SOOVITUS nõukogu otsuse eelnõu kohta, mis käsitleb ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Gruusia vahelise ühise lennunduspiirkonna lepingu muutmise protokolli sõlmimist liidu ja selle liikmesriikide nimel, et võtta arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga\nnõukogu otsuse eelnõu kohta, mis käsitleb ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Gruusia vahelise ühise lennunduspiirkonna lepingu muutmise protokolli sõlmimist liidu ja selle liikmesriikide nimel, et võtta arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga\n– võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (12227/2014),\n– võttes arvesse protokolli (12226/2014),\n– võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 100 lõikele 2 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C8-0035/2015),\n– võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni soovitust (A8-0128/2016),\n2. teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Gruusia Vabariigi valitsusele ja parlamendile.\nEuroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning Gruusia vahelise ühise lennunduspiirkonna lepinguga seotud läbirääkimiste aluseks oli nõukogu 2009. aasta juunis vastu võetud otsus, millega anti luba alustada läbirääkimisi. Lepingule kirjutati alla 2. detsembril 2010(1).\nLeping Gruusiaga oli esimene üldine lennutranspordileping, mis allkirjastati Kaukasuse piirkonna olulise lennunduspartneriga. Kõnealune leping moodustab osa Euroopa Komisjoni kehtestatud ELi lennundusalase välispoliitika raamistikust.\nVastavalt Horvaatia Vabariigi ühinemisaktile(2)ühineb Horvaatia ELi liikmesriikide ja liidu poolt ühe või mitme kolmanda riigiga enne Horvaatia ühinemist sõlmitud või allkirjastatud lepingutega protokolli teel.\nKomisjon ja Gruusia riigiasutused on kokku leppinud protokolli suhtes, millega võetakse arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga.\nProtokolli eesmärk on võimaldada Horvaatia Vabariigil saada osaliseks Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning Gruusia Vabariigi vahel sõlmitud ühise lennunduspiirkonna lepingus (artikkel 1) ja näha ette vajalikud keelelised kohandused (artikkel 2). Protokolliga ei muudeta ühise lennunduspiirkonna lepingu sisulist osa.\nProtokoll allkirjastati 26. novembril 2014. Protokolli sõlmimiseks on nõukogul vaja Euroopa Parlamendi nõusolekut. Vastavalt kodukorra artiklile 99 ja artikli 108 lõikele 7 teeb parlament otsuse ühe hääletusega ja lepingu kohta muudatusettepanekuid esitada ei saa. Muudatusettepanekud on vastuvõetavad üksnes juhul, kui nendes esitatakse raportööri soovitusele vastupidine seisukoht.\nLepingu tekst on avaldatud ELT L 321, 20.11.2012, lk 3.


LUCENT - uus rallipõrnikas - Investeerimine - Foorum - LHV finantsportaal\nLUCENT - uus rallipõrnikas\nLucent jõudis taas üle kolme aasta kasumisse, aktsia hind reageeris tormiliste kiiduavaldustega. Kuna 3G tuleb varem või hiljem, on Lucent kujunemas uueks rallipõrnikaks. Silma tasub kindlasti peal hoida ka Nortelil, kelle tulemused tulevad täna õhtul ja kes on fundamentaalselt Lucentist märksa tugevam.\nKas keegi oskab mulle öelda, mis analüütikud Lucenti hinnast hetkel arvavad. Mul on seda käes 3000tk. hea hinnaga, kahju liiga vara ära anda.\nKõik oleneb sellest mida otsida - kui soovite osta head ettevõtet pikaajalise investeeringuna, siis olete ilmselt Lucenti puhul väga vales kohas.\nKui aga soovite praeguse spekulatiivse ralliga kaasa sõita, siis pole märke veel tõusu pöördumisest. Kuid hoidke stopid lähedal, sest trendi pöördumisel kukuvad sellised momentum-aktsiad väga kiiresti.\nPakun kiiret tõusu täna ka oma lemmikule- RBAK. Kahjux pidin eile järelturult eemalduma ja panin müügi sisse. Peale eilseid hiliseid uudiseid tuleb arvatavasti nati kõrgemalt uuesti siseneda. Seda stokki osataxe väga kiirelt lühikesex ajax üles ajada. Ja kohe enamasti ka samasse sängi puhkama tagasi. Seda teist on eriti trevistkahjustav maha magada.\nmiroslav-LU võib olla ka lihtsalt põrnikas.Take your money and run.\nNõus extra, närv ei pidanud vastu, andsin 2.85 ära, passin, ehk antakse uus võimalus 2 kandis.\nmiroslav-päevaga küll pilti kokku ei saa,kuid LU tundub pigem 2 kui 3 poole liikuvat.\nÄitähh extra, jään ootama\nai, ai, mida LU teeb. tunnista üles, Garu, sina oledki see börsimängur tulevikust, kelle SEC vahepeal puuri pistis liiga hea investeerimise eest;)\nLU tundub mitte 2 ega 3 vaid hoopis 4 poole liikuvat, nii umbes 5% päevas\nAga mida arvate Nortelist ? Goldman Sachs pakub hinnaks aasta lopus $ 7. Mul on siiski vaike kahtlus et ka vorguseadmeid voidakse hakata Hiinas plaju odavamini tootma.\nNortel korrigeerib peatselt oma raamatupidamise paremuse poole ja siis ongi hind 7 USD-i. Raamatupidamisseigad ongi peamised takistused olnud, et Norteli aktsia pole juba 5 USD-i murdnud, sest nagu juba alguses mainisin, on Nortel Lucentist fundamentaalselt märksa tugevam. Norteli puhul jälgige 4,76 USD-i taset. Selle murdmine viiks hinna kiiresse tõusu.Hiinas on jah üks arvestatav tegija Huawei Technology, kuid viimasel on mitmed litsentsimured ning lisaks on Nortelil ja Lucentil ka ise plaanis Hiinas võrguseadmeid tootma hakata.Peale selle on ka eriti Norteli tooteportfell väga rikkalik ja paljud väiksemad tegijad ei suuda sellega võistelda.\nCool et sa NT-st nii hasti arvad. Mul on selles hetkel long positsioon. Ma kysiks veel paari asja.\nEsiteks tundub mulle et see raamatupidamise korrigeerimine on seotud eelmiste aastate halvemana paista laskmise ja hetkelise aasta tulemuse "kunstliku" parandamisega. Vaidetavalt olevat selle taga NT hetkelise juhtkonna soov saada preemiat ($50 mio). Sama juht oli ametis raamatupidamisosakonnas nende aastate jooksul mida nyyd "halvemaks" tehakse. Kus ta silmad siis olid? See koik pole ehk oluline kui street reageerib ootuste manageerimisele ja see hetkel hea tulemuse annab. Midagi nagu kokkuvottes halvemaks ei lahe aga samas on see nagu raha yhest taskust teise tostmine. Ei naita "tegelikult" ettevotte olukorra olulist paranemist. Kas nii voiks vaita?\nTeiseks kui NT saavutabki $7 siis what's next ?


Järjestikuste majanduskriiside tulemusel teravneb platvormitöötajate puuduliku sotsiaalkaitse probleem ning vähesed või puuduvad sotsiaaltagatised hakkavad mõjutama ka Ukraina sõjapõgenikke, selgub aprilli alguses avaldatavast arenguseire keskuse aastaraamatust.\nArenguseire keskuse mulluse uuringu järgi teeb Eestis iganädalaselt platvormitööd 56 000 inimest ja aeg-ajalt ligi 200 000 inimest. Foto: pixabay\n"Paljud Eesti tööturule sisenevatest Ukraina sõjapõgenikest haaravad suure tõenäosusega kinni digiplatvormide pakutavatest töövõimalustest. See võimendab platvormitöötajate sotsiaalkaitsega seotud probleeme," ütles arenguseire keskuse juhataja Tea Danilov.\nPlatvormitöötajad on iseseisvad teenuseosutajad ehk juriidilises mõttes ettevõtjad. Riigil puudub neist ja nende makstud maksudest täpne ülevaade. Vastutus enda sotsiaalkaitse korraldamise eest on enamasti pandud platvormitöötajale endale ja pigem seda ei tehta.\nDanilovi sõnul maksavad platvormitöö odavuse pikas plaanis seetõttu kinni teised maksumaksjad, kui sotsiaalkindlustuseta inimesel on näiteks vaja arstiabi.\n"Riskide kasvades peame küsima, kas piisab ravikindlustuse ja pensioni seotusest üksnes palgatuluga või peaks nii maksustamine kui hüvedega kindlustatus erinevates töövormides olema ühtlasem," lisas Danilov. "Platvormitöö parem regulatsioon ja maksustamine on tööviisi uuenduslikkuse tõttu suureks küsimuseks väga paljudes riikides. Euroopa Komisjon on välja töötamas platvormitöö regulatsiooni, kaaludes töölepingulise töösuhtega kaasneva sotsiaalkaitse laiendamist platvormitööle."\nEestis on platvormitöötajate sotsiaalkaitse üheks lahenduseks peetud ettevõtluskontot, millega alates teatud käibe suuruseni jõudmisest kaasneb ravikindlustus.\n"Samas kasutab ettevõtluskontot praegu üksnes 2 protsenti platvormitöötajatest, mis võib viidata ettevõtluskonto ebasoodsatele tingimustele," märkis Danilov.\nArenguseire keskuse mulluse uuringu järgi teeb Eestis iganädalaselt platvormitööd 56 000 inimest ja aeg-ajalt ligi 200 000 inimest. Platvormitöö on ainus sissetulekuallikas 4,4 protsendile regulaarsetest platvormitöötajatest, mis teeb absoluutarvuna umbes 2500 inimest. Vähemalt pool sissetulekust moodustab platvormitöö 18,7 protsendi regulaarsete platvormitöötajate ehk umbes 10 500 inimese jaoks. Vähemalt kord aastas platvormitööd teinute seas, keda on 20,2 protsenti tööealisest elanikkonnast ehk umbes 161 000 inimest, moodustab tulu platvormitööst keskmiselt 18,4 protsenti kuu netosissetulekust.\nPlatvormitöö on digitaalse töövahendusplatvormi abil leitud tööotste tegemine erinevatele klientidele. Platvormitöö võib olla nii kohapõhine kui veebipõhine ning väheseid või erioskusi eeldav. Enim tuntud platvormitöö tüübid on sõidujagamine, kullerteenus, aga ka IT-töö ja graafiline disain veebiplatvormidel.


