Tere! 07.01.04 / Psühhiaatria\nOlen 21aastane üliõpilane. Mure on järgmine, nimelt väljas käies oleks ma nagu autopiloodi peal, midagi ei kuule, ei näe. Niimoodi on tekkinud ka paar liiklusohtlikku olukorda. See on seotud ka mõtlemisega, süveneda on raske ja isegi teistega rääkida on keeruline, osa jutust läheb lihtsalt kaduma. Diagnoositud on mul depressioon, arsti juurde pöördusin ~2,5aastat tagasi kui oli samuti raske süveneda ja meeleolu oli nullis.Teid ette tänades.\nÜliõpilase elu on pingeline ja stressid-depressioonid võivad tekkida, võivad korduda. Noorte suurim viga on see, et võetakse aega tegemisteks une arvelt. Puhkuse ja une arvelt ei tohi võtta tundigi. Teine "klassikaline" noorte eksimus on toitumises, s.o. süüakse ebakorrapäraselt, ignoreeritakse hommiku-putru jne. Järgmine "eksisamm" on noortel selles, et väärtushinnangud on vale aktsendiga. Eesmärgiks on ju täie tervise juures kõrgkoolis õppida ja see lõpetada. Eesmärgiks on ju täie tervise juures abielllu heita ja Lapsi muretseda, eesmärgiks on ju loomulikult täie tervise juures edaspidises elus loomunguliselt tööd teha.\nJa olulisim Õpetussõna oleks: Inimene on loodud siia Ilmamaale selleks, et olla õnnelik! Seega õppimine jt toimingud peavad toimuma rõõmuregistris, mänguliselt (mängulisus ei tähenda laiskust; sportmängudes pingutatakse ju kordi rohkem kui "ilma mänguta"). Depressiooni korral on ülalloetletud kaebused nii liikluse kui ka vaimutegevuse osas täiesti mõistetavad. Depressiooni kõrvaldamisel aitab anda kiirendust psühhiaater. On head rohud, vajalikud soovitused.


Pimedus horisondil ‹ Ajaleht KesKus koduleht\nINFOMÜRA JA KVALITEEDIKONTROLL: Teaduste Akadeemia president Tarmo Soomere analüüsib teaduse osakaalu Eesti ühiskonnas. Jahmatav on puhas lollus, mille kohaselt teadust enam riigi arengumootoriks ei peeta.\nSeptembri neljas nädal oli täis mullistusi ja põnevust igal tasemel. Algas see põrutava uudisega opositsioonipoliitikute ja nende toetajate kohta, jätkus mõttetalgutega riigikogu konverentsisaalis, kulmineerus paljude jaoks Teadlaste Öö festivaliga ja lõppes kauaigatsetud uudisega Eston Kohveri naasmisest.\nJürgen Ligi uus lause\nTeadlastele ja teadushuvilistele oli see nädal selginemiste aeg. Tähtsamad sõnumid kuulutati välja riigikogu konverentsisaalis 23. septembril. Mitte küll riigikogu kõnepuldist, aga haridus- ja teadusministri ning parlamendisaadikute poole; ja millisele seltskonnale: Rektorite Nõukogu, Eesti Teadusagentuur, Teaduste Akadeemia pluss saalitäis meie tippteadlasi ja teadusorganisaatoreid. Kõik nad olid kogunenud konverentsile „Teadus kui Eesti arengumootor“.\nHaridus- ja teadusminister Jürgen Ligi tabas avaettekandes otse kümnesse, öeldes lõikavalt, ausalt ja mingis mõttes vägagi sümpaatselt, et tegelikult ei ole Eesti arengumootoriks üldse teadus. Et meie ühiskonnas ei tehta otsuseid teaduslikul alusel. Et meie ühiskond tugineb hoopis teistsugustele väärtustele; sellistele nagu huvid, arvamised, maitsed, müüdid või usk. Aga teadmispõhist mõtlemist selles ei ole. Kuigi teadmised on juba iseendast oluline hüve ja teadusega loome tulevikueeliseid, ei tähenda see, et päevapoliitikas oleks teadusel tähtsust. Kahjuks ei ole.\nAsendustegevus, ei muud\nSelles, et teadusrahaga on kehvasti ja järgmise aasta eelarves paremaks ei lähe, ei ole midagi uut. Taoliste sõnumitega on teadlaskond harjunud. Võinuks ju hullemini minna ja kui deflatsioon jätkub, siis olemasoleva raha ostujõud võib isegi kasvada. Ometi oleks vaja riigi rolli teaduses tugevdada (mis mõned vanema põlvkonna kuulajad kindlasti üles äratas) ja teadust on kindlasti rohkem vaja (mis paitas kuulajate kõrvu), kasvõi praktiliste murede nagu jõukuse kasv või tauditõrje lahendamiseks.\nSelles, kuidas täpselt siis riigi rolli teaduses tugevdada, ei pruugi teadlased ministriga nõustuda. Ministril on sügavalt õigus, et võimekust sisulistesse küsimustesse süveneda (nagu on arendatud näiteks Soomes) valitsuse ja riigikogu tasandil meil ei ole. Aga raske on nõus olla seisukohaga, nagu saaksime seda asendada tugevusega struktuurimuutuste tegemisel ja suurema vastutuse panemisega ülikoolidele ja teadusasutustele, eriti kui ka selleks raha sama hästi kui ei ole. Kui tohin utreerida, siis pigem tundub see asendustegevusena, mida on mõeldud käivitama teadlaskonna ülekeevast energiast toituv perpetuum mobile.\nKeerukate konksudega paragrahvid\nPaneeldiskussiooni sissejuhatuseks sõnastas professor Aadu Must mõtlemapaneva nägemuse võimu ja vaimu suhete arengust. Ta tõdes kurvalt, et Eesti ühiskonnas ei ole teadust ja kõrgharidust kunagi nii madalalt hinnatud kui täna. Võimalik, et ta veidi utreeris, sest paljud riigi juhid ja seaduseandjad kultiveerivad teadmiste- ja tõenduspõhist mõtlemisviisi. Aga kujundliku võrdlusena on talle raske arvestatavaid vastuargumente esitada. Eks sellestki võib leida midagi positiivset. Ju siis läheb Eestil väga hästi ka ilma teaduseta. Teadlased ja nendetaolised, kes maailma asju mõistavad, originaalseid lahendusi leida oskavad ja on valmis vajadusel ka ambrasuurile viskuma (nagu seda hiljuti lahkunud akadeemik Endel Lippmaa mitu korda meie riigi jaoks tegi) on küll kuldaväärt kapital halbadel aegadel, ent headel aegadel ju ainult segavad tarku otsuseid tegemast ja neid täide viimast. Istugu parem oma liistude juures ja jätku nii riigi elu kui ka kõrgharidus ja teadus nende korraldada, kes seda kas rahas või vähemalt tööviljakuses mõõta suudavad.\nEdasi läksid asjad veel huvitavamaks. Professor Musta sõnul sai Eesti riik võimalikuks vaid selle tõttu, et meie inimestel oli ebanormaalselt tugev usk haridusse. Seda usku on raske rahasse või seadustesse konverteerida. Eks me kõik teame, et paragrahvid on keerukate konksudega ning mõned seadusepügalad natuke tähtsamad kui teised. Samuti ei pruugi strateegiatesse ja arengukavadesse kirjutatud arvud hoolimata kõigist pingutustest alati realiseeruda. Küll oli aga kainestav teada saada, et eelmise riigikogu poolt 2014. aasta jaanuaris vastu võetud teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni strateegia aastateks 2014–2020 „Teadmistepõhine Eesti“ on kohustuslik vaid ühele osapoolele – teadlastele nimelt.\nSelle keskne eesmärk on õilis: „[juba] loodud [teadus]potentsiaali kasutamise Eesti arengu ja majanduskasvu heaks.“ Kõnesoleva konverentsi mõte oli küsida, kuidas saaksime seda teha. Sama küsimuse esitasime poliitikutele Teaduste Akadeemia saalis hilistalvel enne riigikogu valimisi. Tookord kuulsime poliitkorrektseid arvamusi, aga seekord oli sõnum saalile ühemõtteline: poliitiline kokkulepe on praegu selline, et kõnesoleva strateegia riigipoolseid lubadusi ei ole kavaski täita. Kui tohin utreerida, siis teadlased vaadaku ise, kuidas oma kohustuste ja vastutusega hakkama saavad. Konverentsi teises ettekandes Kersti Kaljulaid ju ütles, et raha oli, aga kasutasite rehepapi moel; ja akadeemik Mart Ustav tegi kolmandas ettekandes ju selgeks, et andekale teadlasele, kes midagi oma kätega teha viitsib, ei ole raha üldse probleem.\nTõepoolest, probleem on hoopis mujal. Teadus ei tohi piirduda ainult uute ja oluliste teadmiste saamises. Vähemalt sama oluline on nende teadmiste kommunikeerimine. Teiste teadlaste jaoks kirjutatakse artikleid ning tudengite ja praktikute jaoks monograafiaid. Nende jaoks, kes muidu huvitatud, alles eluteed valimas või tahavad lihtsalt teada, kuidas nende kui maksumaksja raha tarvitatakse, püütakse asju populaarsel moel seletada. Teaduse populariseerimise kõrgaeg on meie maal juba kümnendat aastat Teadlaste Öö festivali nädal. Tavaliselt suletud laborid on avatud. Rahvast voorib seal hilisõhtuni, teaduskeskustes käib paralleelselt hulk põnevaid üritusi ja paljud soovijad ei mahu sisse.\nTeadlaste ja populariseerijate pingutused on ennekõike suunatud sellele, et noored leiaksid teadlase elukutses piisavalt põnevust. Et inimestele sünnipäraselt omane teadmishuvi kaaluks üles teadusmaastikku praegu varjutava ebakindluse. Veel olulisem on teaduse populariseerimise kaudu viia igasse kodusse juba maast-madalast arusaam, et teadmised on olulised ja et uskumustele, eelarvamustele või alusetutele veendumustele oma elu rajamine on lühinägelik; isegi kui see riigi tasemel peaks mõnda aega toimima. Et kloordioksiidi, hellitusnimega MMS-i kasutamine näiteks silmade raviks toob mitte särava pilgu ja helge tuleviku, vaid on suur samm pimedaksjäämise suunas.\nSelle töö laiem eesmärk on aidata kõiki põlvkondi toime tulla kasvava infomüra ja kvaliteedikontrollita ning struktureerimata, sageli vastuoluliste, alusetute või lausa eksitavate infokildude laviiniga. Kiiresti muutuvas maailmas on eluliselt oluline seda teha järjekindlalt, kõigi kanalite kaudu ja Eestis loomulikult meie emakeeles. Kuigi oleme harjunud välismaiseid spetsialiste kodumaistest tõsisemalt võtma ja neile mitu korda rohkem maksma, on meie oma eksperdid enamasti paremini kursis, mida ja kuidas peaksime siin ette võtma. Nõnda on see töö käinud aastakümneid nii klassikaliste vahenditega nagu loengud, raamatud, ajakirjad, raadio või televisioon kui ka uute võimalustega nagu internetiportaalid, Facebook või Twitter.\nKahetsusväärsel kombel tuli just Teadlaste Öö festivali nädala südames, kohe järgmisel päeval pärast kõnesolevat konverentsi, teade keskkonnaministrilt, et riik ei kavatse enam toetada meie populaarteadusliku meedia lipulaeva, ajakirja Horisont. On ju mõistetav, et vahel tuleb vanadest asjadest lahti saada, et uus saaks meie ellu tulla; ja et rahapuuduses tuleb millestki loobuda. Aga loobumine sellest sisuliselt ainsast kanalist, mis vahendab Eesti teaduse tippsaavutusi ja meie oma ekspertide kommentaare sisutihedate tekstide kaudu kasvavale põlvkonnale, ei tohiks olla kergekäeline.\nKõne all on märksa pikema perspektiivi ja ajaskaalaga protsessid kui üks riigieelarve või valitsus. Kõne all on meie noore põlvkonna väärtuste kujundamine. Üks asi on, kui nad on hetkel haaratud mõnest atraktiivsemast või põnevamast vidinast ja nooruse tuhinas ei pea (populaar)teadust või teadmispõhisust oluliseks, aga hoopis teine asi on jätta nad ilma olulisest toest erialavalikul või teel kõrghariduse või tippteaduse poole. Kui tohin õige veidi utreerida, siis löök spetsialistide ja teadlaste järelkasvu allika pihta on kui lapsepilastamine. See võib korraks leevendada kogunenud pingeid, ent traumeerib ohvri kogu eluks ja häirib tervete kogukondade normaalset funktsioneerimist.\nHorisondi tekstid on pikemad ja rohkem süvenemist nõudvad kui uue meedia lühisõnumid või isegi kolme minuti loengud. Need nõuavad tähelepanu kontsentreerimist – võimekust, mille puudumist tuleb kõrghariduse andmise käigus eraldi treenida (ja mis sellel astmel üsna kulukaks kujuneb). Rääkimata sellest, et Horisont on olnud võtmepanustaja eesti teaduskeele kujunemisse. Oleme vist kokku leppinud, et tahame oma riiki ise pidada ja oma keele säilimise eest hoolitseda. See ei ole odav lõbu. Eriti rumal on ühe (haridus- ja teadusministri) käega panustada rahvusteadustesse ja eesti keele tehnoloogilise toe loomisesse ja teise (keskkonnaministri) käega likvideerida keele kõige kiiremini muutuva osa tugisammas.\nVeel enne, kui ta valiti akadeemikuks, ütles kolleeg Jaak Aaviksoo kuldsed sõnad: „Kodumaiseid ajakirju on vaja toetada sõltumata sellest, kas neid tsiteeritakse või mitte. Emakeelse teaduskirjanduse puudumisel pole mõtet ka sõnaraamatutel*.“ Me ei vaja ladina keele stiilis keelekonservi. Keel jääb püsima siis, kui ta normaalsel moel kõigis suundades areneb ja – nagu strateegia „Teadmistepõhine Eesti“ ütleb – aitab „riigi konkurentsivõimet ja elanike heaolu kasvatada“. Seda üldse mitte jutumärkides.\n*Tsiteeritud H. Martinsoni raamatust „Isolatsioonist akadeemilisse kapitalismi“, Tallinn 2015, lk 394\nHorisondiga või Horisondita?\nKeskkonnaminister Marko Pomerants räägib, mis juhtub meie teadusajakirja lipulaeva „Horisondiga“.\nSelle küsimuse vastus on ennekõike OÜ Horisont juhatuse kätes (sellele äriühingule kuulub kaubamärk Horisont), samuti MTÜ Loodusajakiri kätes, kes on viimasel ajal olnud Horisondi väljaandja. MTÜ Loodusajakiri on asutatud aastal 2001. Ühingu liikmed on Eesti Looduskaitse Selts, Eesti Looduseuurijate Selts, Eesti Ornitoloogiaühing, Eesti Teaduste Akadeemia, Pärandkoosluste Kaitse Ühing, Tartu Üliõpilaste Looduskaitsering, Eesti Geenikeskus, OÜ Horisont ja OÜ Looduskiri.\nLoomulikult sõltub Horisondi tulevik ka sellest, kas on organisatsioone, kes on valmis Horisondi jätkuvasse väljaandmisesse panustama. Seda mitte pahameelt avaldades ja kirju kirjutades, vaid reaalselt panustades.\nMTÜ Loodusajakiri saab ka järgmiseks aastaks KIK-st rahastatud 260 000 euro ulatuses, taotleti 588 200 eurot. MTÜ omaosalus loodusajakirjade väljaandmise projektis on vähenenud algusaastatega võrreldes ligi 50%-lt projekti kogusummast 10–11%-le.\nPiiratud eelarve tingimustes peab keskkonnaministeerium järjepidevuse tagamiseks kõige olulisemaks toetada jätkuvalt Eesti Looduse (ilmub alates 1933) ja Eesti Metsa (ilmub alates 1929) väljaandmist. Järjepidevuse tagamise huvides on Keskkonnaministeerium omandanud ka nende ajakirjade kaubamärgid. Peame oluliseks eestikeelse eestimaiste loodusväärtuste tutvustamise jätkumist. Seda tehakse endist viisi ka teiste võimaluste kaudu. ETV-st tuntud „Osoon“ võiks olla siin üheks heaks näiteks, aga ka saated erinevates raadiojaamades. Inimesed vajavad lihtsat lähenemist ja baasteadmiste edastamist. Et loodusteaduste vallas teadmised oleks usust üle.\nKIK-i keskkonnateadlikkuse programmi poole pealt ehk niipalju juurde, et keskkonnaministeeriumi prioriteet on eelkõige toetada KIK-st otsese mõjuga keskkonnateadlikkust suurendavaid ettevõtmisi. Oleme arendanud meetmeid, mille toel õpilased ja lasteaialapsed saavad taotleda toetust looduskoolides ja keskkonnahariduskeskustes aktiivõppeprogrammides osalemiseks. Kaetakse transpordikulu ja õppeprogrammi maksumus. Vahepealsetel aastatel on Eestisse kerkinud esinduslik keskkonnahariduse keskuste võrk. Suunakem lapsed päris loodusesse, mitte raamatukokku loodusajakirju lugema. Seda võib muidugi ka teha.\nOluliselt on muutunud ka loodus- ja teadusajakirjade hulk turul. Nagu ka inimeste infotarbimine tervikuna.\nKui Horisont 50 aastat tagasi ilmuma hakkas, oli ta ainulaadne sõnumitooja selles valdkonnas, tänaseks on sarnase sisuga ajakirjade hulk tunduvalt suurem alates National Geographicust kuni Imelise Teaduseni. Ajakirju jätkub, kui ainult lugejaid oleks. Edasi saaks liikuda, kui horisondil mõni kestlik plaan paistaks.\nMinuni neist aga ühtegi reaalset pole jõudnud.


