ühing / raamatukogud (üldiselt, areng, ajalugu, ülesanded) / raamatukogundus (üldküsimused) / raamatukogutöötajad (üldiselt)\nF.- Puksoo E. Raamatukoguhoidjate Ühingu auliikmeks. Hulk õnnesoove 50. sünnipäeval. Tartu ülikooli raamatukogu juhataja Fr. Puksoo pühitses eile oma 50 a. sünnipäeva, ... on otsustanud Eesti Raamatukoguhoidjate Ühing valida [teda] oma auliikmeks. ...\nBiblioserver 2.8 | tarkvarastuudio | külastajaid: 198572047


kuidas telefoniraamatu peenise suurust suurendada - Kuidas suurendada munni arvu\nKuidas suurendada munni arvu. Kuidas suurendada munn ilme\nPeenise pikendamine ja paksendamine on intiimkirurgia operatsioonid meestele. Nii võib seks teie jaoks ühel hetkel väga loomulikul viisil alguse saada. Kirgliku suudlussessiooni jooksul päästavad need ained valla oksütotsiini, mis on tuntud kui armastuse hormoon.\nSaateportaali hoorad võrgus rahvusvahelised veebikohtingute saidid othon white p s otsin paari naist bressanone kokkutuleku seksi Alasti küpsed fotod shemale kohtumine kuidas teha tasuta x rusikat massaaž mis teeb lahti kaunist sodomiseeritud litsist, internetis pornofilmid tasuta seksi tutvumissait kuumad teismelised rikkad kolumbia hoorad isabelle hoorad senegali hoorad kuhu ma panen google analytics koodi rase naine lesbi tasuta messina täiskasvanute teadetetahvel itaalia porn video lesbi porn videos rasedad porn Kuidas suurendada munni arvu Kena rimmimine kaks kutti imevad üksteist tasuta erootilised filmid tasuta pornofilmid nina prostituudid prostituudid luksus sevilla Tubize tasuta tutvumiskuulutused fotod emma kambrid nue sexemodel ris gei seksi kohtumine isiklik kontakt barendrechti essexi linnavalitsus teadaanne kohtuda mehega rouyn noranda gay bakeca padua luksus saatja.\nKeegi ei saa sulle ette ütelda, kuidas sa peale seda end tunda võid või kui mõnus või valus võib sul selle käigus olla. Millal on õige aeg? Enne seksiga alustamist võta aega, et mõelda, miks sa soovid seksiga alustada?\nEsimeste seksikogemuste saamise keskmine vanus Eestis on nii noormeestel kui neidudel Tee seda kellegagi, kellele sa päriselt meeldid ja kes sinust hoolib ning kes sulle päriselt meeldib ja kellest sina hoolid. Ära vali kedagi, kes meeldib sulle rohkem, kui sina talle. Seksi teeb kõige nauditavamaks teadmine, et jagad ülimat lähedust kellegagi, kes sinust hoolib ja sind austab.\nCROCHET YOUR OWN LEON BRAWL STARS DOLL\nKuidas suurendada munni arvu peaks temaga olema turvaline ja mugav koos olla. Selleks, et füüsilist lähedust jagada, ei pea kohe seksima. Kindlasti aitab esimese vahekorra õnnestumisele kaasa see, kui tunned end enne esimest vahekorda koos oma partneriga alasti olles hästi.\nNii võib seks teie jaoks ühel hetkel väga loomulikul viisil alguse saada. Selline rahulik ja eesmärgistamata tegevus võtab maha ka sooritusärevust nii noorel mehel kui naisel, ning laseb esimesel Kuidas suurendada munni arvu pingevabamalt ja seega paremini välja kukkuda. Räägi oma partneriga.\nHea oleks enne vahekorda partneriga oma soovidest ja võimalikest hirmudest rääkida, nii oskate te teineteist toetada. Kindlasti räägi oma partnerile, kui sa ei ole varem seksinud, kuna siis suudab ta sind esimestel kordadel paremini mõista ja toetada. Kui ta ei ole sinu püsipartner, siis rääkige ka sellest, kas tal on teisi suhteid sh samaaegseid seksuaalsuhteid.\nKui kondoomi on ebamugav apteegist või poest osta saad alati valida supermarketi iseteeninduskassa või mõnes avalikus WC—s oleva kondoomiautomaadi. Kondoomide hinnad algavad ca 0,50 eurot tükist. Kas ma tahan? Ole kindel, et seks on midagi, mida SINA ise tahad teha. Kui seksid, siis sellepärast, et SINA tahad seksida. Mitte sellepärast, et leidsid õige inimese, arvad, et su vanus sunnib peale või mõne muu põhjuse pärast.