Koduperenaine. Ilma meeleheiteta.: Varbaotsteni vihane\nMõnikord läheb koduõppimine hästi. Mõnikord läheb lapsevanema meelest normaalselt, aga koduõppurid ise vinguvad, miks nii paaaaljuu? Siis tekib väike tahtmine koduõppureid koolitundide mahu ja molutamisega ehmatada.\nNo ja mõnikord ... on lapsevanem varbaotsteni maruvihane.\nTäna on huviringipäev, tähendab, koduõpitakse iseseisvalt - ei midagi rasket ega põhimõtteliselt uut -, Vanaema ja Vanaisa kodus. Kui on koduõpitud, tohib teha palju põnevaid asju. Joonistada, meisterdada ja otse loomulikult lugeda. Vanaema toas on mitu seinatäit raamatuid, sealhulgas lasteraamatuid. "Tõde ja õigus", millest mina ennast umbes Jõugu Juhi vanuselt läbi närisin, on ka, keegi pole sedagi keelanud. Telekat vaadata ei tohi. Loomulikult ei tohi, kesse hull keset päeva pildikasti vahib?\nMis te arvate, mida seal täna tehti? Pooled koduõppimised õppimata ja teine pool lohakalt tehtud! Lisaks neile kahele pahandusele - telerivaatamine ja koolitöö tegematajätmine - valetati Vanaemale suu sisse: "Aga emme lubab natuke vaadata, kui kõik tehtud on, meil on tehtud!" Jah. Tunnistan pattu. Olen paaril korral lubanud vaadata ... sel ühel päeval. Mitte alati. Mitte kunagi nii, et midagi on tegemata!\nMa olin varbaotsteni vihane. Muidugi, lapsena olin mina ka telekasõltlane, aga kuna peale lastesaadete mitte midagi mõistlikku vaadata ei olnud (noh, "Teatriõhtu" vahel, aga selle ajaks aeti mind tavaliselt magama), siis ma vaatasingi ainult seda, mida lastele pakuti. Ainult ETV pealt, sest vene keeles vaatamine oli minu jaoks ka siis võeh - mis sa vaatad, kui midagi aru ei saa! (et ma pilti oluliselt ei näe, selgus vahetult enne kooli, selleks ajaks oli vene saadete võeh juba kinnistunud) Teleka-aeg oli kullakaaluga ja vähese saateaja raiskamine täieliku jama peale nörritas päris tõsiselt. Näiteks igavsaade "Miljon miksi", mis mind kohe mitte ei kõnetanud, või reedeõhtuse Leopoldiaja kulutamine lollaka leopoldvõimlemise peale - juba siis vihkasin ma sporti südamest.\nNii et tegelikult ma saan natuke lastest aru. Aga. Meil on kokkulepe. Neil on kohustused. Neil on igal õhtul tund! aega ägedaid saateid, ei mingit leopoldvõimlemist ega "Nõiutud saart"*, viimasel ajal isegi rohkem, sest minutikene venitatakse siit ja teine minutikene sealt ...\nNüüd on keeratud korralik käkk ja sellega kaasnevad sanktsioonid. JJ kui vanim, teoreetiliselt mõistlikem ja kogu vahtimise initsiaator saab nädalase ekraanikeelu. Ülejäänud kahe puhul kahaneb teleka-aeg selleks nädalaks 25-minutilise multikani. Äkki saame asjad jälle korda. Põrsakesed sihukesed, õigekirja pole ollagi, aga näe, raamatut ilma sundimata pihku ei võta, vaja on telerit vahtida ...\nMh. Ma pole ammu laste peale niimoodi vihastanud. Natuke igapäevast juuksekatkumist on normaalne, üldiselt on nad ju suurepärased lapsed, aga täna ... Lõrr.\n*Kas keegi teab, mis selle kolemultika mõte on ja mis imeasja pärast seda lastesaate nime all näidati?\nMu meelest sa reageerid natuke üle. Piiride katsetamine ja soov natuke lihtsamalt läbi ajada on nii tavaline ju. Ja võrrelda meie ning meie laste lapsepõlve pole üldse mõtet, ajad on muutunud. Su lapsed loevad ju kenasti, ära muretse selle natukese telekavaatamise pärast.\nRitsik! Sa oled ka keskealine, ajad pole midagi muutunud, noorus on lihtsalt hukas!\nTegelikult on see telekajama pikaajalise piirivenitamisprotsessi tulemus. Üks kord ei pane tähele, et piir venib, teine kord kutsud korrale, kolmas kord venib jälle ...\nParaku lapsed ei loe üldse. Unistaja on kuu ajaga lugenud umbes 100 lehekülge, JJ puhul on asi veidi parem, aga temal ei paista lugemisest mingit tolku olevat. Lillebror ainult rabeleb. Meil on asjad hetkel väga käest ära, koolitöödes ja muidu ka. Nädalajagu vähem ekraane ja rohkem lauamänge jms asju vanematega on häädavajalik.


1915 ARTSKOFFIE.HUIS @ GANESHA tuba - Airbnb\n1915 ARTSKOFFIE.HUIS @ GANESHA tuba\nTingkir, Jawa Tengah, Indoneesia\n1915 ARTSKOFFIE. HUIS on troopilise aiaga ümbritsetud pärandihoone (ehitatud 1915. aastal). Sa elad koos väikese arhitektuuripidaja perega. GANESHA tuba on hubane tuba esimesel korrusel\nSelles toas on 2 laia kaheinimesevoodit ja 1 diivanvoodi, mis sobib perele ning seal on vann, soe vesi ja kliimaseade. Asub meie maaligaleriiga samal korrusel. Me pakume sulle kui sõpra koduse hommikusöögiga. Võid veeta aega meie kohvikus või raamatukogus, kus on hea wifi...\nNaudi oma peatumist kahe mugava laia kaheinimesevoodiga neljale inimesele, kiire internetiühendus ja suur ühisruum teleriga, vestlemiseks või lihtsalt lõõgastumiseks. Vannitoas on vann ja dušš sooja vee, tualeti ja vannitoa mugavustega.\nTutvu teiste võimalustega linnas Tingkir ja selle ümbruses


Juhtimine – Vikipeedia\n(Ümber suunatud leheküljelt Juhtimine (mänedžment))\n1 Grupi juhtimine: juhtimine kui grupi protsess\n2 Juhtimise mõisteid\nGrupi juhtimine: juhtimine kui grupi protsess[muuda | muuda lähteteksti]\nJuhtimine on inimühiskonna üldlevinud tunnus. Erinevad uuringud näitavad, et inimesed on ajast aega elanud gruppides, kus juhi ja järgija suhe on kiiresti ilmnenud. Juhtimist on vaadeldud kui lahendust probleemile, koordineerimaks grupiviisilist tegevust lähtuvalt grupi eesmärkidest.\nLiidri kategoriseerimise teooria – selle eesmärk on selgitada järgijate juhtimisraamistiku struktuuri, sisu, protsessi ja kellegi liidriks kategoriseerimise tagajärgi. Liidri kategoriseerimine sisaldab prototüüpide sobitamise protsessi, kus seda parem on tulemus, mida paremini sobivad juhi tunnused järgija ootustega (või prototüübiga). Seda meeldivamana tajub järgija liidrit.\nSõnum juhtimisest kui grupi protsessist aitab tasakaalustada liidrikeskset lähenemist, mis on domineerinud juhtimisalastes uuringutes. Juhtimine ilmneb eranditult grupi kontekstis. Juhtimine on grupi omadus: liidreid ei saaks eksisteerida ilma järgijateta ning järgijaid ei saaks eksisteerida ilma juhtideta.\n1970–1980 sattusid sotsiaalpsühholoogias laiema vaatluse alla uuringud sotsiaalsest tajust ja sotsiaalsest tunnetusest. Selle toetudes leiti, et juhtimine ei ole ainult ülalt-alla-protsess, vaid see on vastastikune suhe, kus liidrid ja järgijad mõjutavad üksteist.\nJuhtimise mõisteid[muuda | muuda lähteteksti]\nTõenäosuse ja mõjukuse maatriks\nÕpitud vajaduste teooria\nTsitaadid Vikitsitaatides: Juhtimine\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Juhtimine&oldid=5509474"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 18:28, 17. detsember 2019.


Elamise valu ja võlu - Eesti Kirik\n03.11.2004 | ek | Rubriik: Jutlus\nKeegi meist ei ela ju iseenesele ja keegi meist ei sure iseenesele, sest kui me elame, siis elame Issandale ja kui me sureme, siis sureme Issandale. Kas me nüüd elame või sureme, me oleme Issanda päralt. Selleks on ju Kristus surnud ja saanud jälle elavaks, et ta oleks nii surnute kui elavate Issand.\nElame ajastul, mis rõhutab individualismi. Inimene – see kõlab uhkelt. Kõik peab olema inimese teenistuses. Mistahes institutsioon ja uskumus leiavad oma olemise õigustuse ainult siis, kui need loovad ja toetavad inimese vabadust. Siin ei ole eranditeks ka riik ja kirik.\nKes meist ei tahaks olla vaba?\nOmeti oleks mõttekas aeg-ajalt küsida, kas käesoleva ajastu rõhuasetused on midagi oluliselt inimese jaoks muutnud? Kas oleme õnnelikumaks ja vabamaks saanud?\nÜhtepidi kindlasti. Informatsiooni kiire kättesaadavus ja paljude tööde automatiseerimine on kahtlematult inimest vabastavad. Vajutus kompuutriklahvile võib lasta end lausa jumalana tunda. Ometi on see ainult vabaduse üks külg – küllaltki näiline seejuures. Inimeseksolemise küsimused on märksa teisel tasapinnal.\nJumalasõna, mille ees täna oleme, annab oma võimaluse meie tähtsatele küsimustele vastuseid otsida ja leida.\nLõigus tervikuna kõneleb apostel nn nõdrausuliste kohtlemisest. Vastakuti on usus «nõdrad» ja «tugevad». Nõdrad alluvad oma söögikaardi juures rangetele reeglitele, mis tulenevad ajaloolisest usutraditsioonist, tugevad ignoreerivad neid. Kahte lehte jagunemisega kaasnes teisitimõtlejate halvustamine ja nende üle kohtumõistmine.\nUsun, et küsimus «Mida süüa, mida mitte» ei ole täna aktuaalne. Ometi küsimuse asetus, pisut teistsuguse varjundiga, on kindlasti õige. Käib ju meilgi ajakirjanduse veergudel, arvatavasti küll provotseeritult, nn ususõda. Aktuaalne on ka see, mida apostel Paulus selles olukorras väga olulisena esile tõstab ja rõhutab: keegi meist ei ela iseenesele ja keegi meist ei sure iseenesele. Me oleme Issanda päralt. Selleks on ju Kristus surnud ja saanud jälle elavaks, et Ta oleks nii surnute kui elavate Issand.\nÜks asi on rõhutada minu kui isiku vabadust ja sõltumatust, hoopis teine asi aga näha neid aluseid, mis isikliku mänguruumi annavad. Vaatamata oma sõltumatusetaotlusele me ei taha elada üksi. Meile läheb väga korda see, mida on enne meid tehtud, mida teevad meie kaasaegsed ja mida toob endaga kaasa tulevik. Tegelikult läheb meile ka rohkem, kui ehk arvatagi oskame, korda küsimus Jumalast. Seega, küsimus olemisest, mitte näimisest.\nMäletan oma nõukogudeaegsest koolipõlvest ühte seika, millele olen hiljem ikka ja jälle mõelnud kristliku kuulutustööga seoses.\nKord toodi klassi plakat, millel karikatuur kujutas pilve äärel istuvat paljaste varvastega habemikku igavusest maa peale vahtimas. Õpetaja selgitas seejuures lastele, et paljud inimesed käivad kirikus ja usuvad sellise jumala olemasollu. «Saate, lapsed, isegi aru, kui vale selline usk on.» Me kõik, klassis olnud lapsed, vastasime äratundvalt: jah, meie küll sellist jumalat ei usu, jumalat ei ole tõesti olemas. Meil puudus aga toona võime küsida, kas see, mida näidati, on Jumal või midagi muud? Oma tänaste küsimiste juurde on mind aidanud aga just selline äraspidine usu esitamise kogemus. Paljude jaoks on usk Jumalasse otsa saanud seetõttu, et karikatuur Jumalast ei ole õigel ajal asendunud tõsiseltvõetava Jumala otsimisega.\nOluline on siia juurde lisada, et mingil määral on iga jumalapilt meis ekslik. Meie asi on seda pilti mitte absolutiseerida, vaid selle toel küsida suurema olemise järele.\nKa uskumused, mis olid seotud Pauluse-aegsete söömistavadega, on ju tegelikult eelpool öelduga tihedalt seotud.\nMeid on kutsutud vaatama Kristusele, kes on surnud ja saanud jälle elavaks.\nUsus Jeesusesse Kristusesse ei panda proovile niisiis meie ettekujutusvõimet, kas kõik võis olla täpselt nii, nagu seda loeme, vaid pigem järelemõtlemist. Paljuks siis meie oma kogemusest ikka jätkub. On vaja vaadata ka kogemuse taha. Meid seatakse otsekui avaramasse ruumi, et selle tajumise kaudu võiks igapäevane askeldus saada oma mõttekama sihi ja tähenduse.\nPilk Jeesusele Kristusele ülendab, ei alanda aga kunagi. Usuga kaasneb alandlikkus, mitte alandamine.\nÜhes leeritunnis, kui selgitasin leerilastele konfirmatsioonil esitatavaid küsimusi, toimus elav mõttevahetus meie tänasel teemal. Nimelt avaldati kahtlust, kas me ikka saame väljendada oma usku Jeesusesse Kristusesse nii vägevalt, et me sellest elus ja surmas ustavalt kinni peame. Me ei tea ju, kas suudame usu nimel surra.\nValmidust märtrisurmaks meie käest aga ei küsitagi. Küsitakse, kas usk Jeesusesse Kristusesse mahub ainult meie elu õnnelikesse päevadesse, meie traditsioonidesse, või on see ühtlasi aluseks, millele toetudes on võimalik isegi surra. Usuga Jeesusesse Kristusesse ei ole isegi surm enam viimne vaenlane.\nKeegi meist ei ela ju iseenesele ja keegi meist ei sure iseenesele. Selles on elamise valu ja võlu.\nEelmine: Armust kantud\nJärgmine: Kogu loodu ootab