Beebipeo kaardid - Postkaardid ümbrikuga - Agapics\n Beebi poiss (16)\n Naine (11)\n Poiss (13)\n Beebipidu (23)\n Lastepidu (19)\nKaart Väikene tüdruk\nKaardi peal on sõnum: Tere tulemast, väikene tüdruk!\nKaart Väike poiss\nKaardi peal on sõnum: Tere tulemast väikene poiss!\nKaardi peal on sõnum: Pisitütar Kaardi sees on sõnum: Palju õnne!\nKaardi peal on kiri: Pisipoeg! Kaardi sees on kiri: Palju õnne!\nHallmark Kaart Vikerkaar\nKaardi peal on sõnum: Ilusat päeva! Kaardi sees on sõnum: ÕNNE JA RÕÕMU!


Kovalenkol suruti selg vastu seina, kuid eestlanna krooniti lõpuks ometi tšempioniks! - Motosport - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nAnastassia Kovalenko tiitliga. FOTO: Anastassia Kovalenko\n«Viimasele etapile minnes oli mul 20-punktine edumaa, kuid kõik muutus pärast laupäevast (eelmine laupäev – toim.) sõitu. Esiteks oli rada pärast F1-etappi väga libe, aga see oli väike mure, sest neljandal võistlusringil plahvatas midagi minu mootori sees, mistõttu olin sunnitud kohe katkestama. Sellega läks kirja null punkti kirja ning kaotasin sarja liidripositsiooni,» ütles Kovalenko pressiteate vahendusel.\nTa jätkas: «Seega oli ainsaks võimaluseks tulla hooaja võitjaks olla esimene pühapäevases sõidus. Olen väga tänulik tiimile, kes võtsid kogu mootorratta lahti, panid uue mootori ja ehitasid kõik valmis. Mul polnud võimalik ratast enne uut sõitu testida, kuid õnneks kõik toimis. Sain hea stardi, hoidsin kiiret tempot ja parandasin oma ringiaega. Tänu sellele õnnestus sõit võita ja tuua ka tiitel koju. Viimasel ringil õnnestus veel sirge peal mööduda ühest meessõitjast ning saavutada teine koht YSS-arvestuses.»\nKovalenko on tiitli nimel näinud mitu aastat vaeva. «Siiani on mul olnud mitmeid ebaõnnestumisi. Olen hooaja arvestuses jäänud kas kolmandaks või esikolmikust välja ning seisnud pidevalt silmitsi tehniliste probleemidega,» kostis eestlanna. «Sel hooajal polnud mul isegi peatoetajat ega ühtegi talvist ja kevadist treeninglaagrit. Mul pole ka juhendajat. Olen õnnelik, et vaatamata kõigele õnnestus mul lõpuks realiseerida oma potentsiaal.»\nMuide, Yamaha R3-sarja naiste arvestuses kogusid nii Kovalenko kui ka itaallanna Irene Bramato 125 punkti, kuid eestlannale andis eelise rohkem arv esikohti. Kolmandana lõpetanud šveitslanna Bettina Pfister jäi esiduost maha 64 silmaga.


Rasvaimu Enne Ja Pärast: Meditsiiniline Vaatenurk - The Health Clinic\nRasvaimu tehakse eelkõige kosmeetilistel põhjustel. Teame ju küll ‒ sest see aitab lahti saada üleliigsest rasvast piirkonnas, kus seda üldse näha ei soovita. Näiteks tuharad, kintsud ja kõht, kuid ka kael, lõug jms. Millest pole aga nii palju räägitud, on rasvaimu vaadatuna meditsiinilisest vaatenurgast. Tänu sellele protseduurile saab ravida ka väga spetsiifilisi meditsiinilisi konditsioone. Kõigest sellest peatselt ka lähemalt.\nEnne aga mõned olulised asjaolud, millele tuleb rõhku pöörata ‒ rasvaimu enne ja pärast kontekstis ei ole kaalulangetusmeetod, vaid võimalus oma keha vormida. Seega ei ole antud protseduuriga võimalik ravida rasvumist ega saavutada globaalsetele iluideaalidele vastavat modelli- või tipp-sportlaste nõtket ja lihaselist keha. Tegemist on pigem protseduuriga, mille abil on võimalik muuta või rõhutada oma loomulikku figuuri. Arvestada tuleb ka sellega, et paljusid naisi kimbutav tselluliidihulk võib protseduuri järgselt isegi suureneda.\n5 meditsiinilist konditsiooni, mil rasvaimu aidata võib:\nLipoödeem on krooniline konditsioon, mil liigne vedelik koguneb kudedesse ning põhjustab seetõttu normaalset elutegevust pärssivat paistetust. Tavaliselt ilmneb see turse kätes või jalgades, rasvaimu kasutatakse seega mõnikord selleks, et vähendada paistetust, ebamugavust ja valu.\nGünekomastia ehk rindade korrigeerimine meestel. Vahel koguneb rasv ka meesterahvastel rindade alla ja rasvaimuga on võimalik enne ja pärast look’i väga edukalt muuta.\nLipodüstroofia sündroom. See tähendab, et rasv koguneb ühte spetsiifilisse kehaossa ning kaob mõnest muust kehaosast täielikult. Rasvaimu abil saab seda ebatasasust aga tulemuslikult korrigeerida.\nEkstreemne kaalukaotus peale rasvumist. Rasvaimu on hea viis, et tasandada ebatasasusi ja -normaalsusi patsientidel, kes kaotavad rohkem kui 40 protsenti oma kehamassiindeksist.\nLipoomi ehk väikse healoomulise rasvkasvaja eemaldamiseks sobib rasvaimu väga hästi.\nNB! Oluline on, et igasuguse protseduuri eelselt tuleb tutvuda selle iseärasuste, võimalike komplikatsioonide ja tulemuste ning kindlasti ka individuaalse sobivusega. Aruta oma soovid koos spetsialistiga läbi ning planeeri kogu protseduuriks (koos eel- ja järelkonsultatsioonidega) piisavalt aega ning energiat. Rasvaimu enne ja pärast kontekstis ei ole pelgalt kosmeetiline operatsioon, vaid sellel on ka tähtis meditsiiniline roll kanda.\nLoe kindlasti ka rasvaimu kohta kõhupiirkonnast, tutvu 10 faktiga, mida enne protseduurile minekut peaks teadma ning uuri ka selle kohta, kuidas operatsiooni hind kujuneb.


Euroopat ähvardab uus suur põgenikelaine | Õhtuleht\nAustria sõjaväeluure hinnangul ähvardab Euroopa Liitu uus suur põgenikelaine Aafrikast, vahendab Bild Online.\nAustria sõjaväeluure koostatud analüüsis seisab, et 2013.–2016. aastani tuli Aafrikast Euroopa Liitu 550 000 asüülitaotlejat. Neist 100 000 tuli Eritreast, 80 000 Nigeeriast, 60 000 Somaaliast, 40 000 Gambiast, 30 000 Malist, 30 000 Alžeeriast ning üle 20 000 Sudaanist, Kongo Demokraatlikust Vabariigist, Guineast ja Senegalist.\nPõgenikevool vähenes aasta algul (12)\nKui Eritreast ja Somaaliast tulijad põgenevad tõepoolest terrori ja sõja eest, siis suurema osa Aafrikast saabuvatest põgenikest tulevad Euroopasse majanduspõhjustel.\nAustria sõjaväeluure hoiatab, et majanduspõgenike hulk kasvab neljal lähiaastal kiiresti. Põhjuseks on Aafrika riikides suurenev tööpuudus. Aastaks 2020 jääb nendes Aafrika riikides, kust põgenikud Euroopasse saabuvad, veel 15 miljonit inimest töötuks. Nad kõik on potentsiaalsed sisserändajad, kes tahavad rikkas Euroopas paremat elu leida.\nKujunenud olukorras peaks Euroopa Liit muutma põhjalikult suhtumist majanduspõgenikesse. Vaja on parandada nii välispiiride kaitset kui ka lepinguid, mille alusel saadetakse eitava vastuse saanud asüülitaotlejad tagasi.\nAustria sõjaväeluure arvates on põgenikevoolu vähendamisel otsustav osa Aafrika riikide majanduse tugevdamisel. Eelkõige tuleks aidata musta mandri linnu, et toetada keskklassi. Niisugune toetus parandaks haridust ja aitaks luua tööstuses uusi töökohti. Koos uute töökohtadega kaasneks ka investeeringuid välismaalt.