\nSeksi, kui sa tunned, et oled selleks valmis ja tahad seda teha. Kindlasti ei saa olla seks kellegi endaga külge sidumise vahendiks, ehk see ei muuda juhusuhet püsisuhteks. Alati õigus keelduda. Sa võid alati ümber mõelda — ükskõik, mis hetkel. Sul on täielik õigus sellest oma partnerile teada anda ja partneril on kohustus sinu otsust aktsepteerida.\nOtsus seksida peab alati olema mõlemapoolne ja pea meeles, et Kuidas suurendada munni arvu oled üks osapool, kes otsuse teeb. Kui sa tunned, et sa ei taha seksida, siis seda ei juhtu, aga sa pead oma otsust selgelt väljendama. Enese sundimine seksiks võib luua sinusse vastumeelsuse seksi suhtes ka edaspidi, seega seksi alati vaid siis, kui see on sinu tõeline soov — siis naudid seda tõeliselt.\nVali välja keegi, kes saaks sind mure korral toetada ja aidata. See keegi võib olla su vanem, arst, õde, vend, õpetaja, nõustaja koolis või noortekabinetis või su vanemad sugulased. Nad Kuidas suurendada munni arvu anda sulle nõu, vastata su küsimustele, sind julgustada, võtta maha asjatuid hirme või võimaldada sulle juurdepääsu kaitsevahenditele.\nIsegi kui sa enne vahekorda astumist nendega ei räägi, on hea, kui tead, kellega häda korral ühendust võtta.\nEnamasti on noored mehed esimese seksikogemuse hetkeks juba osavad masturbeerijad ja teavad üldises plaanis, mida Kuidas suurendada munni arvu. Noorte naiste puhul võib tupeavaust osaliselt katva neitsinaha lad k. Paljud naised ütlevad, et ei tundnud esimese vahekorra ajal midagi ebameeldivat ja ka verd ei pruukinud eralduda. Seksiks valmistumiseks vajab su keha lõdvestumist ja erutamist, olgu see siis suudluste, paitamiste vms näol, et tekiks Kuidas suurendada munni arvu erutus.\nEsimese korraga seonduv Kuidas suurendada munni arvu võib erutumist oluliselt pärssida ja seetõttu võid erutuda oma partnerist erineval kiirusel. Tavaliselt erutuvad mehed kiiremini ja naised aeglasemalt, kuid see ei Kuidas suurendada munni arvu nii olla.\nSellises situatsioonis on reegel, et mida rohkem pingutad, et erektsioon tekiks, seda Kuidas suurendada munni arvu erektsioon välja tuleb.\nSeega võta aeg maha ja lõdvestu, sest mehe erektsioon saab tekkida Meeste liikmete mootmed ja kujundid organismi puhkeseisundis, stressisituatsioonis mees seksuaalselt erutuda ei saa.\nKui tupp pole piisavalt märg ja libe, ei pea sa muretsema — ei sina ega su partner ei tee midagi valesti, võta rohkem aega ja nautige üksteist seni, kuni erutus kasvab. Soovi korral võid kasutada ka libestit poes müüdavat libestit, kookosõli, sülgekuid eelsitatult võiksid oodata ära loomuliku märgumise, kuna siis on tupp tõeliselt avanenud ja valmis peenist vastu võtma. Ära kiirusta ja naudi protsessi. Kas see on valus? Üks sagedasemaid muresid seksuaalelu alustavatel neidudel on hirm valusa vahekorra ees.\nKui naine ei tunne end mugavalt, võivad lihased pingesse minna, mis teeb tuppe sisenemise kas võimatuks või ebamugavaks.\nPraktikas tuleb sellist olukorda, kus esimesel korral ei õnnestugi peenist tuppe sisestada, üsna sageli ette. Siis tuleb võtta rahulikult aega maha, rahuneda ja mõnel muul mugaval hetkel uuesti proovida.\nKa tupe tundlikkus, mõnutunne ja orgastilisus kasvavad tavaliselt ajapikku. Väldi alkoholi ja narkootikume. Esimene kord nõuab keskendumist ja täielikku kohalolu mõlemalt Kuidas suurendada munni arvu, seega on vaja, et sa oleksid teadlik ja võimeline olukorda kontrollima, et vajadusel protsessi muuta.