Adzelvieši kanepitalu - Via Hanseatica\nKanepi teekond põllult lauale. Ekskursioon ja degusteerimine. Jutud ja rahvalaulud.\nLätis on kanepit kasvatatud aastatuhandeid. Pisikesed seemned peidavad endas hulgaliselt elujõudu, sooja lõhna, tugevaid maitseid ja küllust. Kanepi teekonda põllult lauale tutvustab Burtnieki järve lähistel asuv Adzelvieši talu. Jānis Grīnbergs harib koos oma naise Dzidra ja poja perega viljakat maad, kasvatab lopsakat kanepit ja aedvilju, peab mesilasi ja ootab külalisi.\nUskumuse kohaselt tuleb kanepit külvata öösel, et linnud seda pealt ei näeks ega nopiks maast seemneid välja. Tõsi, lindudele maitsevad need väga. Pärast koristust seemneid röstitakse õrnalt, kuni need hakkavad meeldivalt lõhnama. Varasematel aastasadadel, Vana-Liivimaa ajal, tambiti kanepit uhmris. Tänapäeval peenestatakse seda masinaga, millega saab paika sättida sobiva jahvatusastme. Adzelviešis eristatakse jämedama ja peenema jahvatusega kanepit. Kolmas peenestusviis on lamestamine, siis jäävad seemned heledamaks ja kergemaks, kuna ei eraldu nii palju õli.\nPeenjahvatusest valmistatakse tihke kanepitemp, mida saab peale määrida, jämedam jahvatus sobib hästi kohupiimaleivale peale puistamiseks. Lamestatud seemneid, mida nimetatakse ka kanepiseemne raasukesteks, lisavad leivaküpsetajad hea meelega seemnesegudele, mida seejärel leivataignasse segada.\nKuidas siis kanep maitseb? Pisut pähkliselt ja vängelt. Perenaine lisab värskelt pressitud kanepiõli hea meelega salatitele. Valmis salatile puistab ta peale lamestatud raasukesi. Kanep sobib hästi suitsupekiga. Keskajal olid väikesed seemned väga väärtuslikud, kokkuhoiu mõttes segati neid searasva või võiga.\nKa magustoit on Adzelviešis kanepiseemnete, saiakese ja värske meega. Proovida saab koostöös Adzelviešiga Salduses ja Skrīveris toodetud Gotiņa lehmakomme ning Trikāta šokolaadi krõmpsuvate kanepiseemnetega.\nAdzelvieši võtab vastu turismigruppe, ekskursioon kestab ligikaudu poolteist tundi. Selle jooksul saab tutvuda muistse talupidamisega, näha ja kuulda kõike kanepi kohta käivat ja maitsta erinevaid maiusi. Mõnikord üllatavad inimesed oma sõpru ja peret, kinkides tähtpäevaks külaskäigu Adzelvieši tallu. Perenaisele Dzidrale meeldib esitada rahvalaule kanepi kohta, et lisaks ihule tunneks rõõmu ka vaim.\n+371 2925 3507\nAdzelvieši, Burtnieki vald, Burtnieki piirkond


Kupumassaaž - Royal Grace\nHind: € 57\t46\nNooruslik välimus ja saledam figuur ei pea jääma vaid unistuseks!\nKupumassaaži tehes kasutatakse silikoonist valmistatud ja eri piirkondade töötlemiseks vastava suurusega kuppe. Kupumassaaž on kombineeritud koos klassikalise massaažiga. See parandab naha funktsionaalset aktiivsust, verevarustust ja stimuleerib ainevahetust.\nMasseeriv efekt saavutatakse kupu abil tekitatava vaakumiga, mis töötleb hästi tselluliiti. Keha teatud piirkondade ümbermõõdud vähenevad ja nahk on pringim ja siledam.


Õhtuleht.ee, 31. märts 2017 14:15\nRafineeritud suhkru sõltuvust võrreldakse mistahes teiste mõnuainete sõltuvusega ning suhkruga liialdamine toob kaasa palju erinevaid terviseprobleeme alates ülekaalust.\nSuhkrusõltuvusest vabanemiseks oleks vaja ette võtta kehas suurpuhastus. Parim ja tõhusaim viis seda teha on appi võtta looduslikke meetodeid, soovitab The Positive Spirit ja annab piparmündiõli valmistamise retsepti.\nPiparmündiõli valmistamiseks vajad üht kaanega klaaspurki, õli (näiteks kookos-, mandli või oliivõli) ja värske piparmündi lehti.\nPese piparmündilehed ja tükelda need purki, vala õliga üle. Sulge purk ööpäevaks tihedalt. Järgmisel päeval lisa piparmündilehti ja õli nii, et purk oleks täis. Nii võid purki täita viiel päeval. Siis eemalda lehed õlis. Hoia õli pimedas ja jahedas.\nVõid piparmündiõli hõõruda oma randmetele, kuid seda kasutada ka toitudes ja tees. Lisaks keha puhastavale ning magusaisu vähendavale toimele vähendab see ka puhitusi ja parandab seedimist, leevendab seedehäireid ja peavalu, parandab kopsufunktsiooni ja suuõõne tervist, mõjub lõõgastavalt, värskendab hingeõhku.\nTee ise: huulepalsam 5 minutiga\nKodu | Tee ise 22. august 2017 10:47\nHea nõu 18. jaanuar 2017 11:35


rallifoorum.ee • Vaata teemat - Rootsi ralli 2016\nTänane kuupäev Neljapäev Juul 09, 2020 11:26 pm\nTeema pealkiri: Rootsi ralli 2016\nPostitatud: Neljapäev Dets 03, 2015 11:13 pm\nKas keegi RF seltskonnast on minemas Rootsi rallile veebruaris? Otsime enda seltskonnale majutust, kui kellegi eelnevatest aastatest midagi head vihjata, siis olels väga tänulik majutuse info eest.\nTeema pealkiri: Re: Rootsi ralli 2016\nPostitatud: Reede Dets 04, 2015 9:07 am\nMinemas ka aga meie öömaja sai bronnitud juba mais. Vaata airbnb.com ja asukohaks Torsby, seal midagi eelmisel nädalal veel pakuti. Lisaks tasub otsida otsekontakte kohalike kämpingutega, osa neist pole ei booking.com'is ega airbnb's. Näiteks siit: http://www.visitvarmland.se/en\nPostitatud: Esmaspäev Dets 07, 2015 9:05 pm\nLiitunud: Pühapäev Mär 08, 2015 7:42 pm\nMul on hetkel 4 maja broneeritud. 3 on Kil ümbruses, üks asub Nordmarkshyttan'is. Ise vajan ühte, teised annan ära. Kui on huvi, võin infot jagada.\nPostitatud: Teisipäev Dets 08, 2015 4:57 pm\nHei, ole hea palun jaga infot privas või siis siia.\nPostitatud: Neljapäev Dets 10, 2015 8:43 am\nVõiks kohe siia jagada jah.\nPostitatud: Neljapäev Dets 10, 2015 3:41 pm\nOlen infot privas juba jaganud ja kui sealt midagi veel ülejääb, siis palun riputage lingid ka teistele huvilistele foorumisse.\nPostitatud: Neljapäev Dets 24, 2015 3:19 pm\nkuidas Rootsi ralli fännile on? Ehk keegi jagab kogemusi kes käinud enne on.Präelt kahe vahel kas minna või ei .\nPostitatud: Reede Dets 25, 2015 1:24 pm\nSai sellel aastal esimest korda käidud ja soovitan kindlasti minna. Mulle vähemalt tekitas rohkem vingeid emotsioone, kui suvised rallid. Kindlasti veebruaris jälle minek.\nPostitatud: Laupäev Dets 26, 2015 11:26 am\nLoodaks, et selleks ajaks lumi maha tuleb. Muidu võib juhtuda, et ralli jääb üldse ära\nPostitatud: Laupäev Dets 26, 2015 3:37 pm\nNühivad piikidega kruusa:)Muuseas Läti ERC etapil on ka raja spec ICE and SNOW maybe GRAVEL.Vabandust offtopicu pärast!\nPostitatud: Laupäev Dets 26, 2015 5:01 pm\nära ta nüüd kindlasti ei jää\nPostitatud: Pühapäev Dets 27, 2015 8:55 am\nKui ikka lund ültse pole siis juhtub nii nagu juhtus 1990.\nPostitatud: Esmaspäev Dets 28, 2015 10:30 am\nKuna ka esimest korda minemas, siis küsiks nende käest kes enne käinud. Soovitage katseid ja kohti, mida kindlasti tasuks vaatama minna ja millistest kohtadest eemale hoida? Kas Colin Crestile on mõtet trügida?\nPostitatud: Teisipäev Dets 29, 2015 12:59 am\nKa 2008 räägiti ka päris avalikult ralli ära jätmisest.\nhttp://epl.delfi.ee/news/sport/rootsi-r ... d=51117750\nPostitatud: Kolmapäev Dets 30, 2015 8:46 pm\nOlen käinud viimasel kahel rallil. Kuna sel aastal paljud katsed samad, mis eelnevatel, siis plaane teha oli lihtne. Plaan minna enamuses nn. publiku katsetele. Seal hea jälgida ja lihtne ligipääs. Plaani tegin esialgu kuni pühapäevani sellise:\nSSS 1 Karlstad 1 1.90km 20:08 http://www.rallysweden.com/program/karl ... s-arena-2/\nSS 5 Kirkenær 1 7.07km 11:52 http://www.rallysweden.com/program/kirkenaer-arena/\nSS 6 Kirkenær 2 7.07km 13:59\nSS 9 Torsby 2 16.00km 17:04 http://www.rallysweden.com/program/torsby-arena/\nSS 12 Vargåsen 1 24.63km 10:08 http://www.rallysweden.com/program/skru ... est-arena/\nSS 16 Vargåsen 2 24.63km 15:39\nSSS 17 Karlstad 2 1.90km 18:08 http://www.rallysweden.com/program/karl ... s-arena-2/\nPostitatud: Pühapäev Jaan 24, 2016 5:44 pm\nkuidas seal lood on selle Norra piiri ületamisega ?\nPostitatud: Pühapäev Jaan 24, 2016 8:56 pm\nID kaart kaasas ju nagunii, silt oli tee ääres, et nüüd jõudsite Norrase ja liiklusmärkide taustavärv muutus ka. Piirikontrolli polnud.\nSoovitaks Eesti Telia klientidel enda mobiilile see nende pakutav Skandinaavia pakett peale panna, saab raja ääres muretult WRC raadiot kuulata ja splitte jälgida. Eelmisel aastal igatahes leviga probleeme polnud ja 4G oli pea igal katsel olemas.\nPostitatud: Teisipäev Veebr 09, 2016 10:44 am\nPalju siis, vaatamata ilmaoludele, ikkagi siit Rootsi minejaid on? Palju Eesti lippe raja äärde kokku saame\nMeie 4 mehega minemas.\nPostitatud: Teisipäev Veebr 09, 2016 10:59 am\nKui ikka nüüd ilmaennustus paika peab ja külmaks läheb, siis pole ilmal viga midagi. Muidugi võiks olla lund rohkem, aga sellistes tavapärasest teistmoodi oludes ka kindlasti omamoodi põnev vaatemäng. Vaatasin, et 7-le katsele peaks kindlasti jõudma ja see väga ok. Ega ka täispikkuses rallil väga palju rohkem ei jõua näha. Meid 7 minemas.\nPostitatud: Teisipäev Veebr 09, 2016 11:40 am\nMeid on ka neli homme õhtuse laeva peal, ca kell 19:00 saunas.