Sõna "kohane" tähendus - Psühhoos 2022\nADAPT,-sina,-sina; öökullid. ja nonsov., rist. Ped. Kohandage (kohandage), hõlbustage (kergendage) teksti algajatele võõrkeelte õppimiseks. Kohandatud tekst.\n1. kohandada (kohandada) keha keskkonna tajumisega\n2. kohandada (kohandada) kedagi, midagi millekski uueks, ebatavaliseks ◆ Ja ennast oli taas raske kohandada laia õpilaste teadmiste mahuga, sama raske kui uuesti kindraliks olemise järel tavaliseks sõduriks saamine. Vladimir Golyakhovsky, "Vene arst Ameerikas", 1984-2001 (tsitaat RNC-st)\n3. kohandada (kohandada), kergendada (kergendada) konkreetse keele õppijatele mõeldud trükitud teksti\n4. kasutada midagi muudetud, lihtsustatud jne vormis, versioonis ◆ Ma ei lihtsustanud oma kõnet, ei kohanenud ega kohaldunud tema arengutasemele. I. Grekova, "Vankris", 1983 (tsitaat RNC-st)\nKüsimus: tülitamine on midagi neutraalset, positiivset või negatiivset?\nAuto elektriteenus ›Blogi› Volkswagen AG autode (Audi, Seat, Skoda, VW) drosselklapi kohandamine\nGaasiklapi kohandamine ei ole võimalik TDI diiselmootoritele selle puudumise tõttu ja ISV-ga (tühikäigu stabiliseerimisventiil) mootoritele, vene keeles, tühikäiguõhuklappiga (KXX).\nGaasi kohandamise põhjused:\n- Pärast aku lahtiühendamist (viskasin akuklemmid maha, auto hakkas tühikäigul seisma jääma)\n- Pärast lahtiühendamist vahetage mootori ECU välja\n- Pärast puhastamist vahetage drosselklapp (ma puhastasin drosseli, tühikäigu pöörlemiskiirus on suur)\n- Pärast gaasipedaali vahetamist (gaas)\nDrosselklapi kohandamise tingimused:\n- Mootori juhtseadmes ei tohi olla veakoode, s.t. enne kohanemist tuleb vead kustutada\n- Aku pinge peab olema vähemalt 11,5 V\n- drosselklapp peab olema tühikäigul, s.t. gaasipedaali ei tohi vajutada, kaablit (kui see on olemas) ei tõmmata\n- drosselklapi kere peab olema puhas, s.t. kõigepealt minu, näiteks "carbcliner", siis me kohaneme\n- jahutusvedeliku temperatuur peab olema vahemikus 5 kuni 95 kraadi Celsiuse järgi\n- Mootor ei tohi töötada, s.t. protseduur viiakse läbi süüte sisselülitamisel\nDrosselklapi kere kohandamine VAG-COM-ga:\nÜhendame autoga VAG-COM diagnostikaseadme ja lülitame süüte sisse - luku ON asendisse. Avage VCDS programmi aken, vajutage nuppu Vali\nVajutage nuppu 01-mootori elektroonika [01-mootor]\nKlõpsake kuvatavas aknas põhiseaded-04 [põhiseaded-04].\nJärgmises aknas sisestage väljale [Group]:\n060 - kui auto on varustatud elektrilise drosselklapiga (DBW või E-Gas)\n098 - kui auto on varustatud trossiga drosselklapiga (trossdrossel)\nJa vajutage klaviatuuril nuppu Enter [Enter] või Loe [Go!]. Sõltuvalt VAG-COM versioonist võib VCDS-i programmi liidesel olla nupp Sees / Väljas / Järgmine, mida tuleb kohandamise alustamiseks vajutada.\nDrosselklapp hakkab helisid andma, numbrid "jooksevad" programmi esimeses ja teises aknas, neljandas kirjutatakse Adaptation in progress [ADP Run]\nPärast protsessi lõppu peaks kiri Adaptation in progress [ADP Run] muutuma seadeks Adaptation ok [ADP Ok].\nSee tähendab, et kohanemine oli edukas. Kui ilmub teade Error [Error] ja drossel töötab korralikult, siis kontrollige drosselklapi kohandamise tingimusi ja alustage uuesti.\nKõik ülaltoodud protseduurid kehtivad kontserni Volkswagen AG autode puhul, elektroonilise mootori juhtimisseadmega suhtlemine toimub protokollide KW-1281, KWP-2000 või CAN abil.\nKui side mootori ECU-ga toimub protokolli KWP-7000 (UDS / ODX) abil, tuleb drosselklapi kohandamine toimuda järgmise algoritmi kohaselt:\n- [Vali] valimine\n- 01-mootori elektroonika [01-mootor]\n- põhiseaded-04 [põhiseaded-04]\n- Valige loendist drosselklapi kohandamise element\n- Vajutage nuppu Loe [mine!]\n- ootame pealkirja edukalt täidetud [lõpetatud õigesti]\n- Vajutage nuppu Valmis, Tagasi [Valmis, mine tagasi]\nVideo juhised drosselklapi kohandamiseks:\nAlgne artikkel avaldati meie veebisaidil: Autoelectrica Service, Tomsk. Samuti on palju huvitavat teavet autode diagnostika, remondi ja kiibide häälestamise kohta..\nInimese kohanemise iseärasused seisnevad selles, et ta peab saavutama samaaegse tasakaalu keskkonnatingimustega, saavutama harmoonia suhetes "mees-keskkond", kohanema teiste inimestega, kes samuti üritavad kohaneda keskkonna ja selle elanikega.\nTeise lähenemisviisi jaoks on kohanemine dünaamiline haridus, üksikisiku keskkonnatingimustega harjumise protsess..\nEristatakse järgmisi inimese kohanemismehhanisme: sotsiaalne intelligentsus - võime tajuda keerulisi suhteid, sõltuvusi sotsiaalse keskkonna objektide vahel; sotsiaalne kujutlusvõime - võime mõista kogemusi, määratleda vaimselt saatus, realiseerides ennast nüüd, oma ressursse ja võimalusi, asetades end ühiskonna praeguse staadiumi raamidesse; teadvuse realistlik püüdlus.\nIsiksuse kohanemine koosneb kaitsemehhanismide süsteemist, mille tõttu ärevus väheneb, tagatakse “mina-kontseptsiooni” ühtsus ja enesehinnangu stabiilsus, vastavus maailmaga seotud ideede ja eelkõige inimese enda vahel.\nEespool kirjeldatud põhilised kaitsemehhanismid isiksuse kohanemisel on veel täiendavaid, neid peetakse küpsemaks: projektsioon - kellelegi omistatavate omaduste, tegevuste omistamine, kuid ta pole neist teadlik; samastumine - enda tuvastamine mõne reaalse või fantaseeritud tegelasega, tema omaduste omistamine endale; ratsionaliseerimine - soov tegevust selgitada, tõlgendades sündmusi nii, et vähendada selle traumaatilist mõju isiksusele; sublimatsioon - instinktiivse energia muundamine sotsiaalselt vastuvõetavateks käitumis- ja tegevusvormideks; huumor - vaimse stressi vähendamine, kasutades selleks humoorikaid väljendeid või lugusid.\nPsühholoogias on kohanemisbarjääri mõiste, see tähendab mingisugust piiri väliskeskkonna parameetrites, millest väljaspool isiksuse kohanemine ei ole enam piisav. Kohanemisbarjääri omadusi väljendatakse individuaalselt. Neid mõjutavad keskkonna bioloogilised tegurid, põhiseaduslik isiksuse tüüp, sotsiaalsed tegurid, inimese individuaalsed psühholoogilised tegurid, mis määravad inimese kohanemisvõime. Sellisteks isikuomadusteks on enesehinnang, väärtussüsteem, tahtesfäär jt..\nMateriaalne keskkond hõlmab selliseid kohanemistegureid: keskkonnaobjektid; tehiselemendid (masinad, seadmed); vahetu elukeskkond; töökeskkond.\nSotsiaalses keskkonnas on järgmised kohanemistegurid: riiklik ühiskond, etniline rühm, kaasaegse linna tingimused, sellega seotud sotsiaalne areng.\nKõige ebasoodsamaid keskkonnategureid peetakse inimtekkelisteks (tehnogeenseteks). See on terve hulk tegureid, millega inimene peab kohanema, kuna ta elab sellistes tingimustes iga päev (inimese tekitatud elektromagnetiline saaste, maanteede struktuur, prügimäed jne)..\nKohanemise määr ülaltoodud tegurite suhtes on iga inimese jaoks individuaalne. Keegi suudab kiiremini kohaneda, kellelgi on see protsess väga keeruline. Inimese võimet keskkonnaga aktiivselt kohaneda nimetatakse kohanemisvõimeks. Tänu sellele varale on inimesel palju lihtsam anda mingisugune liikumine, reisimine, sattumine äärmuslikesse tingimustesse.\nTeises psühholoogilises teoorias eristatakse nelja isiksuse kohanemise psühholoogilist tegurit. Kognitiivne tegur hõlmab kognitiivseid võimeid ja tunnetusprotsesside eripära. Emotsionaalne reageerimistegur hõlmab emotsionaalse sfääri tunnuseid. Praktiline tegevus on üksikisiku tegevuse tingimuste ja tunnuste tegur. Isiksuse motivatsioon on isiksuse kohanemise eriline tegur. Näiteks kui inimese motivatsioon edu saavutamiseks on ülekaalus ebaõnnestumise vältimise motivatsiooni ees, siis moodustub edukas kohanemine ja põhitegevus muutub tõhusamaks. Samuti mõjutab kohanemise olemust motiveeriva isiksuse tuumiku vastavus tegevuse eesmärkidele ja tingimustele. Motiiv on kohanemistegur ja selle abil vahendatakse väliste olude mõju üksikisikule.\nKohanemisel on neli tüüpi: bioloogiline, sotsiaalne, etniline ja psühholoogiline.\nIsiksuse bioloogiline kohanemine on kohanemine ümbritseva maailma oludega, mis tekkisid evolutsiooni käigus. Bioloogiline kohanemine avaldub inimkeha muutmises keskkonnatingimustega. See asjaolu on tervise ja haiguste kriteeriumide väljatöötamise aluseks. Tervis on seisund, kus keha kohaneb keskkonnaga nii palju kui võimalik. Kui kohanemisprotsess viibib, väheneb kohanemisvõime ja inimene jääb haigeks. Kui keha ei suuda täielikult kohaneda vajalike keskkonnatingimustega, tähendab see selle valet kohanemist.\nInimese sotsiaalne kohanemine on ühe inimese või rühma kohanemisprotsess sotsiaalse ühiskonnaga, mis on tingimused, mille kaudu kehastuvad elu eesmärgid. See hõlmab haridusprotsessi, töö, suhete loomist erinevate inimestega, kultuurikeskkonda, võimalikke puhke- ja meelelahutustingimusi..\nInimene saab kohaneda passiivselt, see tähendab ilma, et ta muudaks midagi oma elus või aktiivselt, muutes oma elu tingimusi. Muidugi on teine viis tõhusam kui esimene, sest kui loodate ainult Jumala tahtele, võite muutuste ootuses elada kogu oma elu ja mitte kunagi neid oodata, seega peate saatuse enda kätte võtma..\nInimese kohanemisprobleem sotsiaalse keskkonnaga võib väljenduda mitmel kujul: pingelistest suhetest töö- või haridusmeeskonnaga kuni soovimiseni selles keskkonnas töötada või õppida..\nEtniline kohanemine on sotsiaalse kohanemise tüüp, mis hõlmab etniliste rühmade kohanemist nende asustuskeskkonna iseärasustega alates sotsiaalsetest, ilmastikutingimustest.\nIsiksuse psühholoogilist kohanemist täheldatakse mis tahes vormis. Psühholoogiline kohanemisvõime on oluline sotsiaalne kriteerium, mille alusel isiksust hinnatakse suhete valdkonnas, erialal. Inimese psühholoogiline kohanemine sõltub erinevatest muutuvatest teguritest, nagu iseloomuomadused, sotsiaalne keskkond. Psühholoogilisel kohanemisvõimalusel on selline aspekt nagu võime ühelt sotsiaalselt rollilt teisele üle minna ja see juhtub üsna õigustatult ja adekvaatselt. Vastupidi, me räägime inimese kohanemisest või vaimse tervise häiretest.\nKui inimene ei suuda ebapiisavate psühholoogiliste või füüsiliste ressursside tõttu oma tegelikke vajadusi rahuldada, siis võib suhte "inimene-keskkond" tasakaal olla häiritud, mis omakorda võib inimeses ärevust tekitada. Ärevus võib inimeses esile kutsuda hirmu ja ärevust või toimida kaitsemehhanismina, täita kaitse- või motivatsioonifunktsiooni. Ärevuse teke suurendab käitumuslikku aktiivsust, muudab käitumisvorme või aktiveerib intrapsühholoogilise kohanemise mehhanisme. Samuti võib ärevus hävitada ebapiisavalt adaptiivsed käitumise stereotüübid, asendades need piisavate käitumisvormidega.\nKohanemisprotsess ei ole alati piisav. Mõnikord mõjutavad seda mõned negatiivsed tegurid ja siis protsess on häiritud, hakkavad tekkima vastuvõetamatud käitumisvormid.\nVastuvõetamatuid kohanemisvorme on kahte tüüpi: hälbiv ja patoloogiline. Adaptiivse käitumise hälbivorm ühendab rühmale lubamatu meetodi abil vormid ja meetodid, mis pakuvad inimesele tema vajadusi..\nHälbival kujul kohanemise tunnused väljenduvad kahte tüüpi käitumises: mittekonformistlik ja uuenduslik. Mittekonformistlik hälbiv käitumine kutsub sageli esile rühmade konflikte. Uuendusliku hälbiva käitumise tüüp väljendub uute viiside loomisel probleemolukordade lahendamiseks.\nKoos patoloogiliste vormidega esineb ka kohanemist. Disadaptation on inimese ja keskkonna vastastikuse mõju rikkumine, millega kaasnevad konfliktid üksikisikute vahel ja isiksuse enda sees. Seda määratletakse ka käitumisena, mis ei vasta keskkonna normidele ja nõuetele. Vale kohanemist on võimalik diagnoosida vastavalt teatud kriteeriumidele: inimesel on erialase tegevuse rikkumine, probleemid inimestevahelistes suhetes, emotsionaalsed reaktsioonid, mis ületavad normi piire (depressioon, agressiivsus, ärevus, eraldatus, lähedus jt).\nIsiklik väärkohandamine kestuse osas on: ajutine, stabiilne olukorraprobleem ja üldiselt stabiilne. Ajutine väärkohandamine tekib siis, kui inimene satub enda jaoks uude olukorda, millega on hädavajalik kohaneda (kooli registreerimine, uude ametisse asumine, laste saamine, ootamatud ja soovimatud režiimimuutused jne)..\nStabiilse olustiku vormi kohanemine toimub siis, kui ebaharilikes tingimustes (tööl, peresuhetes) on võimatu leida sobivaid kohanemisviise..\nIsiklik väärkohandamine võib juhtuda, kui inimene on kogenud psüühika jaoks rasket, traumaatilist olukorda; on stressi all; kogenud traumaatilist äärmuslikku olukorda, milles ta osales ise või oli selle tunnistaja, sellised olukorrad on seotud surma, selle võimaliku tõenäosuse või reaalse ohuga elule; iseenda või teiste kannatuste kogemine, samas abituse, hirmu või õuduse tunne. Need olukorrad põhjustavad sageli PTSD-d. Samuti ilmneb inimese väärkohandamine juhul, kui ta on ebaõnnestunult sattunud tema jaoks uude sotsiaalsesse keskkonda või isiklike ja inimestevaheliste suhete probleemide tõttu..\nVale kohanemisseisundiga kaasnevad inimkäitumise rikkumised, mille tagajärjel tekivad konfliktid, millel pole sageli tõsist alust ja ilmset põhjust. Inimene keeldub oma kohustusi täitmast, tööl näitab ta ülemuste korraldustele ebapiisavaid reaktsioone, mida pole kunagi varem juhtunud. Ta väljendab aktiivselt oma protesti ümbritsevatele, püüab kõigest väest neile vastu seista. Varem juhindusid indiviidid alati sotsiaalsetest väärtustest ja vastuvõetavatest normidest, tänu millele reguleeriti inimeste sotsiaalset käitumist..\nHälbiv hälbiv ebanormaalne käitumine on inimese või ühiskonnagrupi organiseerimatuse vorm, mis näitab vastuolu ühiskonna ootuste ning moraalsete ja õiguslike nõuetega. See tavapärasest normatiivsest olekust väljumine on seotud selle muutumise ja tegutsemistingimustega ning teatud toimingu sooritamisega. Seda tegevust nimetatakse tegevuseks. Sellisel teol on kohanemisprotsessis märkimisväärne roll. Selle abil on inimesel võimalik keskkonda uurida, ennast proovile panna, testida oma võimeid, ressursse, teha kindlaks oma omadused, isiksuse positiivsed ja negatiivsed aspektid, omadused, kavatsused, valida viis eesmärkide saavutamiseks.\nSamuti on positiivne kõrvalekalle, see ilmneb inimese soovist katsetada, midagi uurida, oma võimeid tuvastada. See avaldub sageli loomingulises tegevuses, oskuses luua kunstiteos ja soovis oma ideid realiseerida. Positiivne kohanemine on soodsam võrreldes indiviidi kohanemisega sotsiaalses keskkonnas.\nKuidas kirjutada "kohanemine" või "lapsendamine"?\nKuidas sõna "kohanemine" või "kohanemine" õigesti kirjutada? Mis on reegel?\nSee sõna on lummatud, seetõttu on see kirjutatud -a-ga. Kuid sellest hoolimata saab proovisõna valida. Kuna nõutav täht on sõna alguses ja rõhutamata, peate selle muutma šokiadapteriks.\nSõna "kohanemine" on laenatud, see tähendab, et see tuli vene keelde teisest keelest. Sel juhul pärineb see sõna ladina keelest adaptāre, mis tähendab tõlkes kohanemist.\nVene keele reeglite kohaselt tuleks laenatud sõnu käsitleda sõnastiku järjekorras. Igas õigekirja sõnastikus saate veenduda, et sõna "mugandus" on kirjutatud tähe "a" kaudu.\nJäreldus - sõna "mugandus" kirjutatakse tähega "a".\nSee sõna tuli meile võõraste jachikite käest ja seetõttu on selle kontrollimine väga problemaatiline, sest sellisena pole tal ühtegi testisõna, see tähendab oma olemuselt sõnaraamat ja õige kirjapilt tuleb lihtsalt meelde jätta, kuid muud moodi pole... Kuigi samal ajal saate seda kontrollida, sest näiteks teiste ühe juure sõnade korjamine ja vaatamine, mis täht sinna on kirjutatud, võib selline sõna olla sõna adapt, kus juures võime jälgida tähte a ja seega selle sõnaga samuti on vaja kirjutada a, kuid mitte üldse. Seetõttu oleks õige variant see, kus a-täht on juurtes, see tähendab, et see tuleb kirjutada õigesti nii: kohanemine on soovitatav seda lihtsalt meelde jätta, kuna see ei sobi eriti ühegi reegli alla ega allu sellele, kuna see on laenatud võõrkeeltest.\nKeha kohanemine või harjumine treeninguga\nKohanemise kontseptsioonil on üsna lai seletusala, kuid üldises mõttes rääkides on see keha võime kohaneda keskkonna muutuste ja välismõjudega. Selle artikli raames ei räägi see mitte üldisest kontseptsioonist tervikuna, vaid keha kohanemismehhanismidest kehalise aktiivsuse, treeningu ja muu lihastegevusega..\nKehalise aktiivsusega kohanemine on keha funktsionaalne, struktuurne ümberkorraldamine, mis suurendab selle jõudlust ja võimaldab tal teatud tingimustel toimida. Need. need on mehhanismid, millega saame - joosta kiiremini, hüpata kõrgemale, tõsta rohkem. Ja süstemaatilise väljaõppe abil parandatakse neid mehhanisme, mis võimaldab teil seda kõike teha paremini kui varem..\nKõik need ümberkorraldused, mehhanismid toimivad organismide organisatsiooni erinevatel tasanditel:\n- raku tasandil (sisemiste reaktsioonide kiirus suureneb, lagunemisproduktide kasutamise kiirus ja võime, raku vastupidavus happelisele keskkonnale jne)\n- elundi tasandil (elundi töö efektiivsus suureneb)\n- süsteemi tasandil (südame-hingamissüsteemi funktsioonid, hormonaalsed, lihaselised jne)\n- keha kui terviku tasandil (suureneb töö maht, mida keha saab teha)\nIllustreerimiseks ja teema paremaks mõistmiseks lisan joonise keha struktuuride korralduse kohta.\nSelgub, et süstemaatiline treenimine viib muutusteni näiteks lihasrakkudes, mis võimaldab ühel lihasel kui elundil paremini toimida, siis see kõik viib lihassüsteemi võimete üldise suurenemiseni, mis suurendab loogiliselt kogu keha jõudlust.\nKui tõstame kohanemisvaate veelgi kõrgemale, vaatame veelgi globaalsemalt, siis võib selle jagada veel kaheks: fenotüübiliseks ja genotüüpseks..\nFenotüüpne kohanemine on ühe organismi elutsükli jooksul toimuvad adaptiivsed muutused. See on kõik, mis juhtub ühe inimese kogu elu jooksul.\nGenotüübiline kohanemine on kõik biokeemilised, füsioloogilised kohanemismehhanismid, mis on välja kujunenud geenide evolutsiooni tulemusena. Need. põlvest põlve "mäletab" geen kõike kehaga juhtunut ja muutub vastavalt, nii et tulevased põlved oleksid keskkonnaga paremini kohanenud.\nSeetõttu tasub mõista, et kuigi meil kõigil on ühesugused mehhanismid, reaktsioonid, kohanemisprotsessid, kuid nende mehhanismide "jõudluse kvaliteet" on kõigi jaoks erinev ja sõltub geeni evolutsiooni eripäradest.\nNäiteks: sportlaste põlvkonnast pärit inimene on füüsilise tegevusega paremini kohanenud kui vaimse tööga tegelevate inimeste põlvkond. Need. võib anda kõik sama "olemuselt". Sportlased võivad tõesti sündida.\nLäheme nüüd tagasi alla ja jätkame kitsamas kanalis. Räägime konkreetselt kehalise aktiivsusega kohanemisest, see võib olla kahte tüüpi: kiire kohanemine ja pikaajaline kohanemine.\nKiire kohanemine lihastegevuse ajal\nSee on keha struktuurne ja funktsionaalne ümberkorraldamine, mille eesmärk on lihaste maksimaalne energiavarustus treeningu ajal. Need. kehas tekivad reaktsioonid, toimuvad muutused, mille tagajärjel saavad lihased maksimaalse energiahulga, et tagada soovitud intensiivsusega töö.\nNäiteks: puhkeseisundis on inimesel kindel pulss, rõhk, hingamissagedus, kehatemperatuur jne, vastavalt sellele kulutab ta N energiat. Füüsilise tegevuse ajal - kõik ülalnimetatud südame näitajad suurenevad, sest inimene teeb lihastöö tõttu lisatööd, kulutab energiat suuremal määral. Kõik mehhanismid (südame löögisageduse tõus, rõhk, hormoonide vabanemine, vere ümberjaotamine jne), mis seda võimaldavad, on kiire kohanemine.\nKõik see juhtub neurohumoraalse regulatsiooni tõttu, s.t. kaasates hormoone. Kui kesknärvisüsteem mõistab, et inimene vajab rohkem energiat, saadetakse hüpotalamusele signaal ja algab hormoonide süntees (seal on skeem veidi keerulisem, kuid arusaamise hõlbustamiseks ei räägi ma väga teaduslikult), mis viivad kogu keha ümberkorraldamise õigel viisil läbi. Selles kogu ansamblis mängivad peamist rolli katehhoolamiinid (adrenaliin, norepinefriin), glükokortikoidid (kortisool) ja mineralokortikoidid (aldosteroon).\nKatehhoolamiinide roll lihaste aktiivsuse ajal:\n- töös mitteosalevate veresoonte kitsenemine (neerude, soolte verevarustuse vähenemine vähendab selle tagajärjel uriinieritust, peristaltika aeglustub ja energiat eraldub)\n- vere ümberjaotamine kehas\n- suurenenud hingamissagedus\n- h.s suurenemine ja surve\nGlükokortikoidide roll lihaste aktiivsuse ajal:\n- käivitatakse valkude lagunemine lihastes, luudes, rasvkoes ja nende süntees on pärsitud\n- töös mitteosalevate perifeersete kudede glükoositarbimise vähenemine\n- suurendab katehhoolamiinide rasvapõletavat toimet\nMineralokortikoidide roll lihaste aktiivsuse ajal:\n- naatriumi kontsentratsiooni säilitamine kehas, mis hoiab vett kinni ja tõstab vererõhku.\nHormoonide toimimise kogu ajalugu ja eripära pole vaja lõpuni mõista, piisab, kui mõista, et kõik kehas toimuvad adaptiivsed muutused treeningu ajal käivitavad ja kontrollivad hormoonid.\nKehas treenides nihkub ainevahetuse tasakaal hävimise poole. Lõppude lõpuks peate lihaste jaoks täiendava energia saamiseks seda kuskilt võtma? Selleks peate midagi hävitama või olemasolevat tootmist kiirendama. Loetlen mitu protsessi, mille tõttu keha saab täiendavat energiat:\n1. Maksas toimub intensiivne glükogeeni hävitamine, selle tulemusena moodustub glükoos ja selle kontsentratsioon suureneb. Niisiis keha saab tööks täiendavat energiat.\n2. Koe hingamise kiirus suureneb, glükoosi oksüdeerumise aeroobne rada on töös üha enam kaasatud. See juhtub suurenenud hapnikutarbimise ja ensüümide kiirenemise tõttu. Kui tugev on koe hingamise panus energiavarustusse, sõltub treeningu enda intensiivsusest. Suure koormuse korral aitab aeroobne rada rohkem kaasa..\n3. Rasvhapete beetaoksüdeerumine ja ketokehade moodustumine suureneb, kui treening on madala intensiivsusega, kuid pikaajaline.\nKokkuvõtvalt võib öelda, et kiireloomulise kohanemise peamine mõte on selliste mehhanismide käivitamine ja kiirendamine, mille abil keha suudab toota rohkem energiat..\nIsegi kui vaadata füüsika seisukohast, kuid lihtsustatud ja mitte teaduslik, on siin kõik loogiline. Lati tõstmiseks peate kulutama N energiat. Ja kui te selle prooviga üles tõstate, suudab teie keha nii palju sünteesida, siis teete seda (ma ei taha solvata ühtegi füüsikut ja keemikut, ma mõistan keemilise energia erinevust teistest, näide on väga primitiivne, kuid selge). Ja keha üleminek ühelt energarežiimilt teisele on kiireloomuline kohanemine.\nNagu hiline taastumine, toimub ka pikaajaline kohanemine pärast treeningut, puhkeperioodidel ja see võtab kauem aega..\nKui kiireloomulise kohanemise eesmärk oli keha ümberkorraldamine "tõhusamaks" režiimiks, siis pikaajalise kohanemise eesmärk on luua kehas struktuuriline ja funktsionaalne baas, mis suurendab kiireloomulise kohanemise potentsiaali. Lihtsamalt öeldes "õpib" teie keha aja jooksul treeningu ajal "õigel viisil" tõhusamalt ümber korraldama. Need. teisisõnu "pumpab" kõik mehhanismid, mis on seotud energiavarustusega treeningu ajal, taastumisega treeningu ajal / pärast seda jne. Näiteks:\n1. Redutseerimisreaktsioonide kiirus suureneb. Kiireneb valkude, nukleiinhapete, KrF, glükoosi, lipiidide süntees.\n2. Parandatakse neuro-humoraalse regulatsiooni mehhanisme. Kõigi näärmete sünteesivõimalused suurenevad, nad suudavad sünteesida rohkem hormoone ja säilitada oma kontsentratsiooni veres kauem.\n3. Suureneb keha vastupanu treenimisel tekkivatele biokeemilistele nihkedele. Need. keha peab väsimusele paremini vastu. Esiteks on see muidugi vastupidavus laktaadile, aja jooksul keha kohaneb ja suudab töötada happelisemas keskkonnas. See juhtub seetõttu, et reaktsioonides osalevad ensüümid ei kaota keskkonna hapestamisel oma aktiivsust nii palju..\nPole tähtis, kas te treenite regulaarselt, sportlane või mitte, kas te elate passiivset eluviisi või mitte, need kaks protsessi toimuvad kogu teie elu. Kiireloomuline kohanemine on hetkelise teostamise mehhanism, see ehitab teie keha vastavalt taotlusele üles. Pikaajaline kohanemine toimub juhul, kui keha puutub regulaarselt kokku teatud välismõjudega, näiteks treenimisega. Sel juhul "pumpab" mehhanism oma mehhanismid, mis tagavad nõuded, kõrvaldavad nende nõuete tagajärjed jne..\nMärkate, et kohanemine ja taastumine on väga sarnased. Jah, on, aga need on radikaalselt erinevad. Taastumine on keha struktuurne paranemine ja laiendamine, s.t. see kogub sõna otseses mõttes rohkem seoseid kui varem. Ja kohanemine on keha mehhanismide ja funktsioonide arendamine. Kui tuua paralleel ehitusettevõttega, siis taastamine on projektide, tööde, hoonete arvu suurenemine, mille jaoks see ettevõte kohustub. Ja kohanemine on antud ettevõttes töötavate kõrgema klassi spetsialistide palkamine või koolitamine. Loodan, et saaksin teile selgitada.\nExpertZdravService'i ressurss tervishoiukorraldajatele\nEnnetava meditsiini terminoloogia\n..Mõisted ja määratlused: kohanemine, kohanemisvõime, bioloogiline kohanemine, sotsiaalne kohanemine, füsioloogiline kohanemine, kohanemisvõime\nMeist ja meie veebisaidilt\nMeditsiinilise tegevuse korraldamine\nEVN ja IEP korraldus\nMeditsiinilise tegevuse korraldamise probleemid\nMeditsiinilise tegevuse kvaliteedi ja ohutuse tagamine\nPraktilised nõuanded Zdrav.Bizilt\nSisekontrolli korraldamise probleemid\nKvaliteedijuhtimissüsteemid (QMS) tervishoius\nToimimisprotseduurid: standardid ja algoritmid\nGarantiid ja kindlustus\nMeditsiiniline ennetus ja ennetav meditsiin\nEnnetava meditsiini missioon\nKohanemine (ladina adaptatio - kohanemine) on keha sihipärane süsteemne reaktsioon, pakkudes füsioloogilist ja sotsiaalset elu. Seda peetakse adaptiivsete reaktsioonide kogumiks, mis kajastavad adekvaatselt olemasolu või toimimise tingimuste muutumist. Homöostaasi säilitamine on adaptiivsete mehhanismide rakendamise ilming. Kohanemine toimub füsioloogiliste ja funktsionaalsete reservide arvelt. Kohanemine areneb fülogeneesi protsessis (elusolendite evolutsioonilise arengu protsess) ja paraneb ontogeneesi tingimustes (indiviidi individuaalne areng). Fülogeneetiliselt ei pakuta mitte eelvormitud kohanemist, vaid võimalust selle paindlikuks rakendamiseks, piisavaks reageerimiseks ja parandamiseks keskkonna mõjul. Ristkohanemine on kohanemise oluline nähtus. Samal ajal põhjustab kohanemine ühe patogeense teguriga resistentsuse suurenemist mõnede teiste patogeensete tegurite suhtes..\nKohanemisvõime on keha mittespetsiifilise võime kohaneda protsessidega. Kohanemisvõimet peetakse indiviidi (subjekti) individuaalseks stabiilsuseks või vastupidavuseks, olemasolevate kohanemisvarude ja kõigi elusorganismide kohanemisvõime geneetiliselt programmeeritud, põhiseadusliku, individuaalse mõõtme aktiivseks avalduseks..\nBioloogiline kohanemine (subjekti kohanemine) on funktsionaalsete süsteemide aktiivne kohanemise protsess eksogeensete ja endogeensete agressiivsete muutustega elukeskkonnas ning arvukate kohanemise ja OHC mitmete riskifaktoritega. Kohanemisprotsess on suunatud ühelt poolt subjekti ja teiselt poolt adaptogeensete tegurite piisava kohanemisvõime tekkimisele ning võimaliku optimaalse adaptiivse reaktsiooni ja bioloogilise tasakaalu säilitamisele, et säilitada funktsionaalsete süsteemide bioloogiline stabiilsus, subjekti fenotüübi ja genotüübi terviklikkus..\nSotsiaalne (avalik) kohanemine on bioloogilise kohanemise privaatne aspekt; protsess, mille käigus üksikisikud või nende rühmad (populatsioonid) sihikindlalt organisatsiooniliselt ja käitumuslikult (võimalusel - psühholoogiliselt) kohanevad eksisteerimise kehtestatud tingimustega. Sotsiaalne kohanemine on vajalik eelkõige selleks, et ellu jääda konkreetses muutuvas või ebastabiilses sotsiaalses keskkonnas, äsja pakutud negatiivsetes või destruktiivsetes elu ja töö sotsiaalsetes oludes (sotsiaalse kohanemise näite variant - rahvuslikud või perekondlikud traditsioonid ja väärtused, kohanemispuudega kultuur jne). P.).\nFüsioloogiline kohanemine on spetsialiseeritud mitmetasandiline biofunktsionaalne süsteem, mis reeglina hõlmab keha järk-järgulist kohandamist dünaamiliselt muutuvate keskkonnatingimustega, millel on oluline mõju keha füsioloogilistele ja funktsionaalsetele süsteemidele ning mis aktiveerib subjekti homöostaasi adaptiivseid süsteeme. Kuid see määratlus ja füsioloogilise kohanemise mõiste ei võta arvesse kõrgema arengutaseme ja organisatsiooni - teabe, vaimse ja.\nKohanemine - indiviidi tegeliku, lõpetatud kohanemise tase ja kvaliteet väliste elutingimustega. Peegeldab bioloogilise, funktsionaalse ja sotsiaalse seisundi hetkeseisundit ning sotsiaalpsühholoogilises mõttes - eneseväljenduse ja eneseteadvuse tegelikke parameetreid. Kuna kohanemine pole mitte ainult bioloogiline, vaid ka sotsiaalne funktsioon, siis on see saavutatav isiksuse ajutise teadliku või teadvustamata sotsiaalse disharmoonia hinnaga (sihtkohanemine sotsiaalse kohanemise praeguse "moe" kontseptsiooniga võrreldes).\nNõuanne: lisage järjehoidja, et te seda lehte ei kaotaks.\nPalun rääkige sellest materjalist oma kolleegidele. Võib-olla vajavad nad just seda oma töös:


21 ajaplaneerimise nippi, mis tõstavad produktiivsust - III osa - starfish.academy\nEdukaid inimesi ühendab ühe eristajana efektiivne aja planeerimine. Kõigil oma nipid, aga ehk leiad Sina siit endale inspiratsiooni, kuidas nii töid kui koduseid tegevusi planeerida, et kuhjunud asjad ei tekitaks Sinus lisastressi.\nSelles postituses toome Sinuni edukate inimeste ajaplaneerimise nippe ja esimest kahte osa saad lugeda siit: I ja II osa.\n16. Õpi ütlema “ei”\nEi on uus jah! Financial Times sõnul tahavad inimesed loomu poolest teisi aidata, kuid võttes üle teiste kohustusi, annad ära enda väärtuslikku aega. Mida tihedamini ütled “jah”, seda vähem jääb aega enda kohustusteks. Warren Buffett on öelnud: “Erinevus edukate ja väga edukate inimeste vahel on see, et väga edukad inimesed ütlevad “ei” peaaegu kõigele”.\n17. Ära proovi tegeleda mitme asjaga korraga\n“Multitasking” oli kunagi midagi, mida kirjutati CV-desse, et palkajatele muljet avaldada. Omadus tegeleda mitme asjaga korraga peaks muutma meid ülimalt efektiivseks ja kiireks, kuid hulgaliselt teaduslikku materjali tõestab, et tegelikult on inimesed loodud tegelema ühe asjaga korraga. Multitasking töötab harva ja see arvatavasti ei ole väärt Su aega. Tegele ühe asjaga korraga. Lõpeta multitaskimine!\nPepsiCo tegevjuhina haldab Indra Nooyi üht maailma kõige hektilisemat ajagraafikut. Üks strateegia, mis muudab ta nii edukaks, on eraelu ja töö selge lahutamine. 2017. aastal näitas Nooyi ajakirjale Fortune oma nimekirja 50 kuni 60 ülesandest, mis olid jagatud kahte tulpa: üks töö ja teine eraelu jaoks. Proovi sama: olenemata ülesande suurusest, kui Sa seda päeva jooksul ei täida, viis see üle järgmise päeva listi.\n19. Halda oma postkasti\nKirjanik Kevin Kruse intervjueeris 200 maailma kõige edukamat inimest oma raamatu “15 Secrets Successful People Know About Time Management”. Intervjuudest ilmnes selge käitumismuster. Kruse’i artikli kohaselt Forbes’i ajakirjas, nad kõik haldavad oma postkasti kindlatel aegadel, mitte ei “reageerinud” uutele kirjadele kohe, nagu enamus inimesi. Kuigi neil kõigil on oma nüansid ja nipid, aga paljud edukad inimesed võtavad e-kirju nagu igat teist ülesannet: midagi, mida tuleb planeerida, sellega omal ajal tegeleda ja kiiresti lõpetada.\n20. Kirjuta lühemaid e-kirju\nKruse ütles ka, et paljud edukad inimesed planeerivad enda päeva ajad, kus nad tegelevad vaid e-kirjadega. Niimoodi ei ole nende päev võetud üle pideva e-kirjade valangu poolt.\nKruse märkas ka, et e-kirjade lühidus on edukate seas populaarne. Näiteks HootSuite’i tegevjuht Ryan Holmes ei kirjuta kunagi e-kirju, mis on pikemad kui kolm lauset. Viimase sarnasusena edukate vahel toob Kruse välja selle, et nad ei jälgi ebavajalikke uudiskirju.\n21. Loo rutiine\nVaadates edukate inimeste igapäevarutiine, võime sealt paljugi õppida. Kõikidel edukatel on omad hommikused rutiinid, kuigi igal veidi erinev. Mõned loevad hommikuti, teised palvetavad, osad loevad uudised, vaatavad e-kirju või veedavad aega lemmikloomadega. Loeb vähem tegevus, mida nad teevad, ja rohkem fakt, et nad teevad seda igal hommikul. Kõik, kes jälgivad tugevat hommikurutiini, tõdevad, et see alustab päeva tempokalt ning aitab ette valmistuda eesolevateks katsumusteks.\nBy starfish|2019-10-16T15:04:52+03:003. juuli 2018|Eneseareng, Ettevõtlus, Mõtted ja vaimsus|