Avaleht » Nahkhiirtele\nToeta looduskaitset - aita kaitsta nahkhiirte talvitumispaikasid!\nNahkhiirte talgud Laagris\nTalgulised nahkhiirte koobastest kogutud prügiga\nELFi nahkhiire-ekspert Lauri Lutsar räägib talgulistele nahkhiirtest\nPiltide autor: Maria Šmonina\nKõik Eestis elavad nahkhiired on looduskaitse all. Kuna nahkhiired kasutavad varje- ja talvituspaikadena sageli inimtekkelisi rajatisi, on nad küllaltki kergesti haavatavad. Sinu toetuse abil korraldame talguid nahkhiirte talvitumispaikade heaks. Oma annetusega näitad hoolivust Eesti looduse kaitsmiseks.\nAnnetada saab kandes toetussumma ELFi arveldusarvele.\nSwedbank . SEB 221005100292 . 10102001506006\nBrandti lendlane (vasemal) ja veelendlane (Foto autor Arne Ader)\nNahkhiir, Eesti looduse üks eripärasemaid elukaid, vajab talvitumiseks sobivate tingimustega paika, stabiilset temperatuuri ja mittehäirimist. Talvitumiseks sobivad hästi näiteks maa-alused käigud või keldrid. Paraku on need sageli inimeste poolt prügi täis aetud. Pahatihti häirivad nahkhiiri käikudes seiklejad. Talveunest üles aetud nahkhiir kulutab ära palju tarvilikku energiat, mida ta vajaks kevadeni elus püsimiseks. Paljud nahkhiired seetõttu hukkuvad.\nMida toetusega teeme ?\nSinu toetuse abil korraldame talguid nahkhiirte talvitumispaikade korrastamiseks. Puhastame need prügist, avame ligipääsud, rajame tõkked ja paigaldame hoiatavad infotahvlid. Selliste talgute korraldamine on väga oluline ka inimeste teadlikkuse tõstmiseks looduskaitse alal.\nEestimaa Looduse Fond (ELF) on nahkhiirte kaitsega tegelenud juba oma asutamisest saadik 1991. aastal. ELFi nahkhiiretöörühma tegevused hõlmavad käsitiivalistega seotud ekspertiiside koostamist, pöördujatele vajaliku nõu andmist ja nahkhiirte kaitse korraldamiseks vajaliku teabe kogumist. ELFi nahkhiirte ekspert osaleb ka EUROBATSi nõuandekomitee töörühmas, mis kogub ja analüüsib andmeid tuuleturbiinide mõju kohta nahkhiirtele.\nTalvituv põhja-nahkhiir. (Foto autor Lauri Lutsar)\nKanal2 Reporter: Talgulised avasid Laagris nahkhiirte koopakäike (11. september 2010)\nNahkhiired on ainsad imetajad, kes suudavad tõeliselt lennata, mitte lihtsalt liuelda või pikki hüppeid sooritada. Tiibadeks on nahkhiirel nahast lennused, mis asuvad eesjäsemete sõrmede, kere külgede, tagajäsemete ja saba vahel. Lennunahaga varustatud sõrmed on erakordselt pikad, vaid pöial on lühike. Väike-käsitiivalised kasutavad orienteerumiseks kajalokatsiooni, kuid suur-käsitiivaliste hulgas tarvitavad seda vaid mõned liigid.\nKajalokatsiooni kasutavad nahkhiired on võimelised helide abil "nägema" nagu vaalad ja delfiinidki. Käsitiivalised tekitavad ning saadavad oma nina ja suu abil välja orienteerumiseks kasutatavat kõrge sagedusega ultraheli. Heli tagasipeegeldumise aeg annab teada eseme kauguse nahkhiirest. Ümbrusest tagasi peegeldunud heli tajuvad nahkhiired kõrvadega, selle tõttu ongi kajalokatsiooni kasutavatel väike-käsitiivalistel suured ning keeruka ehitusega kõrvad.\nTalv on nahkhiirtele raske katsumus ja selle üleelamiseks on neil välja kujunenud mitmeid kohastumisi. Talvitumise ajal on nahkhiirte kehatemperatuur äärmiselt madal (liginedes ümbritseva keskkonna omale) ning ainevahetus väga aeglane.\nTalvituvaid loomi ei tohi seetõttu häirida. Nahkhiirte paaritumine toimub talvitumise ajal ning järglased sünnivad suvel, juunis-juulis. Nahkhiir sünnitab kuni kaks poega. Esialgu võtab ema enda külge klammerdunud pisipoja(d) saagijahile kaasa, natuke suuremad järeltulijad aga jäetakse varjepaika ning emad käivad neid öösel imetamas.\nKõik Eesti 11 nahkhiire liiki on looduskaitse all.\nAllikas: Eesti Loodushttp://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/EL/vanaweb/0010/nahkhiir.html


TRIPP PUNKTIST X PUNKTI Y: Majandusteadlase ja juhtiva tootespetsialisti Hardo Pajula intervjuu Viido Polikarpusega (58). Polikarpus kirjeldab vabas väliseesti vormis oma liikumistrajektoori USA sõjaväest hapukapsalõhnalise Eesti Maja restorani omanikuks Välisministeeriumi kõrval. Polikarpuse kõneviis on toimetuse poolt muutmata.\nLisatud 28 Apr 2004 / 0 Comment /\n* Sinu koolitee algas Ameerikas? Jah, Lakewoodis, eesti külas. Idarannikul olid ikka niisugused väiksed külad. Eestlased läksid kambaga Ameerikasse ja Rootsisse ja Kanadasse ja igale poole. Ja siis nad jäid nagu kokku. Meil oli eesti kirik, eesti maja, eesti laager. Isa ei õppinud kunagi inglise keelt väga hästi rääkima. Nii palju õppis ära, et sai […]\nVENEMAA NAGU SUUR PALAT: Jelena Skulskaja annab ülevaate venemaiste vip- ja mittevip persoonide haigetest lõbustustest.\nLisatud 26 Apr 2004 / 0 Comment /\nDostojevski kirjandus-memoriaalmuuseumi töötajatele, nukuteatri ja teiste Peterburi teatrite näitlejatele tuli pähe idee – lavas tada näidend Dostojevski romaani «Märkmed surnud majast» põhjal koloonias, kus eriti ohtlike kuritegude – põhiliselt tapmiste eest – istuvad alaealised. Nagu teada, mõisteti Dostojevskile surmanuhtlus, mis asendati sunnitööga; süüdi mõisteti ta poliitilise asja eest, kuid istus üldistel alustel koos varaste ja […]\nLÜHIKE TEADE Carmen Kass korraldas ideekonkursi, mille eesmärgiks on Eesti tuntumaks muutmine kogu maailmas. Appi. *** INIMESED VALGES KITLIS Tallinna võimurite otsus kehtestada tallinlastele sõidusoodustusi võrreldes muude eesti elanikega on meie põhiseadusega karjuvas vastuolus. Millele juhtis tähelepanu ka meie mänguriigi õiguskantsler. Normaalses ühiskonnas probleemi poleks – kui vastuolus, siis järelikult tuleb kõik muuta seaduspäraseks ja […]\nKIRJAOSKAJA PIME VIHA: Ilmar Pallis pulbitseb soov Jüri Mõisale raamatuga pähe lajatada.\nSuur eesti isemõtleja Jüri Mõis astub aeg ajalt oma tünnivaikusest avalikkuse ette ning toob kuuldavale-nähtavale selle, mis tal vahepeal välja on õnnestunud haududa. Seekord siis taas oma lemmiktribüünilt ehk Kroonika nime kandvas produktis. Mingi närilise või putuka kombel lööb Mõis oma hambad seekord raamatusse. JÄRGMINE KASUTU LEIUTIS: RATAS Tegelikult on need mõtted, kui neid üldse […]\nRIIGIVARGUS, PEAMINE MAJANDUSHARU: Mai Tomingas (17) võrdleb tänast varaste Eestit 19. sajandi Venemaaga.\n19. sajandil võeti Venemaa iseloomustamiseks appi reeglina ainult üks sõna – varujut. Tänases Eestis on tööle hakanud sama asi. Varujut. Riigivaraste klubi on praegusel ajal kõige jõudsamini kasvav riikliku tähtsusega organisatsioon. Teiste sõnadega: riik on nagu “redis” kellele iga tuntud ja tundmatu “lilla” võib tahtmise korral “mustikasse” keerata. Oleks sobiv meenutada Andrus Kivirähk´i “Rehepappi.” Kes […]\nHOMO ECONOMICUS: Filosoofia doktorant Raivo Raave leiab, et tänase läänemaailma kandev printsiip on kuri ja omakasupüüdlik.\nNüüdisinimene on määratud kolme faktori poolt. Esiteks raha, teiseks raha ja kolmandaks raha. Õndsal nõuka ajal oli raha samuti väga tähtis. Ainult et raha eest sai vähem asju. Ma ei tea, kas aeg oli siis ka raha. Aega oli siis igatahes palju. Jätkus isegi altruismiks ja muuks mittesissetoovaks tegevuseks. Pimekuldsel keskajal olid aga majanduslikud väärtused […]\nMINISTER, KES LAULAB, MITTE EI RÄÄGI POLIITIKAST: Jaak Johanson vestles Euroopa Liidu eesistujamaa Iiri euroministri Dick Rouchega vabas vormis iiri pärimusmuusikast. Iiri eurominister on kindel, et just pärimusmuusika omab rahva vaimu ülalhoidmisel erilist rolli.\nLisatud 02 Apr 2004 / 0 Comment /\nRouche kohtus Eestis ka president Arnold Rüütliga, kes kipub 1. mail vägisi Iirimaale, Dublinis korraldatavale Euroliidu laiendamise sabatile. Loodetavasti muidugi Rouche lemmikmuusika pärast. Johansoni jutuajamist iiri ministriga läheneva Pätrikupäeva taustal assisteeris Sofia Joons. * Jaak Johanson: Me võiksime rääkida? Dick Rouche: ?muusikast? * J.J: Jah, kuidas sa ise oled pärimusmuusikaga kokku puutunud? Tundub, et oled […]\nHUUMORI RAKENDAMINE Toomas Jürgenstein küsib oma 4. mail 2001 Delfis avaldatud artiklis: “Kas Jumal viljeleb ka musta huumorit?” Näiteks toob ta bol?evismi rajaja Vladimir Uljanovi ehk Lenini, kes surivoodil hüüab appi püha Franciscust ja tänapäevase satanismi isa Anton Szandor LaVey, kes sureb katoliiklikus hospidalis nunnadest halastajaõdede hoole all. Esmapilgul tundub niisugune lähenemine liig olevat, kuid […]\nTOOMAS JÜRIADO Eesti Looduse ajakirjanik Minu seisukoht on loomulikult eitav. Häviks ju järjekordne tükk Tallinna ümbritsevast rohelisest vööndist, mille kallal nagunii juba usinalt ollakse. Ja avalikkus? Avalikkus on juba nii ära tambitud, et vaevalt temalt mingit vastuhakku ükskõik millisele jubedusele võib oodata – kogemused on näidanud, et kasu sellest pole, tehakse, mida tahetakse. * PEEP […]\nJustiitsminister Ken Marti Vaheri idee luua Eestisse koputamistelefon, on enam kui tülgastav. Vaheri väide, et anonüümne vihjetelefon aintab vältida ja peatada korruptsiooni, on loll ja lapsik. Lähiminevikust ja naabrimentaliteedist lähtudes tuletab Tegelikkuse KesKus hasarti läinud ministrile meelde, et võimalus koputada tähendab ühiskonnas ainult paksu verd ja kanaliseerimata kurjuse esilekerkimist. Mine koju, mees, ja helista oma […]


J Robert Oppenheimer Biograafia | Manhattani Projektiteadlane\nJulius Robert Oppenheimer oli Ameerika füüsik, tuntud kui aatomi pommi isa. Ta viis II maailmasõja ajal Los Alamos laboratooriumis Manhattani projekti teadlaste meeskonna. Manhattani projekt tõi kaasa tuumarelvade loomise ja esmakordse kasutamise.\nJulius Robert Oppenheimer sündis 22. juunil 1904. aastal New Yorgis, NY. Oppenheimer läbis keskkooli väga kiiresti ja tuli Harvardi kolledžisse. Pärast lõpetamist omandas Oppenheimer Ühendkuningriigis Cambridge'is JJ Thomsoni Cavendishi laboris lõputöö labori. Ta lõpetas oma doktorikraadi Göttingeni ülikoolist 1927. aastal. Oppenheimer töötas erinevate füüsika valdkondade, sealhulgas osakeste füüsika, astrofüüsika ja kvantmehaanika valdkonnas. Sageli öeldi, et tal pole pikka aega töötamiseks vaid ühte füüsikavaldkonda väga kannatlik.\n1939. aastal kirjutasid Albert Einstein ja Leó Szilárd presidendile Rooseveltile kirja hoiatusest, et Saksamaa võiks oma tuumarelvasid välja töötada. See sundis Roosevelti alustama Ameerika tuumarelvade arendamise programmi. See projekt võeti koodnimega "Manhattani projekt". 1942. aastal sai Oppenheimer Manhattani projekti salajase relva labori pea. Projekti uurimis- ja arendustegevuse osa asus Los Alamos ja oli missiooni luua maailma esimene aatomipomm. Oppenheimer võttis tööle mõned maailma parimad teadlased, sealhulgas Richard Feynman ja Enrico Fermi. Los Alamos teadlaste ja inseneride töö põhjustas esimese kunstliku tuumaplahviku, mis oli kodeeritud Trinity. Projekt lõppes kahe pommiga, mis langesid kahe Jaapani linnale Hiroshima ja Nagasaki. Need on ainsad sõja ajal kunagi kasutatud tuumarelvad. Oma rolli Los Alamose meeskonna direktori ees andis president Truman Openhheimerile 1946. aastal omistatud medalile.\nPärast Teist maailmasõda töötas Oppenheimer aatomienergia komisjoni üldnõuandekomitee eesistujaks. Seal rääkis ta tuumarelvade kasutamise vastu ja toetas rahvusvahelist tuumarelvade kontrolli. Oppenheimer oli oma julgeolekukontrolli tühistanud pärast seda, kui teda süüdistatakse kommunistliku kaastunnet. Pärast tema julgeolekukontrolli tühistamist anti talle Enrico Fermi auhind. Ta jätkas loenguid üle kogu maailma.\nOppenheimer oli kogu eluaja raske suitsetaja ja suri kõri vähki, vanuses 62 aastat 18. veebruaril 1967.\nOppenheimeri märkimisväärsed saavutused\nLeading Manhattani projekt, mis lõi maailma esimese tuumarelva\n1946. aastal teenitud medal\nEnrico Fermi auhind 1963. aastal\nRobert Oppenheimeri hinnakiri\n"Ma olen saanud surmaks, maailma hävitajana."\n"Optimisti arvates on see parim kõigist võimalikest maailmadest. Pessimist kardab, et see on tõsi. "\n"Ükski inimene ei peaks meie ülikoolidest põgenema, teadmata, kui vähe ta teab."


Mäng Viimistlus linnumaja Online. Mängi tasuta\nMäng Viimistlus linnumaja\nMängi mängu Viimistlus linnumaja Online:\nMängu kirjeldus Viimistlus linnumaja\nMidalinnumaja vaja neid linde? Vaata iga lind valida oma maja. Aknad, uksed, raam ja isegi puude oksad. . Mängi mängu Viimistlus linnumaja online.\nTehnilised omadused mäng Viimistlus linnumaja\nMäng Viimistlus linnumaja lisas: 17.06.2012\nMängitakse: 3903 korda\nGame Rating: 4.3 välja 5 (44 hinnangute)\nMängud nagu mäng Viimistlus linnumaja\nPrince Care Vastsündinud Princess\nLae mäng Viimistlus linnumaja\nEmbed mäng Viimistlus linnumaja oma veebilehel:\nSisestamiseks mäng Viimistlus linnumaja oma veebilehel, kopeeri kood ja kleebi html kood saidile. Samuti, kui teile meeldib mäng Viimistlus linnumaja , kopeerida ja saata link sõbrale või kõik oma sõbrad, jaga mängu maailma!\nMis mäng Viimistlus linnumaja , samuti mänginud mängu:


Party Ideed 80ndatel Theme - Tips for you - Tipsed.Com\nParty Ideed 80ndatel Theme\n1980 oli meeldejääv kümnendi täis värve, lõbu mood ja laia valikut muusikat.Viskamine 80s teema poole on suurepärane idee, et värskendada mälestusi kõiki oma sõpru, kes kasvas üles 80s, või lihtsalt kleit üles äärmuslikumad kostüümid.On mitmeid asju, mida võiks lisada oma 80. teema poole ning kavandamisel ja elluviimisel on lõbus ja meeldejääv.\n80. Kleit Kood\nSaates oma kutseid, rääkimata, et külalised peavad tulema riietatud 80s-teemastatud riided.Bright ülikonnad, sõrmedeta pitskindad ja erksavärviline legwarmers kõik meenutab 80. mood.Et enamik 80ndate kleit teema on võistlus, kus oma külalistele hääletada oma lemmik 80ndate riided, ja on 80s-teemastatud kingitus - näiteks DVD koopia filmist "Top Gun" - võitja.\nVeenduge, et teie CD-mängija või MP3 playlist on palju 80ndate lugusid bändid nagu Wham !, Duran Duran, karja kajakad ja Guns n Roses.Leia nii palju 80ndate laule kui saate nii teie külalised ei pea kuulama sam\na laulu rohkem kui üks kord või kaks korda.\nMõtle, kellel on 80.-teemalise viktoriini ajal oma pidu.Valmistage küsimused, mis on seotud 80. muusikat, filme, poliitika, telesaateid ja videomängud.Kas teie külalised moodustada meeskonnad nelja või enamat inimest, ning annab 80.-teemalise auhinna iga liige võitnud meeskond, nagu retro 80s kommid kinkekarbis.\nsiia vana Atari mäng süsteem ja valik videomängud, ja on oma online omavahel mängima.See on suurepärane võimalus inimestele Muistella videomängud nad mängisid, kui nad olid laps, samas lõbus.\n80. Lip sünkroonimine\nChallenge oma külalisi 80ndatel huultelt sünkroniseerida võistlus.Kas iga külastaja huule sünkroniseerimine oma lemmik 80ndate laulu, siis on igaühel hääletada oma top pick.Võitja huule sünkroniseerimine võistlus võita 80ndatel-teemalise kingitus, nagu kogumik CD 80s muusika.\nTee või osta 80s stiilis balloon arch.Need olid väga populaarsed keskkooli tantsud kogu 80s.Pildistada iga külastaja all balloon arch, kui nad saabuvad, ja esitada see neid mälestus, kui nad lahkuvad.\n80s Muusika sorcier: Üle 1000 80s Music Videos\nLaager Houston , Texas Near Reliant Stadium\nCamp Parks in Ohio veeliumäed