Kreston Global - rahvusvaheline nõustamis- ja raamatupidamisvõrgustik\nKarjääri arendamine ja lähetused\nOleme Krestonis uhked, et oleme üle maailma paiknevate käsitsi valitud sarnaste ettevõtete võrgustik, mis on spetsialiseerunud auditile, raamatupidamisele, allhankele, maksudele ja nõustamisele.\nMeie ettevõtted suhtuvad tõsiselt standarditesse ja koolitusse ning kõigil on juurdepääs kohalikele ja ülemaailmsetele koolitusprogrammidele – kvaliteet on meie võrgustiku alustala.\nKõigil Kreston Globalis on ka juurdepääs meie globaalsete teadmiste rühmadega liitumiseks ja rahvusvahelise professionaalide meeskonna liikmeks saamiseks.\nPärast lähetust tunnevad Krestoni töötajad, et neil on "uuendatud pühendumus" oma karjäärile vastavas ettevõttes.\nNad omandavad „ülekantavad teadmised, et parandada oma kohaliku ettevõtte tavasid” ning naasevad kogenumana, teadlikumana ja ümaramana töötajana.\nSelle tulemusena naudivad paljud edutamist ja laiendatud karjäärivõimalusi.\nKui loetu tundub, et see võib teie karjäärile kasuks tulla, on esimene samm vestelda oma liinijuhiga praeguste pakutavate võimaluste üle.\nLugege saadaolevate lähetuste kohta ja õppige lisateavet mõnest meie lähetatute kogemusest allpool.\nUudised ja juhtumiuuringud\nLähetus ettevõttesse Kreston Awni Farsakh & Co, AÜE\n„Olin paar aastat töötanud Leipzigis Kreston Bansbachis, kui avanes võimalus […]


sapikivid 05.05.07 / Üldkirurgia\nmul olid sapikivid ja nende lõikus oli 25.24.2007a.\nsoovin teada mis oleks see toit mida ma süüa võin,kas ma võin süüa nt.värsket kurki,tomatit,salatit,kapsast,leiba\nhetkel toitun küll banaanist,jogurtist,pudrudest,puljongist nö.kõigest mida on kerge süüa ja mis on hästi seeditav.hetkel on see dieet mulle küll meeldiv aga jah tunnen puudust rohelisest ja värskest salatist.\nette tänades Anne-Ly\nPikkamööda võite hakata juba oma dieeti laiendama. Vähesel määral värske aed ja puuvilja lisamine ei tohiks midagi halba teha, esialgu peaksid siiki kogused tagasihoidlikud olema. Tegelikult ei pruugigi midagi juhtuda, kui sööksite kõike, mis süda ihkab. Mõnedel inimestel peale sapipõie eemaldamist ei tekigi tulevikus vajadust dieeti pidada, mõnedel aga võib tekkida teatud toiduainete talumatus. Selle tunnete kõige paremini ise ära - peale söömist võib tekkida kerge valu, raskustunne, iiveldus vms.


Mida olulist jälgida kodus õppimise ja õpetamise juures? - ÄRILEHT\n31.märts 2020 15:04\nKodukontor on kõigile tuttav juba pikemat aega, kuid praegu on revolutsiooniline aeg ka hariduse jaoks. Nutiseadmete abil korraldatakse läbimurret, mis muudab koduõppe järjest tõelisemaks.\nOluline on selgeks õppida parimad viisid, kuidas läbi viia hea kvaliteediga videotunde, valmistada ette ülesandeid ja hallata hariduslikku sisu õpilaste nutiseadmetes. Kõige olulisem on valida õppimise ja õpetamise jaoks õiged seadmed.\nKaugõppe jaoks sobivate seadmete valimisel peab arvesse võtma nelja aspekti.\nHea kvaliteediga virtuaaltunnid on olulised nii õpilastele kui ka õpetajatele. Ükskõik milliseid konverentsikõne jaoks olemasolevaid rakendusi – näiteks Zoom või Moodle – õpetajad kasutavad, kõige olulisem on kaamera, mis edastab ja salvestab pilti. Selle eraldusvõime oleneb kasutatavast seadmest endast, näiteks pakub väga hea kvaliteediga kaamerat iPad.\nIPad võimaldab õpilastel mugavalt videotundides osaleda ja kasutada õppimiseks erinevaid rakendusi.\nÜhtlasi on iPadiga võimalik mugavalt kodutöid teha ja salvestada õpimaterjale ekraanisalvestusrakendusega. Tänu mugavale suurusele sobib iPad hästi ka väiksematele lastele.\nVirtuaalõppe korraldamine toob kaasa mitmeid väljakutseid, sest õpilased on eri kohtades laiali. Seetõttu on oluline tagada, et kõik õpivad ja – mis veelgi tähtsam – et töövahendeid kasutatakse õppimise jaoks. IPadil on selle jaoks rakendus Apple School Manager, mis võimaldab seadistada tahvlid nii, et need on kasutatavad ainult õppimise jaoks ja aitavad tagada kogu klassi ühise arengu.\nTasuta tööriist Apple School Manager lihtsustab kaugõppeprotsessi ja võimaldab seadistada õpirakendused klassi ja õpetaja vajaduste järgi. Seega ei ole vaja luua igale õpilasele isiklikku Apple ID-d või neid muudmoodi omavahel kokku viia. Nii saab kaitsta isikuandmeid ja tagada, et õpilased kasutavad rakendusi, mis on juba seadmetesse alla laaditud.\nÕpetajad loovad konto, millega nad haldavad õpilastele kättesaadavat sisu: lisavad või kustutavad äppe, muudavad sätteid ja seavad piiranguid nii ajale kui ka sisule. Kontot saab luua nii õpetaja ise kui ka kooli IT-spetsialist.\nLapse õppimiseks või vaba aja sisustamiseks mõeldud tegevusi planeerides on oluline tagada lapse turvalisus. IPadil on selle jaoks mitu tööriista.\nNäiteks on võimalik lapsele sobimatut sisu piirata ja lukustada tema jaoks mittesobivad veebilehed või äpid. Nii pääseb laps ligi ainult tema jaoks sobivatele rakendustele.\nNutiseadmed võimaldavad õpilastele laias valikus erinevaid tegevusi harivatest loogikamängudest ja mitmetahulistest testidest kuni loominguliste ülesanneteni välja.\nIPad annab õpilastele võimaluse arendada oma kujutlusvõimet ja loomingulisust näiteks e-raamatute lugemisega, joonistamisega äpis Paper, esitluste ja muusika loomisega või rakendusega iMovie, kuhu õpilased saavad üles laadida loodud videoid.\nIPadiga ühendub pliiats Apple Pencil, mis muudab tahvli kasutamise, kirjutamise, teksti märgistamise ja joonistamise mugavamaks. Peale selle on võimalik ühendada iPadiga klaviatuur ja hiir, et ka sülearvutile väärt asendus olemas oleks.\nSel keerulisel ajal, kui kogu sotsiaalelu liigub kaugühendusse, on iPad kasulik tööriist nii tööl kui ka vabal ajal. Sealjuure tagab seade sujuva õppeprotsessi nii õpilastele kui ka õpetajale.\nKodukontori suurimad probleemid ja kuidas neid lahendada: millega asendada sülearvutit? (6) 03.04.2020\nUus reaalsus: kodukontor ja pidevad videokõned on kasvatanud inimestes ärevust, pannes neid tegema asju, mis varem mõttessegi ei tulnud (33) 26.04.2020


Mälestuspilte Villem Raamist - Eesti Kirik\n25.05.2010 | ek | Rubriik: Persoon minevikust\nMa ei mäleta täpselt, millal kohtasin esimest korda Villem Raami, aga ta kuulub minu lapsepõlve nii nagu peapiiskop Jaan Kiivit sen, praost Evald Saag, helilooja Enn Võrk, orelikunstnik Hugo Lepnurm, lauluõpetaja Emilie Karjus (pärast Saag) ning mitmed kirikuõpetajad ja isa sõbrad.\nSuuri inimesi on mitmesuguseid ja kaugeltki kõik ei märka lapsi. Kasvasin kodus, kus mul lapsena oli võimalus olla suurte inimeste jutu juures. Härra Villem Raamist, nagu isa teda kõnetas, jäi noore poisi hinge võime imetleda vanu asju ja vanu hooneid. Härra selle sõna õiges mõttes oli ta nii Vene ajal kui vabaduses.\nLapsepõlvest kaasa saadud armastus\nKüllap see oli kiriku keskkütte ehitamise aeg, kui oli vaja kooskõlastada töid muinsuskaitsega, ja kaks nime on sellest ajast jäänud eriti meelde – Villem Raam ja Olev Maas. Muinsuskaitse esindajate külaskäigud meie kirikusse olid päris sagedased. Tuli ette ka seda, et mina avasingi uksed ja käisin koos tarkade meestega kirikus, pööningul ja tornis.\nMäletan küll juba hilisemast ajast, et kiriku altar oli koormatud elektrilampidega. Eks see oli ju uhkuse asi, et elektripirnid särasid. Olime kirikus ja vaatasime altarit. Villem Raam küsis isalt, kas neid elektripirne peab ikka nii palju olema, vana tinalühtergi elektrile ümber ehitatud.\nIsa leidis ka, et küünal oleks ilusam, aga ta ei julgenud omal käel hakata lühtreid ümber ehitama ja nii lepitigi kokku, et muinsuskaitse teeb kirja kogudusele. Olen ilmselt tänu lapsepõlves kogetule saanud kaasa armastuse muinsuskaitse vastu ja see on haigus, millest ei parane.\nLäks pisut aega ja usuteaduse üliõpilasena oli mul võimalus saada nõusse tolleaegne dekaan Ago Viljari, et meil oleks vaja õppida muinsuskaitse põhitõdesid. Leppisime kokku, et võtame bussi ja teeme õppeväljasõidud. Praegusele noorsoole on ehk teadmata, et selle aja seaduste kohaselt olid paljud asjad kogudustele keelatud, nende hulgas ka ekskursioonid. Ettevõtmist oli aga võimalik põhjendada sellega, et tulevased koguduseõpetajad peavad saama koolitust muinsuskaitse alal, ja nii said sõidud siiski teoks.\nMuinsuskaitse kui eluviis\nEi mäleta täpselt, mitu ekskursiooni tegime, üks oli igal juhul 1973. a mais Saare-Lääne kirikutesse. Võimas tunne oli kuulata iga kiriku juures Villem Raami seletusi. Tema õpetus oli – jälgige detaile. Oligi kummaline, et ühest küljest oli kirik põlatud ja keelatud, teisest küljest oli kiriku käes tohutu hulk kultuuriväärtusi, mida tuli hoida ja kaitsta.\nVillem Raami anne oli panna meid armastama kõike seda, mis on vana. Kahjuks on temast liiga vähe säilinud vahetuid salvestusi. Ta alustas lausega, mille lõpetas siis, kui jutt oli räägitud. Ma arvan, et võin liialdamata öelda – me saime parima muinsuskaitsekoolituse, meid õpetati armastama ajalugu ja otsima muistseid väärtusi.\nNõuanded olid ka päris praktilised. Villem Raam rääkis mulle Märjamaa koguduse õpetajast Hartvig Helilaiust, kes oli tema juurde tulnud nõu küsima, mida teha võlvidega, kui need hakkavad alla vajuma. Märjamaa kirik oli ju varemetes. Raam soovitas teha kasekiilud ja muistsel kombel võlv üles kiiluda. Ta ütles mulle, et imestas südamest, kui Helilaid kutsus teda tööd vaatama ja nõu andma, mis edasi teha. Niisugune innustaja oli Villem Raam meile, kirikuõpetajatele.\nMinu õpingud said läbi ja algas töö Haapsalus. Muinsuskaitsega oli aga jätkuvalt tegemist. Jaani kirik vajas kapitaalremonti. 1976. a algasid eeltööd ja uuringud. Kes ikka muu kui Villem Raam oli see mees, kes andis nõu ja juhendas. Tööde projekteerijaks soovitas ta kutsuda Heino Uuetalu, kellel just parajasti oli selleks ka aega. Lammutasime vana katuse pärast nelipüha 1977.\nMeie pere külalisraamatus on aga sissekanne: «Soovin kiriku remondi kiiret ja õnnelikku lõpetamist. Villem Raam, Mikk Lippmaa, Tõnis Haamer.» Kiriku remont oli alles alanud ja juba oli pilk lõpetamisel. Mäletan, kuidas ma Villem Raami juhtimisel tegin arheoloogilisi kaevamisi kiriku põranda all. Aga nii on meelde jäänud, et kui vähegi võimalik, olid tal ikka lapselapsed kaasas. Muinsuskaitse ei olnud Villem Raami jaoks töö, see oli eluviis, mida pärandada lastelastele! Usun, et seeme langes heasse pinnasesse.\nEesmärk oli saavutatud\nÜks eriti huvitav koostöö oli aastal 1977. Olev Soans oli valmistanud Eesti kultuuriloolise kaardi graafilise lehe ja ootas uusi tellimusi. Lähenemas oli peapiiskop Alfred Toominga 70. sünnipäev. Otsustasime teha peapiiskopile kingituseks kaardi, kus on peal kõik Eesti kirikud.\nAega oli väga napilt, minu ülesanne oli saada Villem Raamilt kirikute pildid ja kaardile kantav teave ning anda see edasi Olev Soansile.\nMäletan, millise innuga oli Villem Raam asja juures. Lõpuks oli tublisti vaidlemist, mis võiks olla kaardi pealkiri. Muidugi oli selle aja nõue, et peab olema Eesti NSV. Ei mäleta täpselt, kes meist tuli selle peale, et kirjutame pealkirja ladina keeles. Nii ta nüüd ongi: «Sacrariorum Charta Architecturae Estoniae». Töö saigi õigeks ajaks valmis ja on seniajani vaatamata mõnele veale aluseks uutele kaartidele.\nJärgnevatel aastatel on palju seda, millest võiks veel jutustada. Eesti uus ärkamisaeg on lahutamatult seotud muinsuskaitse liikumisega ja kindlasti on kogu asja taga grand old man Villem Raam. Võrdlen teda muusika valdkonnas Gustav Ernesaksaga.\nVõin ainult kujutleda, mida Villem Raam tundis 1987. aastal, kui muinsuskaitse oli enneolematult kuum sõna – Kinomaja ja Keila kokkutulek. Kirikuõpetajad ühinesid klubi Portaal nime all. Ja siis 12. detsember 1987, kui asutasime Ametiühingute Majas Tallinnas Eesti Muinsuskaitse Seltsi ja valisime auesimeheks Villem Raami.\nMäletan, et Villem oli isegi pisut murelik, sest muinsuskaitse oli plahvatuslikult suureks ja keskseks kujunenud. Aga kahtlemata oli see kulminatsioon – noore kunstiteadlase tee lootusrikas algus Eesti Vabariigis, väljasaadetuna Siberis, naasmine oma armastatud töö juurde ikka veel okupeeritud kodumaal, pikad võitlused muinsuskaitsele eluõiguse saamiseks ning siis vabanemine ja seismine sündmuste keskel. Eesmärk oli saavutatud. Hind oli küll väga ränk. Villem Raami enda mõttekonstruktsiooni kasutades – ta oli nähtus, mida esineb üliharva.\nTallinna toomkirikus 24. mail 1996 Villem Raami puusärgi juures olles mõtlesin: siin on olnud sinu elu – oskasid rääkida igast kivist ja hoonest tervikuna, õpetasid meid armastama kunsti selle sõna kõige laiemas tähenduses. Matuselehel oli 2Kr 5:1: «Me teame, et kui meie maine telkhoone maha kistakse, on meil elamu Jumala käest, mitte kätega tehtud igavene hoone taevas.»\nToimetasin matusetalituse Metsakalmistul. Panin puhkama ühe meie rahva suure poja.\nSündinud 30. mail 1910 Pärnus\n1939 lõpetas Tartu ülikooli\n1940–1941 Eesti Kunstimuuseumi direktor\n1941–1956 represseerituna Siberis\n1956–1982 instituudis Eesti Ehitusmälestised teadustöötaja ja konsultant\n1996 – Riigivapi II klassi orden\nSuri 21. mail 1996 Tallinnas, sängitatud Metsakalmistule\nVillem Raami 100. sünniaastapäevale pühendatud mälestuspäev Tallinnas\nPühapäeval, 30. mail\nkell 12 mälestushetk Metsakalmistul;\nkell 13.30 Niguliste kirikus:\n– näituse «Raami pildid. Villem Raam fotograafina» avamine,\n– Villem Raamile pühendatud Baltic Journal of Art History erinumbri esitlus,\n– Villem Raami preemia üleandmine.\nEesti muinsuskaitse grand old man’i Villem Raami meenutavad Trivimi Velliste ja Kaur Alttoa. Loe siit.\nEelmine: Maikuu tähendas ka esimesi laulupäevi