100 SEKUNDIT: Pärnus Papiniidu sillal toimus raskes avariis viga kolm inimest, 21-aastane naine kavandas Soome koolis 40 inimese tapmist - DELFI\n100 SEKUNDIT: Pärnus Papiniidu sillal toimus raskes avariis viga kolm inimest, 21-aastane naine kavandas Soome koolis 40 inimese tapmist\nMida tõi Eesti ja maailma uudistesse reede, 11. november? Vaata Delfi TV kokkuvõtet!\nProkurör: 21-aastane naine kavandas Soome koolis 40 inimese tapmist\nSoomes nõuab prokurör Eija Velitski 21-aastasele Helsingis elukohta omavale naisele karistust koolitulistamise ettevalmistamise eest. Süüdistuse järgi kavandas naine ligi kahe aasta jooksul rünnakut Kokkolas asuva kooli vastu, kus on ise käinud, ning tahtis tappa vähemalt 40 inimest.\nOleg Ossinovski homses LP-s: mu elus oli kõik hästi, suurepärane! Kõik muutus hetkega, ja nüüd on väga raske\nKui ärimees Oleg Ossinovski kolm aastat tagasi LP-le pikema intervjuu andis, paistis elu pilvitu. Ta rääkis õnnest ja õnnelik olemisest. Nüüd on tal Lätis tõsised probleemid ja kodus käsil abielulahutus. „On tõesti väga raske aasta,” tunnistab ta.\nMeisterjaan ja tema kaasa Simona valisid oma tütrekesele elava nime: see sobib meie arvates väga hästi tema näokese ja elegantse olemusega\nUus valitsus on eluvõõras? Reformierakondlane ähvardab eestimaalasi vaesuse suurenemisega\nMaris Lauri kirjutab oma blogis, kuidas majandust edendada ja miks on uue võimaliku koalitsiooni ideed saatanast. Maris Lauri on Eestit 17 aastat Eestit valitsenud Reformierakonna liige, hetkel veel haridusminister.\nVIDEO JA FOTOD: Pärnus Papiniidu sillal sai raskes avariis viga kolm inimest\nTäna hommikul juhtus Pärnus Papiniidu sillal raske liiklusõnnetus, kus põrkas kokku kaks sõiduautot.\n"Kui soovid säilitada katuse oma pea kohal, siis ei saa mõelda, et tühja, jätan sel kuul arvete või pangalaenu tasumise vahele – aga kui palju on sellist suhtumist!" räägivad võlanõustajad, et neil on olnud koguni juhtum, kus inimene on jäänud telefonivõla pärast oma korterist ilma.\nSuri legendaarne laulja ja kirjanik Leonard Cohen


Hankige oma rahvusvaheline juhiluba veebis | Kohene heakskiit\nAlusta minu taotlust Hangi oma trükitud IDP + digitaalne koopia $49 Digitaalne IDP saadetakse 2 tunni jooksul ja teie füüsiline IDP saadetakse postiga\nAlusta minu taotlust\n* Meie sisepakkuja pole USA kodanike jaoks saadaval\n* Jaapani kodanike suhtes kehtivad erilised kaalutlused. Lisateavet leiate KKK-st.\nNendes riikides on meie luba tunnustatud\nMis on rahvusvaheline juhiluba või sisepakkuja?\nSiseriiklik ümberasustatud isik on sisuliselt teie juhiloa tõlkedokument mitmes erinevas keeles. Seda kasutatakse teie juhiloa tõlkimiseks sihtriigile arusaadavasse keelde. See ei tähenda mingil juhul teie originaalse juhiloa ega juriidilise dokumendi, näiteks passi, asendamist. IDP kehtib ainult siis, kui teil on kaasas oma algne litsents. Mõni riik, autorendiagentuurid, kindlustusseltsid ja / või liiklusametid võivad paluda teil välismaal viibides vaadata oma sisepakkujat, seega on kõige parem hoida seda alati käepärast. Samuti on ülimalt tähtis, et alati, kui seda palutakse, kannaksite ja näitaksite oma esialgset litsentsi koos sisepakkujaga.\nKui palju IRL maksab?\nMeie hinnad varieeruvad sõltuvalt kehtivusaastatest ja pakendist. Digitaalpakett algab 29 dollarist ja tegelik trükitud pakett algab 49 dollarist koos saatmiskuludega. Täpsema teabe saamiseks külastage seda linki: https://internationaldriversassociation.com/pricing/\nMillised on rahvusvahelise juhiloa saamise nõuded?\nKontrollimiseks peate esitama juhiloa esi- ja tagakülje kehtiva koopia. Samuti peate üles laadima passi stiilis foto ja oma allkirja. Kui teie avalduse makse on vastu võetud, töötleme seda! Jätkake alloleval lingil ja käivitage oma rakendus: https://internationaldriversassociation.com/checkouts/\nKuidas oma tellimust jälgida?\nIseportaali konto kaudu saate oma rakenduse olekut kontrollida mitmel viisil.\nOma kontole saate sisse logida, klõpsates avalehe paremas ülanurgas oleval nupul Logi sisse.\nOma kontot saate kontrollida ka oma e-posti aadressile saadetud lingi kaudu.\nVõite meiega ühendust võtta meie vestlus-, e-posti- ja kõnekanalite kaudu, et saaksime aidata teil teie kontole juurde pääseda.\nKui tellimus on täidetud, saate oma jälgimisnumbri. Tellimuse täitmiseks võib kuluda kuni 3 tööpäeva.\nKas mul on vaja sisekaitseprogrammi?\nKui teie juhiluba on samas keeles kui teie sihtriigi keel, pole teil tõenäoliselt vaja sisekaitseprogrammi. Tegelikult pole enamikul juhtudel, kui teie juhiluba on ingliskeelne, IDP-d vaja. Parim on kontrollida, kas vajate siseriiklikku ümberasustajat, pöördudes oma sihtriigi liiklusametite ja -büroode poole. Parim on hoida sisepakkuja käepärast igaks juhuks! Parem omada ja seda pole vaja.\nEttevõtte registreerimise kood:202100105C


Mart Pukk: Sarapuu toimetamised meenutavad Itaalia kommunaalmaffiat - Eesti Päevaleht - Arvamus\nendine ajakirjanik (SDE)\n17.märts 2017 14:46\nTartu Ülikooli usuteaduskonna õppejõud Marju Lepajõe ütles Postimehe arvamusliidrite lõunal: „Tõejärgsus on iseenesest osav ja uljas mõiste, milles on palju vabadust, jättes mulje, et tõde ongi ületatav, ehk isegi selja taha jäetud nähtus.“\nEredaks näiteks selle ulja mõiste rakendamisel on Tallinna abilinnapea Arvo Sarapuu, kes juhib pealinna prügimajandust. Sarapuu raiub ilmsüütu näoga, et tal pole mingit avalikku või varjatud osalust prügifirmas Baltic Waste Management, mis on pealinnas prügiäris üleöö kanda kinnitanud. Aga miks ometi hoitakse, teenindatakse ja hooldatakse selle prügifirma autosid Sarapuule kuuluvas bussifirmas ATKO, mille juht Margo Tomingas on tema väimees? Miks tegeleb kõrge linnaisa väimees BWMile prügiveoautode ostmisega?\nKüsimusi on veel. Miks hakkas mõned aastad tagasi Tallinna prügiveo konkurssidel võidutsema seni tundmatu firma? Miks ei pea BWM konkursi võitmiseks pakkuma kõige odavamat hinda?\nIsegi nii vilunud tõeväänajal nagu Arvo Sarapuul läheb selgitamine raskeks. Ta võib tõejärgsele ajajärgule omaselt külma kõhuga edasi korrutada väiteid, mida saab ümber lükata, aga kas Sarapuu tõde sobib uurimisorganitele ning Tallinna maksumaksjatele ja valijatele?\nLoodetavasti annab kõigile neile küsimustele vastuse riigiprokuratuur, mis lubas uurida Eesti Ekspressis toodud kahtlusi, kontrollida detaile ja tegutseda vastavalt seadusele. Pärast uurimise lõppu saame teada, kas Arvo Sarapuu ja tema lähikondlased on tõesti jõudnud enda kujundatud tõejärgsesse maailma või on näiteks lihtsalt sulid.\nSiinkohal ei saa unustada ka tõsiasja, et aktsiaseltside Harjumaa Liinid, MTG, ATKO Trans, ATKO Liinid ja Järve Bussipark juhatuse liige Margo Tomingas on kohtu all. Süüdistuse järgi andis ta altkäemaksuks vara, mille koguväärtus ulatus üle 50 000 euro. Vastutasuks tellis endine kaitseväe protokolliosakonna töötaja nendelt ettevõtetelt kahe aasta jooksul kaitseväe protokolliürituste ja kohtumiste jaoks transporditeenuseid ning rentis sõidukeid ligi 180 000 euro eest.\nPrügi teatavasti haiseb. Aga halba lõhna, et mitte öelda korruptsioonihõngu tuleb ninasõõrmeisse kogu Tallinna prügimajanduse korraldamisest ja mitte ainult sealt…\nTulevane Tallinna linnapea võiks võtta eeskuju Itaalia pealinnast Roomast. 2014. aastal võttis uus linnapea ette uurida oma eelkäija tegevust ja paljastas suured juurdekirjutused. Esimese soojaga arreteeriti 37 maffiategelast ja munitsipaalametnikku, uurimise alla võeti eelmine linnapea Gianni Alemanno. Roomas oli tekkinud kommunaalmaffia „Mafia Capitale“.\nMuide, „Mafia Capitalet“ juhtis väga karm tegelane Massimo Carminati, kes õhkas 1980. aastal Bologna raudteejaama. Suri 80 inimest. Jääb loota, et Sarapuu perekonna siseringis nii julmi tegelasi pole.\nMärksõnad: Arvo Sarapuu Baltic Waste Management Margo Tomingas Marju Lepajõe Rooma Tallinna linnapea


Kiirlaevadele hakkab kehtima ECDIS’e kandmise kohustus – 01.07.2008 – MEREBLOG\nSunday, February 17, 2008 Sunday, February 17, 2008 Dan News\n1. juulist hakkab kehtima kiirlaevadele (High Speed Craft) ECDIS'e kandmise kohustus:\nkiirlaevad, mis on valminud 1. juulil 2008. a või peale seda, peavad kandma ECDIS'st\nenne 1. juulit 2008. a ehitatud laevad peavad olema ECDIS'ega varustatud hiljemalt 1. juuliks 2010. aastaks.\nSelle aasta suvel jätkab Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni meresõiduohutuse komitee (Maritime Safety Committee) NAV 54 kohtumisel arutelu ECDIS'e kohustuslikuks muutmise kohta ka teistel laevatüüpidel.\nRohkem infot elektrooniliste merekaartide ja ECDIS'e kohta leiab siit: eCharts.\nECDIS high speed craft IMO\n2 thoughts to “Kiirlaevadele hakkab kehtima ECDIS’e kandmise kohustus – 01.07.2008”\nMonday, February 18, 2008 at 08:09\nKas kiirlaevadel peab olema ka ECDISt dubleeriv süsteem?\nFriday, February 22, 2008 at 01:54\nIkka. Teine ECDIS peab olema eraldi toite taga ning omama eraldi GPS vastuvõtjat. Rohkem kasulikku infot leiab siit.\nKontaktandmed reostusjuhtumite korral – IMO ringkiri


Sügavas kriisis firmadel tuleb panga asemel riigile loota\nEliisa Matsalu • 10. märts kell 13:29\nBigbanki ettevõtete panganduse üksuse juhi Aimar Roosalu (paremal) sõnul kasvas eelmisel aastal nende panga ärilaenude maht 2,6 korda ja pank näeb praegu majanduse arenguid positiivses suunas. Foto: Raul Mee\nPika koroonakriisi tõttu väga kehva seisu sattunud firmade jaoks pole laen enam mõistlik abivahend ning neile on riigi tugi varasemast olulisem, leidsid Bigbankis ja Swedbankis ettevõtetega tegelevate osakondade juhid.\nBigbanki ettevõtete panganduse üksuse juht Aimar Roosalu ütles, et kui eelmisel kevadel olid inimesed riigi lukku minemise ehmatusest kaamed, siis seekord ollakse moraalselt paremini valmistunud ja ratsionaalsemad. Tema sõnul on kliendid riske juba ettevaatavalt maandanud ja kergekäeliselt ühtegi laenu ei anta ega ka võeta.\n"Kahtlemata on valus, aga üle ei tasu dramatiseerida"


Tee nagu räägid! | Piiblivõti | Avatud Piibli Ühing\nTee nagu räägid!\nLoe läbi alltoodud kirjakoht: Psalm 106:1-23\nMõtle meie Jumala hämmastava kannatlikkuse peale, sellele, et Ta on uute võimaluste ja värskete alguste Jumal…\nOn hirmutav, kui lihtne võib mõnikord olla lubaduste andmine ilma, et oleks tõsist kavatsust neid pidada ning näha siis kuidas need arigelu kiires sulavad, kui meie algne innukus kaob. Ausus ja järjekindlus teha seda, mida oleme lubanud libiseb aegajalt käest meil kõikidel.\nTänane psalm näitab väga ilmekalt, kuidas Jumala rahvas läbib otsekui lõppematut lubaduste andmise tsüklit Jumalale, kus tõotusele järgneb alati kangekaelne sõltumatuse püüd ning tänamatus; ning kuidas siis see rahvas satub hätta ja kisendab pääste järele ning Jumal tuleb ja päästab nad taas. Psalm on oma pikkuselt, poeesia stiililt ning teemadelt sarnane 105. psalmiga, kuid on eelolevale psalmile tumedaks järjeks.\nJumala päästetegudele keskenduva jutustuse asemel laotub meie ette pattude ning jätkuva meeleparandusmotiivide litaania. Jumala kiitmine võrsub siin Tema kannatlikkuse ning ustavuse nägemisest, vaatamata rahva korduvale mässamisele. Neid illustratsioone leiame rohkelt ka 2. ja 3. Moosese raamatust, kus korduvad sarnased kirjeldused kõrberännakust ning viimaks Paabeli vangipõlvest.\nJumala erakordne headus ja kannatlikkus tuleb neis jutustustes selgelt esile, kuid tänane psalm räägib kõige rohkem siiski inimestest. Salmis 2 küsitakse, kes üldse võiks ehtsalt ja siiralt Jumalat kiita? Vastused leiame järgnevaist salmidest - need, kelle eluviisi iseloomustab järjepidev õigluse ning õigete tegude otsimine (Jr 9:24). Mooses (s 23), Aaron (s 16) ja Piinehas (s 30,31) on toodud eeskujudeks sellistest inimestest, kes püüdsid teha seda mis on õige ka äärmiselt suurte raskustega silmitsi olles.\nTunnete kõrglainel on suhteliselt lihtne Jumalale lubadusi anda, või ka arvata, et kui nimetame end kristlasteks, siis sellest piisabki. Ometi vajavad meie sõnad eluviisis kajastuvat kinnitust, kust paistab välja kogu südamega pühendumine ning selliste valikute ja tegude tegemine, mis on kooskõlas kõigega mida ütleme end uskuvat, ükskõik kui raske see meile ka poleks.\nMõtle viimase poole aasta peale - milliseid lubadusi oled Jumalale andnud, mis on poolele teel kuhugi kadunud? Aga viimase kümne päeva jooksul? Kiida Jumalat Tema ustavuse eest ning kuula, mida Ta sulle ütleb.\n← Laupäev, 27. Juuni 2020\nEsmaspäev, 29. Juuni 2020 →


Vaadates tagasi Adams Redline RPM 460 kahes draiveris\nAdams Redline RPM 460 kahe draiver\nVaadates tagasi Adamsi Trailblazersi ühele\nAdams Redline RPM 460 Dual juht jõudis golfiturule 2005. aastal. Redline oli Adamsi golfivarude seeria (ja muude metsade, pluss hübriidide) seeria nimi mitu aastat enne ja ka paar aastat pärast RPM 460 Dual mudel.\nJuhi nimega "460" viidati klubihitise suurusele (460 cc - see juhi debüteerimine ajal, mil juhipikelgad olid alla 460cc, olid endiselt tavalised); ja "Dual" oli viide juhi ühele kaalukanalile, üks kreeni suunas ja üks tala suunas.\nAdams Golfi täna kuulub TaylorMade-Adidas.\nAlljärgnev on Adamsi Redline RPM 460 kahe draiveri ülevaade, mille me algselt avaldasime samal aastal, mil juht turule jõudis.\nÜlevaade: Adams Redline RPM 460 kahe draiver\n29. juuli 2005 - Adams Redline RPM Dual 460 draiver ühendab uusimad tehnoloogiad ühte dramaatilisse draiverisse. Ärge võtke seda sõna - kuulake Tom Watsonit .\nEnne USA Senior Open avamist Watson nimetas RPM Dual 460 "parimaks juhiks, mida mu elus oli." Jah, me teame, mida te mõtlete: Watson on Adami reisitöötaja juures, mida ta veel ütleb? Õiglane.\nKuid siin on järgmine versioon: Watson võitis just 2005 Briti Suurvõistluse Suurbritannia Open ja mängis US Seniori treeninguvõistlust, kui ta juhtus peaaegu kahjustas. Ta rääkis käekettalt ja isegi ei maininud juhi nime. Võib-olla oli ta lihtsalt aus? Seda on raske teada, arvestades, et Adams sai tegelikult Watsonilt tasu.\n"See juht oli tõesti suurepärane juht," ütles Watson, "parim juht, mida mu elus oli." Watson alustas RPM Dual 460 kasutamist vaid kuu aega varem. "Ma olen seda juba väga hea sõitnud. Ma vaatasin seda kauem, ma saatsin selle otse."\nRedline 460 Dual Võrreldes RPM 430Q draiveriga\nAdams oli varem kasutanud Redline RPM 430Q draiverit, mida ettevõte nimetas esimeseks juhiks, et ühendada suuremahuline pea, komposiitkraan ja reguleeritavad kaalud.\n430Q-l on 430 cm pikkune ja nelja kaaluga sadam, mida paljude jaoks sujuvalt võrrelda TaylorMade r7 Quad juhtiga.\nUuem Redline RPM Dual 460, nagu näiteks TaylorMade järelkontroll r7 Quad, r5 Dual, on pigem kahe kaaluport kui neli. Mis lihtsustab asju golfimängijatele, kes ei ole jõuülekanded.\nRPM Dual 460 on ka suurem kui 430Q. Adamsi sõnul on RPM Dual 460 esimene 460cc juht koos kombineeritud krooniga ja reguleeritavate kaaludega, ühendades kolme juhtihnoloogia uusimate uuendustega ühe juhi.\nKombineeritud kroon võimaldab klubi tallaga ümber paigutada suuremat kaalu, aidates käivitusnurka ja tsentrifuugimist. Ja reguleeritavad massid annavad golfimängijatele võimaluse teravustada raskuskeskme , liigutades seda vasakule või paremale konkreetse palliga lendamiseks.\nRedline 460 Dual on 2 raskust parem kui 4.\nKas kaks kaalu on parem kui neli? Enamikele golfimängijatele on vastus tõenäoliselt jah. Kaalude välja lülitamine on lihtsam kahe RPM Dual 460 kaalu sadamaga võrreldes nelja 430Q-ga. Lihtsamad nii aja ja jõupingutuste poolest kui ka mõjust ballerlendude mõjule. Muidugi, te ei saa nii sügavuti kahe kaalu sadamatega, kui saate neljaga, kuid saate kiiremini ja lihtsamalt leida, mis sulle töötab.\nRedline RPM 460 Dual on varustatud 14-grammise reguleeritava kaalu kujul nelja kruviga: kaks 7-grammist kruvi, üks 12 gramm ja üks 2 gramm. Kaalud võivad asetada talla kaalualasesse sadamasse (üks pea varvasse, üks kreeni lähedal), et luua joonistus- või väljamõeldis või neutraliseerida.\n7-grammilised kaalud on paigutatud klapipeale, nii et kui sulle meeldib see, kuidas RPM Dual 460 saadab, kui sa seda saad, ei pea te midagi muudama. Kui teil on tunne, et vajate joonistuse suundumust, muutke kanna 12-grammiste kaalu ja 2-grammist varba. Väljumiseks etteheidete suunas liikuge vastupidi.\nAndestan ja täpne\nAdams Redline RPM Dual 460 oli suur katse kõigi meie testijatega, kes tundsid, et see on usalduse suurendamine ja meelepärane tegevus. Kuid see oli reguleeritav kaalutehnoloogia, mida kõige enam kogunesid - nii lihtne kui kasutada kaalusid ja mõista efekte ning kui mugav oli juhtida nii kergesti reguleeritavat.\nSeda juhti ei peetud üheks pikaimaks, keda paljud meie testijad proovisid, kuid kaugus oli väga hea. Täpsus - palli panemine laevateedesse - oli suurim pluss enamikule meie testijatele. Nad lihtsalt tabasid palli paremaks pärast nende paranemiseks kõige paremini paranenud kaalumisomaduste kindlaksmääramist ja lisaväärtus oli hea boonus.\nCallaway golfi suur Bertha Fusion Triikraua komplekt\nParemate võllipihustite valik golfiklubides\nTommy Armor Brand ja tagasi oma EVO Driver\nMida jalutama jalutama\nÜlevaade: Clevelandi käivitaja draiver\nPikk veo peatamise süsteemid\nKas ma peaksin kodus elama, kui olen kolledžis?\nNewtoni liikumishäirete seadused\nAstronoomia 101: Päikese õppimine\nKuldsed aastad: lahkumised pensioniea kohta\nPüha Anne palve, Maarja ema\nHalb akadeemiline vallandamiskaebus\nESL-i õppurile töö leidmine - 2. osa: oma jätkamise kirjutamine\nKuidas maavärin intensiivsust mõõdetakse kasutades seismilisi skaalasid\nMacrina Elder ja Macrina Younger\n8 Ball Breaks - kuidas murda 8 ball\nCamilo Villegas 'Spider Man'i meetod roheliste lugemiseks\nBimetallismi definitsioon ja ajalooline perspektiiv\nKuidas on Puma Cougariga võrreldes dating?\nVanade okupatsioonide sõnastik - okupatsioonid, mis algavad P\nTutvuge Hajj praktikate, ajaloo ja kuupäevadega\nKeemilise isomeeri definitsioon ja näited\nArizona osariigi GPA, SAT ja ACT andmed