Purjuspäi vahele jäänud Kati Saara Vatmann on taas roolis: masin väsis vahepeal ära! - Kroonika\nPurjuspäi vahele jäänud Kati Saara Vatmann on taas roolis: masin väsis vahepeal ära!\n"Jah, mul on juhiluba tagasi, oli viis kuud hoiul," ütleb taas autorooli lubatud Kati Saara Vatmann (52). Kirjanik juhtis 12. märtsil joobes Volkswagen Passat Varianti, tabati ning talle määrati 420 tundi üldkasulikku tööd. Seda teeb ta Rapla pastoraadi juures monumente korrastades, kalme ja kadunukesi hooldades kevadeni.\nKas Kati on pausil olles autojuhtimisest võõrdunud? "Autojuhtimine ei ole võõras, masin ise on vahepeal veidi väsinud. Pealinnas sain bling-bling-BMW taga järsult pidurdades teada, et pidurid vajavad putitamist, ehkki ülevaatus on autol korralikult tehtud," räägib Kati. Kirjaniku Volkswagen konfiskeeriti, aga perel on teenekas väikeauto – seda nimetab ta Twiggy-Piggy-Hipsteriks. Esimesest sõidust pärast pikka pausi, koos tütar Margareta Babtsenkoga, postitas Kati sotsiaalmeediasse ka foto.\nKirikuaias oma kutsumuse leidnud Kati avastas, et sealne kabel sobib suurepäraselt kontserdipaigaks, ja tõmbas käima kontserdisarja Contra Mortem (ld Surma vastu). Järgmisel nädalal esineb seal sopran Katrin Lehismets Salzburgist, saatjaks Peeter Kaljumäe.\n"Jah, elan oma loodud muinasmaal, meediat ei tarbi ega tooda, kirjutan-tõlgin raamatuid-näidendeid ning õpin Tallinna Ülikoolis senikogetule juurde teraapialoomadega töötamist. Ridamisi ilmuvad kalmistu- ja loomaraamat, töölaual on paar dokumentaalteost ja mõned näidendid," loetleb kirjanik, kes peab oma olulisimaks ülesandeks "laste ja lähikonna vibratsiooni tõsta" ning Brexitiga hirmutajate lammutavat mõju oma kallitele mitte ligi lasta.


Ettevõttest | PR24\nPR24 OÜ on 2020.a loodud ettevõte, mis tegeleb peamiselt e-maili turundusega Eestis ja välismaal. Lisaks pakume tõlketeenuseid, kodulehe ja e-poe lahendusi. Oleme Eestis ainsad, kes pakuvad e-maili turundust\nvälismaale. Lisaks müüme äriühingute andmebaase 82 riigis. E-maili turunduse ja veebirakenduste loomisega on meie spetsialistid tegelenud juba enam kui 10 aastat. Meie ettevõte ei paku reklaami, me pakume\nPR24 OÜ alustas kodulehekülje loomise teenuse pakkumisega 10 aastat tagasi. Paljudel ettevõtetel see puudus ning otsiti odavat ja kvaliteetset lahendust. Saame enda klientidele seda pakkuda kuna meie koostööpartnerid loovad kiirelt ja kvaliteetselt ülesehitatud veebilehe, mis on leitav otsingumootorites, on esinduslik ja täidab eesmärki.\nPaljude meie klientide ja partnerite reklaamkampaaniad saadetakse välisriikidesse ning tihti selgub, et nende\nkodulehekülg on samuti vaja tõlkida mõnda võõrkeelde. Algselt ostsime antud teenust sisse erinevatest\ntõlkebüroodest, kuid kehva kvaliteedi ja kallite hindade tõttu tuli kasulikum palgata endale professionaalsed\ntõlkijad. Aja möödudes töömahud kasvasid ja kasvasime tõlkebürooks. Reklaamide tõlkimise täpsus on olnud\nmeile väga oluline kuna reklaam saadetakse sadadele tuhandetele, kui mitte miljonitele potentsiaalsetele\nklientidele, seega ei saa endale lubada vigu sellistes asjades. Meie tõlkebüroo ei ole küll suur, kuid meil on\nkümneid professionaalseid tõlkijaid tänu millele saame garanteerida kvaliteetse tulemuse.


Hotelli restoran Joyce ja Kohvik V - Reisijuht\n1. Hotelli restoran Joyce ja Kohvik V\nRestoran Joyce, kus pakutakse ka hommikusööki, on meie külaskäigu õhtul rahulik, ent kindlasti mitte tühi. Valdavalt kõlab laudades eesti keel, ent külaliste sekka on sattunud ka paar soomlast.\nMenüüst tahaks süüa tõesti kõike, roogade nimedest õhkub moodsat Skandinaavia ja Eesti kööki ning samas ka flirti Aasia köögiga. Kõige eestimaisem on ilmselt eelroogade valikus olev räim, mis saabub lauda peidetuna õrnalt marineeritud peediviilude alla ja maitseb suurepäraselt.\nEhkki restoran mahutab 140 inimest, ei mõju see kõleda koplina, kahele tasapinnale viidud saal ja sume interöör mõjuvad Eesti talveõhtutel väga hubaselt.\nHotelli teine söögikoht Kohvik V avas tegelikult uksed juba enne kui hotell. Sellesse pääseb nii kaubanduskeskusest Kvartal kui läbi restorani Joyce. Pariisi-hõngulises kohvikus on menüüs mõnusad salatid ja supid ning leiab ka valiku kooke.\nV Spa\tFoto: Rene Türk, V Spa\nV Spa Õhtusöök\nHOTELLIHOMMIKUSÖÖKIDE TEST, XIX: Savoy Boutique hotelli hommikusöök poputab ja kallistab ka...\nNeinar Seli uus hotell Lydia - jalgpalli EMi ajal ei hakanud telerid tööle, aga muidu lausa...\nTänavusele turismiteo auhinnale kandideerivad nii ERM kui ka EST-brändikampaania autor


Tulemused | LIFE programm\nKäesoleval aastal hooldati karjatamise teel ligikaudu 200 hektarit Pärnu linna rannaniite. Suurim muutus rannaniitude hooldamises oli peamist ala hoodlanud loomakasvataja asendumine uuega, mistõttu tõusis nii ala hooldavate veiste arv kui ka töö kvaliteet ja kadusid karjatamise korraldamisega seotud probleemid. Suve alguses valmis rannaniidul, Pärnu ranna vahetus läheduses pilkupüüdev laudtee-õpperada. Sügisel alustati ulatuslike lõugaste e. sonnide- ja kaitseala veerežiimi taastamistöödega, mis hõlmasid ligikaudu kolmandiku kogu alast.\nKäesoleval aastal hooldati karjatamise teel ligikaudu 170 hektarit Pärnu linna rannaniite. Loomi oli sellel aastal mõnevõrra vähem, mistõttu tuli ligi 30 hektariline niiduala täiendavalt üle purustada. Senise suuremat ala hooldanud loomapidajaga me järgmisest aastast enam ei jätka ning loodame, et uus toob niidule piisava hulga loomi, et traktoritega poleks tulevikus pilliroogu enam vaja Pärnu rannaniidul tõrjuda.\nSuve lõpus valmisid projekti raames rajatud vaatetornid. Üks neist paikneb Raeküla linnaosas, Hirve tänava pikendusel ja teine Papiniidus. Tornid on väga stabiilsed ja sobilikud ka linnuvaatluseks tundliku optikaga. Merelähedane asukoht meelitab neid kasutama enamikku rannaniidu külastajatest. Tornide ülemisel tasandil on rannaniidu linde ja taimi tutvustavad stendid, kus on kõikidel soovijatel, ka välismaalastel, võimalik ala elustikku tundma õppida. Liiginimed on toodud mitmes keeles, sh. läti-, vene- ja saksa keel.\nAasta lõpus algasid rannaniidu laudtee ehitustööd. Rada rajatakse vahetult liivaranna kõrvale. See saab olema ca 600m pikk, varustatud pinkide, infostendide ja kahetasandilise vaateplatformiga. Rada saab olema ka ratastooli- ja lapsevankriga läbitav.\nMai keskel jätkasime Pärnu rannaniitude hooldamisega karjatamise teel. Vana-Pärnus ja Maist kuni Raekülani oli loomi kokku ligikaudu 220, neist 13 olid konikut. Ülejäänud olid erinevat tõugu veised. Karjatamishooaja tulemuseks võtsime sügisel vastu 201 hektarit nõuetekohaselt taastatud rannaniitu. Ka jätkasime võsatöödega, et peamiselt pajuga kinni kasvanud kõrgemaid rannaniiduosi taastada.\nSuve alguses paigaldasime rannaniidule suunduvate teede ja radade äärde 13 erineva sisuga infotahvlit, mis tutvustavad konkretse piirkonna rannaniidu loodusväärtusi ja Linnalehmade projekti. Sügisel ehitasime kaitseala linnapoolsele piirile 2,1 km pikkuse puidust püsiaia, et vältida veiste majade vahele jalutama minemise võimalusi.\nJätkusid ka mitmed ettevalmistustööd, mille tulemust saab näha tulevikus. Nendest tähtsamad olid detailplaneeringu protsess rannaniidule linnuvaatlustornide ja matkaraja rajamiseks ning kaitseala rannikulõugaste seisundi parendamise kavandamine. Samuti alustasime uuringuga, et selgitada välja linna elanike ja külaliste suhtumist ning teadlikkust projekti tegevuste ja rannaniidu väärtuste osas.\nMärtsi viimastel päevadel tehti võsaeemaldustöid Papiniidu tänava merega paralleelse lõiguga piirneval kaitseala osal. Maha võeti ligikaudu 1,2 ha võsa. Sellega valmistati antud ala ette karjatamiseks ning prügikoristuseks. Tulevikus on plaanis sinna rajada puidust püsiaed, mis looks visuaalse piiri rannaniidu ja linna vahel. Võsa maha võtmine oli vajalik, kuna see pole rannaniidule iseloomulik ja pakkus soodsat elupaika rannaniidul pesitsevaid linde ohustavatele varestele. Võsa mahavõtmine avardas ka oluliselt vaadet kaitsealale.\nSuvi kulges karjatamise tähe all. Kokku oli 2012.a. Pärnu rannaniidul 96 veist. Sügisel võtsime vastu 67 ha nõuetekohaselt karjatatud rannaniitu, kus rohu kõrgus ei tohtinud ületada 50 cm. Lisaks käivitus kaitseala detailplaneeriguprotsess, mis on vajalik turismitaristu rajamiseks: Papiniidu tänava piirkonda plaanime püstitada ühe vaatetorni, Raekülla Hirve tänava pikenduse äärde teise ning Terviseparadiisi taha ehitatakse projekti raames loodusrada. Kujundusse läksid kaitseala tutvustavad teabetahvlid. Hilisügisel võeti maha ca 2 ha võsa Mai piirkonna rannaniidul ja Naisteranna sihtkaitsevööndis. Samuti tõrjuti talvekuudel niitmisega roogu nendel aladel, kus vesite jõud suvel roost üle ei käinud.


kirjad 25. märts 2017\nSümpaatne Anu Saagim\nMulle meeldis kõige rohkem artikkel Anu Saagimiga. Ta on mulle alati oma otsekohesuse, energia ja avatusega sümpatiseerinud. Ta võiks olla eeskujuks paljudele Eesti naistele. Et olen viimastel aastatel enda jaoks välistanud keemiat täis kosmeetikatooted, siis olid veganikosmeetika äratundmise nipid minu jaoks väga asjalikud. Huvitun ka ajurveda eluteadusest ja leidsin selle kohta märtsinumbrist sisuka artikli.\nSeekord jättis mulle sügavaima mulje Piret Kooli kolumn tütre tõsisest haigusest. Nii kurb kui see ka ei ole, on tegemist millegagi, mis võib üleöö juhtuda meie kõigiga. Kaitstud ei ole keegi... Igati positiivne, et olete sellist teemat käsitlema asunud, sest tegemist ei ole kuigi mugava ega populaarse valdkonnaga.


6. detsembri ilm aastatel 2005 - 2017 (06.12.2018 08:27)\nKõige külmem Tallinnas -17,9°C (1959)Tartus -22,3°C (1959)\nKõige soojem Tallinnas +11,8°C (2006) Tartus +10,0°C (2006)\n06.12.2017 sadas lund lörtsi ja vihma. Läänekaare tuul oli sisemaal mõõdukas, põhjarannikul ulatus puhanguti 17,8 m/s.Õhutemperatuur oli öösel 0..-3,5°C, meretuulega rannikul kuni +4°C. Päeval jäi Eesti suure madalrõhkkonna servaalale. Õhutemperatuur tõusis Lääne-Eestis 0..+5, ida pool +2..-1°C-ni.\n06.12.2016 madalrõhkkond taandus ning Lõuna-Skandinaaviast lähenes kõrgrõhuhari. Hooti sadas lund, lörtsi ja vihma. Lääne poolt esines selgimisi. Õhtuks selgines ilm kõikjal. Puhus loode- ja põhjatuul 7-12, rannikul 17 m/s, hommikul pöördus tuul kirdesse ja nõrgenes 6-10, puhanguti 14 m/s, pärastlõunal pöördus põhjakaarde ja ulatus 2-8, puhanguti 10 m/s, hilisõhtuks jäi vaikseks. Öine õhutemperatuur oli -9..-1, päevane -1..+4ºC.\n06.12.2015 asus sügava tsükloni kese Skandinaavia põhjatipu kohal. Üle Eesti kihutas selle lõunaservas niiske jugavool. Öö oli vihmane, päeva peale jäi lääne poolt sajupilvi vähemaks. Hilisõhtuks taandus sadu Eesti idaserva. Puhus edelatuul 13-21, rannikul 23-27 m/s, õhtul tugevnes 15-26, rannikul 30 m/s. Öine õhutemperatuur oli +6..+8, päevane +7..+10ºC. Nädala maksimum mõõdeti päeval Harkus: 10,2ºC.\nPirita tee 06.12.2015\n06.12.2014 levis madalrõhkkonnaga seotud uus lohk üle Eesti. Öösel taandus sadu Ida-Eestist (lörts ja lumi), päeval levis uus vihmasadu läänest itta. Puhus lõuna- ja edelatuul 6-11, rannikul 15-17 m/s, õhtu poole pöördus tuul läänekaarde ja andis järele. Öine õhutemperatuur oli -3..+2, päevane 0..+6ºC.\n06.12.2013 liikus äge madalrõhkkond üle Läänemere ja Läti itta. Öösel sadas läänerannikul vihma, sisemaal lörtsi ja lund, hommikupoolikul suurem sadu taandus, pärastlõunal jõudis kohale uus sadu, mis üle Lõuna-Eesti liikus. Öösel ulatus lõuna- ja kagutuul sisemaal 13, rannikul 22 m/s, hommikul nõrgenes 18 m/s, päeval pöördus idakaarde ja nõrgenes 12 m/s, õhtul pöördus tuul põhjakaarde. Öine õhutemperatuur oli -1..+1, päevane +1..+5°C.\nPildistatud 06.12.2013 öösel Verevi ääres Elvas.\n06.12.2012 püsis juba hääbuv tsüklon Gotlandi lähedal. Sajupilved levisid päeva peale rohkem mandrile ning saartel esines õhtu poole selgimisi. Ida- ja kagutuul ulatus rannikul 8-11 m/s. Öine õhutemperatuur oli -6..-2, saarte rannikul kuni +1°C, päeval -4..0, saarte rannikul kuni +2°C. Nädala maksimum mõõdeti päeval Ruhnus: +2°C.\n06.12.2011 kaardus tsükloni tagalast siia juba külmemat õhku ning järgmise madalrõhulohu saabudes läks sadu mandril üle lörtsiks ja lumeks. Edelatuul tugevnes sisemaal 17, rannikul 22 m/s. Öine õhutemperatuur oli -1..+4, päevane -1..+5 °C.\n06.12.2011. Mustamäe kell 14:20\nNüüd kus rehvid autodel vahetatud on viimane aeg ka lindude toidumajad korda teha... Pildistatud: 6.12.2012, Nõmmel\n06.12.2010, esmaspäev. Nädala alguses olid Eesti ilma määrajateks Skandinaavia lõunapoolsest osast üle Läänemere ja Soome itta liikuvad sajused ja tuulised tsüklonid, millele pakkusid väikest vahepausi kuivema ja vaiksema ilmaga kõrgrõhuharjad. Tuul puhus lõuna- ja läänekaarest ning iilid küündisid rannikul 14-16, esmaspäeval (6.12) saartel kuni 21 m/s. Loe lähemalt>>>\nEMHI lumekaart 06.12.2010\n06.12.2009 päeval ja möödunud sadas paiguti veidi (nii vihma kui lörtsi). Maksimaalne õhutemperatuur oli -0,2°C-st Jõhvis kuni 3,0°C-ni Ruhnus. Minimaalne õhutemperatuur oli -1,0°C-st Väike-Maarjas kuni 2,9°C-ni Ruhnus.\nEmumäe tornis 6.12.09\nPäev oli tavaline sügis-talvine hallikas-udune enne lumetulekut... ei valgust, ei päikest, ei lund... Aga fotokas sügeles käes ja pilt tahtis tulla... 6.12.09\nNii ühinevad vana ja uus 6.12.09\n06.12.2008 päeval oli pilves selgimistega ilm. Nii vihma, lörtsi kui lund sadas Ida-ja Lõuna-Eestis. Möödunud öö oli pilves. Sadas lund ja lörtsi, saartel ja Põhja-Eestis vihma. Maksimaalne õhutemperatuur oli +0,4°C-st Tartus kuni +4,3°C-ni Sõrves. Minimaalne õhutemperatuur oli -2,0°C-st Ristnas kuni +1,5°C-ni Paldiskis.\nPime valgus - valge pimedus\n06.12.2007 päeval ja möödunud ööl oli pilves ilm. Sadas vihma ja oli uduvinet. Maksimaalne õhutemperatuur oli 2,5°C-st Jõhvis kuni 7,2°C-ni Vilsandil. Minimaalne õhutemperatuur oli 1,1°C-st Jõhvis kuni +6,1°C-ni Vilsandil.\nPildistasin silla poste, mis olid nii ilusalt ära kaunistatud et midagi muud enam tähele ei pannudki\nFoto: Marian Mitt\n06.12.2006 päeval ning möödunud ööl oli enamasti sompus ja sajune ilm. Maksimaalne õhutemperatuur päeval oli vahemikus 8,6°C Pärnus ja Kihnus kuni 11,1°C. Valgas mõõdeti järjekordne detsembri soojarekord, +11,9°C. Mustvees ja minimaalne õhutemperatuur möödunud ööl 6,6°C Väike-Maarjas kuni 8,4°C Võrus ja Valgas\n05.12.2005 oli enamasti pilves ilm. Mitmel pool sadas lund, üksikutes kohtades tuiskas. Maksimaalne õhutemperatuur päeval oli vahemikus -1,5°C Väike-Maarjas kuni +2,8°C Ruhnus ning minimaalne õhutemperatuur öösel -1,6°C Väike-Maarjas kuni +2,0°C Ruhnus.\n5. detsembri ilm aastatel 2005 - 2017 (05.12.2018) Oravapoju linnusööklas 05.12.2017. Männi park Foto: Koidula Kliimann Päevarekordeid: Kõige külmem Tallinnas -16,5°C (1902) Tartus -18,0°C (1902) Kõige soojem Tallinnas +9,9°C (1953) Tartus +9,8°C (1953)\n4. detsembri ilm aastatel 2005 - 2017 (04.12.2018) 4.12.2017 Keila juga Foto: Eve Kõrts Päevarekordeid: Kõige külmem Tallinnas -19,8°C (1882) Tartus -23,0°C (1902) Kõige soojem Tallinnas +9,0°C (1963) Tartus +8,6°C (1953)\n3. detsembri ilm aastatel 2005 - 2017 (03.12.2018) Hallis ja sajuses päevas Suur-kirjurähn, 03.12.2017 Foto: Ingrid Tiitre Päevarekordeid: Kõige külmem Tallinnas -21,2°C (1882) Tartus -24,0°C (1902) Kõige soojem Tallinnas +9,0°C (2000) Tartus +7,9°C (1979)\n2. detsembri ilm aastatel 2005-2017 (02.12.2018) 02.12.2017 Suurupi Foto: Birgit Vaarandi Päevarekordeid: Kõige külmem Tallinnas -19,8°C (1882) Tartus -22,0°C (1902) Kõige soojem Tallinnas +8,5°C (1914) Tartus +7,8°C (1898)\n1. detsembri ilm aastatel 2005-2017 (01.12.2018) Talvetee Järvamaa 01.12.2017 Foto: Ain Paloson Päevarekordeid: Kõige külmem Tallinnas -18,2°C (1925) Tartus -21,2°C (1973) Kõige soojem Tallinnas +8,6°C (2000) Tartus +7,6°C (2000)\n30. novembri ilm aastatel 2005-2017 (30.11.2018) 30.11.2017 Harjumaa Foto: Ülle Kütsen Päevarekordeid: Kõige külmem Tallinnas -16,4°C (1992) Tartus -19,4°C (1992) Kõige soojem Tallinnas +8,0°C (1953) Tartus +7,4°C (1950)\n29. novembri ilm aastatel 2005-2017 (29.11.2018) 29.11.17 Tallinn Foto: Ilme Parik Päevarekordeid: Kõige külmem Tallinnas -14,9°C (1992) Tartus -19,2°C (1890) Kõige soojem Tallinnas +8,8°C (1986) Tartus +8,7°C (1986)\n28. novembri ilm aastatel 2005-2017 (28.11.2018) Noor kanakull 28.11.2017. Männi park Foto: Koidula Kliimann Päevarekordeid: Kõige külmem Tallinnas -14,4°C (1884) Tartus -17,7°C (1989) Kõige soojem Tallinnas +9,2°C (1934) Tartus +8,0°C (1951)\n27. novembri ilm aastatel 2005-2017 (27.11.2018) Novembripäike 27.11.2017 Kesk-Eesti Foto: Eve Kõrts Päevarekordeid: Kõige külmem Tallinnas -16,1°C (1925) Tartus -17,0°C (1902) Kõige soojem Tallinnas +10,0°C (1870) Tartus +9,9°C (1986)\n26. novembri ilm aastatel 2005-2017 (26.11.2018) Veidi lörtsine 26.11.2017 Foto: ingrid Tiitre Päevarekordeid: Kõige külmem Tallinnas -15,5°C (1902) Tartus -10,9°C (1965) Kõige soojem Tallinnas +10,0°C (1986) Tartus +10,0°C (1986)\n25. novembri ilm aastatel 2005-2017 (25.11.2018) 25.11.2017 Kalasadam, Tallinn Foto: Birgit Vaarandi Päevarekordeid: Kõige külmem Tallinnas -16,6°C (1809) Tartus -22,1°C (1890) Kõige soojem Tallinnas +8,4°C (1982) Tartus +8,9°C (1982)\n24. novembri ilm aastatel 2005-2017 (24.11.2018) 24.11.2017 Järvekülas Foto: Reet Sepp Päevarekordeid: Kõige külmem Tallinnas -17,5°C (1809 Tartus -19,6°C (1890) Kõige soojem Tallinnas +9,2°C (1994) Tartus +8,1°C (1982)\n23. novembri ilm aastatel 2005-2017 (23.11.2018) Hommikune Jäneda 23.11.2017 Foto: Ain Paloson Päevarekordeid: Kõige külmem Tallinnas -15,1°C (1971) Tartus -15,3°C (1927) Kõige soojem Tallinnas +9,1°C (1958) Tartus +9,2°C (1980\n22. novembri ilm aastatel 2005-2017 (22.11.2018) Karge hommik 22. november 2017 Hiiumaa. Kukka AM foto Päevarekordeid: Kõige külmem Tallinnas -16,3°C (1971) Tartus -15,9°C (1971) Kõige soojem Tallinnas +8,4°C (1961) Tartus +9,3°C (1926)\n21. novembri ilm aastatel 2005-2017 (21.11.2018) 21.11.2017. Nõmme mets Foto: Koidula Kliimann Päevarekordeid: Kõige külmem Tallinnas -15,2°C (1946) Tartus -16,4°C (1965) Kõige soojem Tallinnas +9,5°C (1996) Tartus +10,0°C (1926)\n20. novembri ilm aastatel 2005-2017 (20.11.2018) Kalapüük Muhu moodi. Nädalavahetuse (18.11. õhtul) tugev tuul oli härra paadi lahti päästnud ja nüüd ta päästis seda jääsupi seest. Foto: Kalmer Saar Päevarekordeid: Kõige külmem Tallinnas -16,6°C (1933) Tartus -20,0°C (1965) Kõige soojem Tallinnas +10,7°C (1978) Tartus +10,5°C (1978)\n19. novembri ilm aastatel 2005-2017 (19.11.2018) Lehed Pildistatud 19.11.2017 Foto: Peep Loorits Päevarekordeid: Kõige külmem Tallinnas --17,6°C (1933) Tartus -16,6°C (1998) Kõige soojem Tallinnas +10,7°C (1978) Tartus +10,4°C (1978)\n18. novembri ilm aastatel 2005-2017 (18.11.2018) Urb Pildistatud 18.11.2017 Foto: Peep Loorits Päevarekordeid: Kõige külmem Tallinnas -14,0°C (1941) Tartus -15,4°C (1965) Kõige soojem Tallinnas +10,0°C (1870) Tartus 9,4°C (1911)\n17. novembri ilm aastatel 2005-2017 (17.11.2018) Novembrimaastik 17.11.2017 Kesk-Eesti Foto: Eve Kõrts Päevarekordeid: Kõige külmem Tallinnas -14,0°C (1941) Tartus -15,0°C (1990) Kõige soojem Tallinnas +11,1°C (1895) Tartus +11,5°C (1895)\n16. novembri ilm aastatel 2005-2017 (16.11.2018) Päike tuli välja! 16.11.2017 Adavere Foto: Eve Kõrts Päevarekordeid: Kõige külmem Tallinnas -18,8°C (1852) Tartus -16,6°C (1965) Kõige soojem Tallinnas +9,4°C (2013) Tartus +9,6°C (1920)\n15. novembri ilm aastatel 2006-2017 (15.11.2018) Kolmapäev, 15. november 2017. a., 11:50 Hiiumaa AM foto Päevarekordeid: Kõige külmem Tallinnas -21,3°C (1965) Tartus -19,8°C (1965) Kõige soojem Tallinnas +11,0°C (1938) Tartus +11,8°C (2010)\n14. novembri ilm aastatel 2005-2017 (14.11.2018) 14. novembri temperatuur Tallinnas aastatel 2013-2018 Päevarekordeid: Kõige külmem Tallinnas -15,9°C (1941) Tartus -19,0°C (1965) Kõige soojem Tallinnas +10,1°C (1897) Tartus +10,0°C (1923)\n13. novembri ilm aastatel 2005-2016 (13.11.2018) 13.11.2017 Oli nii päikest kui vihma. Pildistatud Saaremaal Foto: Kalmer Saar Päevarekordeid: Kõige külmem Tallinnas -12,8°C (1941) Tartus -14,1°C (1941) Kõige soojem Tallinnas +-14,1°C (1941) Tartus +10,4°C (1969)\n12. novembri ilm aastatel 2005-2017 (12.11.2018) Türisalu oja suudmes 12.11.2017 Foto: Birgit Vaarandi Päevarekordeid: Kõige külmem Tallinnas -13,3°C (1921) Tartus -14,7°C (1921) Kõige soojem Tallinnas +10,8°C (1999) Tartus +11,3°C (1977)\n11. novembri ilm aastatel 2005-2017 (11.11.2018) 11.11.2017 Põlvamaal Foto: Meida Mõttus Päevarekordeid: Kõige külmem Tallinnas -12,3°C (1951) Tartus -16,7°C (1921) Kõige soojem Tallinnas +10,7°C (1851) Tartus +12,5°C (2008)\nPoid Käsmu lahes\nM:Paadimootori silindriline soojusvaheti 480mm, uus


Parim 50% kaaliumsulfaadi granuleeritud (ümmargune) ja (kivikujuline) tootja ja tehas |Jõukas\n50% kaaliumsulfaat granuleeritud (ümmargune kuju) ja (kivikujuline)\nNimi: Kaaliumsulfaat (USA) või kaaliumsulfaat (UK), mida nimetatakse ka kaaliumsulfaadiks (SOP), arkaniidiks või arhailiselt väävli kaaliumkloriidiks, on anorgaaniline ühend valemiga K2SO4, valge vees lahustuv tahke aine.Seda kasutatakse tavaliselt väetistes, pakkudes nii kaaliumi kui väävlit.Muud nimetused: SOP-kaalium (K) väetist lisatakse tavaliselt selleks, et parandada nende taimede saagikust ja kvaliteeti, mis kasvavad muldades, kus puudub selle olulise toitaine piisav varu.Enamik väetist K pärineb...\nNimi:Kaaliumsulfaat (USA) või kaaliumsulfaat (UK), mida nimetatakse ka kaaliumsulfaadiks (SOP), arkaniidiks või arhailiselt väävli kaaliumkloriidiks, on anorgaaniline ühend valemiga K2SO4, valge vees lahustuv tahke aine.Seda kasutatakse tavaliselt väetistes, pakkudes nii kaaliumi kui väävlit.\nKaalium (K) väetist lisatakse tavaliselt selleks, et parandada nende taimede saagikust ja kvaliteeti, mis kasvavad muldades, kus selle olulise toitainega ei piisa.Enamik väetist K pärineb iidsetest soolamaardlatest, mis asuvad kogu maailmas.Sõna "kaaliumkloriid" on üldine termin, mis viitab kõige sagedamini kaaliumkloriidile (KCl), kuid see kehtib ka kõigi teiste K-d sisaldavate väetiste kohta, nagu kaaliumsulfaat (K?SO?, mida tavaliselt nimetatakse kaaliumsulfaadiks, või SOP).\nKaaliumit on vaja taimedes paljude oluliste funktsioonide täitmiseks, nagu ensüümreaktsioonide aktiveerimine, valkude sünteesimine, tärklise ja suhkrute moodustamine ning veevoolu reguleerimine rakkudes ja lehtedes.Sageli on K kontsentratsioon pinnases taimede tervisliku kasvu toetamiseks liiga madal.\nKaaliumsulfaat on suurepärane taimede K-toiteallikas.K2SO4 K-osa ei erine teistest tavalistest kaaliumkloriidväetistest.Samas on see ka väärtuslik S-allikas, mida valkude süntees ja ensüümide funktsioon nõuavad.Nagu K, võib ka S olla piisava taimekasvu jaoks liiga puudulik.Lisaks tuleks teatud muldadel ja põllukultuuridel vältida kloori lisamist.Sellistel juhtudel on K2SO4 väga sobiv K allikas.\nKaaliumsulfaat lahustub ainult kolmandiku võrra KCl-st, seega ei lahustu seda niisutusveega lisamiseks nii sageli, kui pole vaja täiendavat S-d.\nTavaliselt on saadaval mitu osakeste suurust.Tootjad toodavad peeneid osakesi (väiksemad kui 0,015 mm), et valmistada niisutus- või lehepihustamislahuseid, kuna need lahustuvad kiiremini.Kasvatajad leiavad, et K2SO4 lehtede pihustamine on mugav viis taimedele K ja S lisamiseks, täiendades mullast omastatavaid toitaineid.Liiga suure kontsentratsiooni korral võib aga tekkida lehtede kahjustus.\nEelmine: Kvaliteetsed Balsa ribad Ecuadorist\nJärgmine: Ammooniumkloriidi graanulid ja ammooniumkloriidi kristall lämmastikväetises\n50% kaaliumsulfaat granuleeritud\nSop Väetis Kaaliumsulfaat\nKaaliumkloriid (MOP) kaaliumväetistes\nAmmooniumsulfaadi kaprolaktacm klass, Lamineeritud riidest pakkekotid, Fosfaatmonoammoonium, Hiina väetis ammooniumsulfaat, Ammoniaagi sulfaat muru jaoks, Hiina ammooniumsulfaat,


Loualuu liigeste haigused. Lõualuu valu - Tuberkuloos April\nLoualuu liigeste haigused, Miks võib lõualuu liiges haiget teha, tavalised probleemid ja ravi - Astma April\nKuidas ravida maxillofacial liigese artriiti? Lõualuude tipus asuvad kerakujulised liigesepead kondüülid paiknevad kolju vastavakujulistes õõnsustes fossa. Selle probleemi taustal on kolmas emakakaela juur ärritunud, temporomandibulaarne liiges kaotab võime oma funktsioone täielikult täita.\nTooted, mida iseloomustab paksem konsistents, patsient ei ole võimeline tarbima. Tulevikus sõltub võetud meetmete iseloom haiguse etioloogiast ja patsiendi individuaalsetest omadustest.\nKui artriiti provotseerib trauma, on ravi eesmärk valu leevendamine ja tursete leevendamine. Selleks kasutatakse analgeetilisi ravimeid, elektroforeesi, UHF-i ja Bernardi diadünaamilisi voolusid.\nIgal juhul valib arst artriidi jaoks ravimeid ja füsioteraapiat, ise ravimine on vastuvõetamatu. Hea efekti annavad motoorset aktiivsust taastavad klassid. Neid kasutatakse kõige sagedamini ravi lõppjärgus. Harjutuse olemus on üsna lihtne: kõik kahjustatud lõualuu liigutused kinnitatakse täpselt rusikaga. Pärast ilma liigse teravuseta avage ja sulgege suu, toimides ainult ülaosaga.\nÜhe seansi kestus ei tohiks ületada 2 minutit, läbiviimise sagedus - korda päevas.\nTuleb mõista, et liikumine vähemalt esialgu tekitab inimesele ebamugavusi. Valu ja muude ebamugavuste peatamiseks kasutage spetsiaalseid salve või geele. Paljud asendavad neid kamperõliga. Arst määrab ravikuuri, keskendudes diagnoosile. Kui patsient järgib raviarsti soovitusi, paraneb seisund mõne päevaga. Meditsiiniline kursus Artriidi raviks määrab arst ravimite kompleksi.\nAntibiootikumide kasutamisele eelneb tavaliselt laboratoorne test, mille eesmärk on kindlaks teha põletiku reagent. Nende andmete abil saate hõlpsalt valida õige antibiootikumi. Ravimi kasutamine, mida iseloomustab kitsas toime spekter, väldib tarbetuid negatiivseid mõjusid.\nSoojendavate ühendite aluseks võivad olla orgaanilised komponendid mesindussaadused, mao mürk või sünteetilise päritoluga ravimid. Igal juhul aitab kompresside kasutamine leevendada artriidi põhjustatud valu ja parandada üldist heaolu. Kui patoloogilised muutused põhjustavad talumatut valu ja varem kasutatud ravimid ei aita, määrab arst ravimite blokaadi. Selline ravi ei tohiks kesta kauem kui kolm päeva.\nMSPVA-d ja tugevamad ravimid, näiteks novokaiin, võivad olla osa valuvaigistavast süstist. Põletikulise protsessi tagajärjel tekkinud valu sündroomi saab kortikosteroidide abil eemaldada.\nNii liigub liigesepea suu avamisel. Harjutusi tehes istuge mugavas asendis peegli ees. Alalõualiigeste harjutused 1. Asetage keel suu lakke ning avage suu keel peab jääma suulakke. Hingake aeglaselt sisse lugedes kaheni ning hingake aeglaselt välja lugedes kaheni.\nPange käsi rusikasse ja asetage see oma lõua alla. Rusikaga õrnalt vastusurvet avaldades avage suu. Kontrollige, et lõualuud ei liiguks paigast ära sellest annab märku lõua liigutamisel tekkiv heli — naksumine, krigin, plõksumine. Hoidke lõuga selles asendis 5—10 sekundit. Pange käsi rusikasse ja asetage see alalõualuule vasaku külje pealt. Avage veidi suu. Hüpotermia ja vähenenud immuunsus. Hammaste ja lõualuu pärilik eelsoodumus ja sünnidefektid.\nNagu ka enneaegne või halva kvaliteediga proteesimine. Lõualuu artriidi sümptomid Haiguse ägedat kulgu iseloomustab lokaalne tuikav valu. Lõualuu artriidil on aga väga pikk asümptomaatiline periood. Selle haiguse erinevad vormid ja staadiumid erinevad sümptomite osas, kuid neil on mitu ühesugust märki: Tavaliselt tõmbuvad ja valutavad, mõnikord teravad valud, mis kiirgavad pea ajalisse ja kuklaluule, kõrva ja kaela ning intensiivistuvad lõualuu liikumisega. Lõualuu jäikus ja piiratud liikumisulatus.\nSuu krigistamine, klõpsamine ja "kinnikiilumine" avamisel-sulgemisel. Põskede turse ja punetus näitavad põletikku ja suupurset.\nPalpeerimisel ilmnevad laskmisvalud ja leitakse tihendatud sünoviaalvedeliku kogunemised. Varases staadiumis näitavad radiograafid kõhre ja luukoe deformatsioone. Kehatemperatuuri tõus. Kuulmise kaotus.\nRinnakorvi kroonilise artriidi korral pole valu intensiivne, patsiendid märgivad nõrkust ja vähenenud jõudlust, piiratud lõualuu liigutusi, madala palavikuga palavikku. Temporomandibulaarne artriit võib olla nakkav ja mittenakkuslik. Nakkuslik TMJ artriit Lõualuu liigese mittespetsiifiline nakkuslik artriit tekib streptokoki, stafülokoki ja muu patogeense mikrofloora sisenemisel kehasse ning on kliinilises plaanis sarnane reumatoidartriidiga. Spetsiifilise artriidi haruldased ilmingud on sugulisel teel leviva haiguse, näiteks klamüüdia, süüfilise või gonorröa, tuberkuloosi, brutselloosi ja muude nakkuste taustal võimalikud.\nLõualuu liigese artriidi otsesed sümptomid ägedas vormis aitavad haigust kiiresti diagnoosida ja ravi välja kirjutada. Latentse kroonilise vormi korral kasutatakse patsiendil liigese struktuuri ebanormaalsete kõrvalekallete tuvastamiseks radiograafiat ja kompuutertomograafiat. Kui kahtlustate reumatoidset vormi, on ette nähtud vereanalüüsid üldised, biokeemilised ja immunoloogilised.


MAC PRO JA 6K EKRAAN ILMUVAD SEPTEMBRIS - UUDISED\nMac Pro ja 6K ekraan ilmuvad septembris\nProfessionaalne juusturiiva kujundusega Mac Pro ja 6K eraldusvõimega ning aktiivse jahutusega ekraan Pro XDR ilmuvad septembris 2019. Seda saab nüüd näha Apple'i veebisaidil.\nKui avate Apple'i USA veebisaidi ilma Adblockerita ja klõpsate käsul Teata mind Mac Pro-l, näete hüpikakna, kus kuulutatakse välja professionaalse arvuti varajane ilmumine septembriks 2019. Täpsemat kuupäeva ei saa sellest välja lugeda. Eeldatakse, et Apple korraldab septembris iPhone'i ürituse, mis sobib muidugi hästi - nii võiksid Mac Pro ja uus iPhone'i valik ühe korraga turule minna.\nMac Pro on saadaval uute Intel Xeoni protsessoritega kuni 28 südamikuga variantides. Lisage sellele uskumatud 12 DIMM-i pesad, nii et arvuti saaks varustada kuni 1,5 terabaiti RAM-iga. Laienduskaartide jaoks on olemas ka kaheksa PCI-pesa, millest neli saab olla 56 TFlopiga graafikakaarti. Liidesed hõlmavad 2 x Thunderbolt 3, 2 x USB-A ja heli ning 2 x 10 Gigabit Ethernet. Mac Pro maksab standardversioonis 5999 dollarit koos 8-tuumalise Xeoni ja 32 gigabaidi RAM-iga, samuti 256-gigabaidise SSD ja AMD Radeon Pro 580X-ga ilma käibemaksuta.\n32-tollise diagonaali ja 6k eraldusvõimega Pro Display XDR on ühendatud Thunderbolt 3 kaudu arvutiga ja on ülimalt särav 1600 Nitsiga. Väljapanek maksab 4 999 dollarit, alus maksab veel 999 USA dollarit.\nSoovitatav: Luna Display ei anna alla vaatamata sidekickile MacOS Catalinas\nNüüd kohustuslik küsimus meie lugejatele: kas näete ennast Mac Pro rakendusena ja kus see on? Meid huvitaks tõepoolest juurutamise stsenaarium - mitte sellepärast, et arvame, et Mac Pro on liialdatud, vaid seetõttu, et soovime, et lugejad näitaksid lugejatele, mida saab sellise seadmega teha.\nXolo Prime tehnilised andmed\nOppo Reno 5 Pro 5G tehnilised andmed\nKuidas saada Destiny 2 langevat giljotiini jumalarulli\nLephone W2 tehnilised andmed\nKuidas näha prügikasti suurust Windows 10-s\nZopo P5000 tehnilised andmed\nLava ARC 01 spetsifikatsioonid\nkohandatud mängutegevuse ebakõla\nsüsteemiteenuse erand dxgmms2.sys\nchkdsk ei saa käivitada, kuna köidet kasutab teine protsess.\nkas saate nutitelerist kodi alla laadida


Haabneeme koerte mänguväljaku küsitluse tulemusena sai Viimsi vald asjakohast infot, mida järgmistes tööetappides arvesse võtta | Viimsi vald\nHaabneeme koerte mänguväljaku küsitluse tulemusena sai Viimsi vald asjakohast infot, mida järgmistes tööetappides arvesse võtta\nViimsi vald viis koerteomanike seas läbi küsitluse, et saada tagasisidet Tammede pargis hiljuti avatud koerte mänguväljaku kohta. Küsitlusele vastas ühtekokku 70 inimest ning üldine hinnang koerte väljakule oli „HEA“. Enamus inimesi arvas, et elementide arv ja multškate on väljakule sobiv, osade vastanute arvates oleks multškatte asemel sobilikum valik hoopis liiv või murukate. Enamus vastajatest olid rahul aedikus olevate elementidega. Ettepanekutena tehti, et lisaks võiks olemas olla tunnel, poom, rõngas, küngas, toru jne, aga oli ka arvamusi, et elemente võiks üldse vähem olla, et koertele jääks rohkem vaba ruumi jooksmiseks. Paar vastajat soovisid väljakule nagi riiete ja kottide hoidmiseks, välja toodi ka elementide mittesobivus, pinnase ja prügikastide vähesus ning et puudub pink, kus jalgu puhata.\nEelmisel aastal valminud, kuid sügisesse jäänud koerte mänguväljaku ehituse jätkutööd toimuvad käesoleva aasta mais. Vald on tänulik kõikidele küsitlusele vastajatele. Kindlasti võetakse võimaluste piires arvesse küsitluses tehtud ettepanekuid. Lisaks on plaanis korrastada ümbrust, lõpetada haljastustööd ning hooldada platsi.\nTänaseks on platsil olemas valgustus ja aedikule kinnitatud reeglistik platsi kasutamiseks.\nTäname kõiki küsitluses osalenuid ja ettepanekute tegijaid. Viimsi valla ehitus- ja kommunaalosakond annab endast parima, et peale jätkutöid oleks plats veelgi parem ja meeldivam paik koertega vaba aja veetmiseks.