Kirjed kus märksõnaks on "sõjaveteranid (Eesti sõjavägi, üldiselt)" (9)\nKaitseväelased saavad enne tähtaega vabaks. Vabariigi valitsus otsustas neild ajateenijaid kaitseväes, kes teenistusse võetud 29. juunil m. a., vabast. enne tähtpäeva ja nimelt juba 20. märtsil. See otsus käib jalgväes, suurtükiväes ja soomusrongidel teenivate ajateenijate kohta. ...\nKordamisõppused tagavaraväelastele. Peetakse juunis ja oktoobris. ... Nende kavade kohaselt tuleks suuremad kordamisõppused tänavu Tartu, Viljandi, Rakvere, Tallinna ja Pärnu kaitseväe ringkondades. Kordamisõppuste kestvus on mitmesugune, 2 päevast kuni ühe kuuni. Õppustele kutsutakse nii sõdurid, allohvitserid kui ka ohvitserid. ... Peamine rõhk pannakse eeskätt jala-, suurtüki- ja meriväe õppustele, ...\n355EV.5 + 355EV.29\nTagavaraväelased õppustele. Suviste õppuste kava.\nTutvustatakse 1933. suveperioodiks kavandatud reservväelaste õppuste kava. Õppuste toimumise ajad ja kohad nimetatud.\nTagavaraväelastel algavad kordamisõppused. Neljapäeval [8.VI] ... algasid kordamisõppused 2. üksiku jalaväepataljonis tagavaraväe jalgväe ohvitseridele, reservlipnikkudele, 11. juunil asuvad kordamisõppusi tegema rida jalaväe ohvitsere ja 15. juunil jalaväe kapralid ja reamehed. ... 26. juunil algab õppus osal tagavaraväe suurtükiväe reservlipnikkudel. ...\nTagavaraväelased Värskast tagasi. Kordamisõppustele võetud tagavaraväelased jõudsid kolmapäeva [21.VI] õhtul Petseri rongiga Värska laagrist tagasi. Õppused väeosades lõpevad 22. juunil ja samal päeval lastakse mehed vabaks. Igas väeosas sel ajal, kui seda vastava väeosa ülemad võimaliku leiavad.\nVt. ka 23.VI, 144,7: Tagavaraväelased vabanesid kordamisõppustelt. [Sõnum.]\nSuurtükiväe reservohvitserid sõitsid kordamisõppustele. Esmaspäeval algas Jägala laagris kordamisõppus suurtükiväe reservohvitseridele. Reservohvitsere kutsuti õppusele kaitseministri poolt kinnitatud erinimekirjade järgi. ... Kordamisõppused Jägala laagris kestavad kaks nädalat. Sügisel on ette nähtud kordamisõppuste teoreetiline osa, mis kestab samuti kaks nädalat ...\nAspirandid vabanesid. Teisipäeval [25.VII] vabanesid jalg- ja inseneriväe aspirandid väeteenistusest. Suurtükiväelased sõitsid laiali juba päev varem. Vabanenud aspirandid võeti kaitseväkke 1932. a. kevadise kutsega. Teenisid seega kaitseväes paar päeva vähem kui 13 kuud. ...\nBiblioserver 2.8 | tarkvarastuudio | külastajaid: 188082175


Vere- ja uriiniproovi andmise juhend – SYNLAB Eesti\nNB! Vere-ja uriiniproovi võtmise täpsed juhendid leiad veel SIIT.\n1. Ettevalmistus vereproovi andmiseks\nEttevalmistus võib analüüsiti erineda. Konkreetse analüüsi kohta küsida vajadusel infot laborist või oma arstilt.\nVeri võetakse hommikupoolikul enne kella 12.00, eelistatult kella 8.00 – 10.00 vahel.\nEnne verevõtmise protseduuri peab patsient olema vähemalt 1 tund ärkvel.\nVerevõtmisele eelneval päeval võib patsient süüa ja juua nagu tavaliselt, kuid piirata tuleb alkoholi, kohvi ja rasvase toidu tarbimist.\n10 – 14 tundi enne verevõtmist peab patsient olema söömata ja joomata. Vajadusel võib selle aja jooksul juua ühe klaasi puhast maitsestamata vett.\nVere võtmise eelselt vältida:\nsuurt füüsilist ja emotsionaalset koormust\nvõimalusel ravimite kasutamist\nVereringe stabiliseerumiseks peab patsient enne verevõtmist vähemalt 15 minutit rahulikult istuma.\nProtseduuri ajal ei tohi patsient süüa, juua, närida nätsu (patsiendi suu peab olema tühi).\n2. Uriiniproovi andmise juhised\n2.1. Uriini (keskjoa) kogumine sõeluuringuks ja mikrobioloogiliseks uuringuks\nUriini analüüsiks on sobilik hommikune esmane keskjoa uriin.\nEnne uriiniproovi andmist peab olema 10 – 14 tundi söömata-joomata. Vajadusel võib selle aja jooksul juua ühe klaasi puhast maitsestamata vett.\nEelmisest urineerimisest peab olema möödas vähemalt 4 – 6 tundi.\nUriin koguda otse proovinõusse. Uriini ümbervalamine ühest nõust teise ei ole lubatud.\nProovinõu peab olema kuiv ja puhas ning hermeetiliselt suletav. Proovinõusid saab laborist.\nEnne urineerimist peab patsient pesema oma välised suguelundid sooja voolava veega.\nKui naistel esineb tupevoolust või menstruaalverd, tuleb kasutada tampooni.\nUrineerimisel jälgida, et ureetra välissuue oleks paljastatud (naistel häbememokad sõrmedega laiali, meestel eesnahk tagasi).\nUriini kogumiseks urineerida mõni milliliiter uriini WC potti, seejärel uriinijuga katkestamata koguda uriin (umbes 50 ml) proovinõusse ja lõpetada urineerimine taas WC potti.\nImikutel ja väikelastel võib kasutada uriini kogumiskotikest. Eelnevalt tuleb lapse välissuguelundite piirkond puhtaks pesta, seejärel kinnitada kotike ja jälgida 10 – 15 minuti jooksul uriini kogunemist. Uriin kanda steriilse pipetiga kogumiskotist proovinõusse.\n2.2. Uriini (esmasjoa) kogumine molekulaardiagnostilisteks uuringuteks\nProovimaterjali kogumise protseduuri soovitame läbi viia tualetis või vannitoas.\nMolekulaardiagnostiliseks uuringuks tuleb koguda kindlasti hommikune (esmasjoa) uriin.\nProovimaterjali võtmise eelselt ei tohi välissuguelundeid pesta.\nEnne protseduuri pesta käed seebi ja veega. Enne urineerimist on soovitatav suguelundit kergelt masseerida, see kindlustab uuringuks vajaliku materjali sattumise analüüsi. Analüüsimiseks on vajalik esimesed 10-20 mL uriini ja uriini kogumise juures peab olema kindel, et tuubi kogutakse ka esimesed tilgad uriini. Rohkem kui 20 mL esmasjoa uriini kogumine võib vähendada mikroorganismi avastamise tundlikust.\nPeale proovimaterjali kogumist tuleb veenduda, et uriinitops on kindlalt suletud.\n2.3. Uriini (ööpäevane) kogumine\nÖöpäevane ehk 24 tunni uriin kogutakse puhtasse kaanega suletavasse mõõteskaalaga kogumisnõusse (mahtuvus 2 – 3 liitrit)\nPatsient ei vaja analüüsiks erilist ettevalmistust.\nUriini kogumise esimese päeva hommikul tühjendada põis WC potti, fikseerida urineerimise kellaaeg saatekirjale (uriini kogumise alguse aeg).\nNB! Katehhoolamiinide, kaltsiumi, magneesiumi ja fosfaadi määramiseks lisatakse peale esimest uriiniportsjonit kogumisnõusse konservandina kontsentreeritud soolhapet (HCl – tugeva söövitava toimega!) vastavalt:\nKatehhoolamiinidele (metanefriin, normetanefriin ) – 10 mL\nCa, Mg ja P – 25 mL\nSoolhape antakse laborist kaasa koos kogumisnõuga.\nKõik järgnevad uriiniportsjonid koguda kogumisnõusse, ükski uriiniportsjon ei tohi kaotsi minna.\nKogumisnõu hoida urineerimiste vahel jahedas ja pimedas.\nIga järgneva uriiniportsjoni lisandumisel tuleb uriini segada.\nViimane uriiniportsjon võtta järgmise päeva hommikul samal kellaajal kogumise algusega, fikseerida kogumise lõpp-aeg saatekirjal.\nMõõta kogumisnõu mõõteskaala abil ööpäevase uriini kogus ja märkida see saatekirjale.\nLaborisse võib saata kogumisnõu kogu uriiniga või sellest umbes 50 mL (enne segada kogutud uriin hoolikalt).\nRohkem infot proovimaterjalide ja uuringute kohta Laboriteatmikus.\nKüsimuste korral kontakteeruge SYNLAB Eesti klienditoega telefonil 17123 või e-posti kaudu klienditugi@synlab.ee.


TalTech arutab tegevuse alustamist Kasahstanis < Uudised < Uudised < Tallinna Tehnikaülikool - Sinu elustiil!\nViimati muudetud: Krõõt Nõges, 02.10.2019 10:59\nSel nädalal on Tallinna Tehnikaülikoolis (TalTech) külas Kasahstani ettevõtjad, kellega plaanitakse koostööd digirakenduste ekspordiks.\nKasahhi ettevõtjates on äratanud suurt tähelepanu ning imetlust TalTechi Mektory võimekus ühendada teadlasi ning ettevõtjaid.\nBekhruz Akhundov ettevõttest Eurasia Investment Platform kinnitab Kasahstani ettevõtete huvi TalTechi vastu: „Soovime meiegi integreerida lühikursusi, näiteks suve- ja talvekoole ning IT-õppekavadel baseeruvaid lühiprogramme Kasahstani ettevõtete koolitusplaanidesse.“\n«Kasahstan on kiirelt arenev riik, kellega koostöö pakub suurepäraseid võimalusi ka TalTechile,» sõnas rektor Jaak Aaviksoo. «Kevadine visiit Nur-Sultani ja sealne kõrgetasemeline vastuvõtt kinnitasid ka mõlemapoolset huvi. Nüüd tuleb see viia praktiliste koostööprojektideni,» lisas ta.\nSel kevadel TalTechi teadlaste ja juhtkonna visiidi tulemuseks ongi tänane kasahhi ettevõtjate huvi ning laual on ka ettepanek avada tehnikaülikooli filiaal Kasahstani pealinnas. Kevadisest visiidist võitis tehnikaülikool ka sel sügisel oma õpinguid alustanud majandusteaduskonna üliõpilane, kes sai inspiratsiooni Astana Hubis toimunud rahvusvaheliselt foorumilt „Digitaliseerimine: Eesti kogemus“ tulla õppima tehnikaülikooli rahvusvahelist majandust.\nZhanaiym Suleimenova sõnul on TalTechi, aga ka teiste Eesti ülikoolide koostööst Kasahstaniga palju õppida, näiteks siinsetelt start-upidelt. „Eesti on väga digitaliseeritud ja see torkab silma igal sammul, lisaks asjaajamisele ka näiteks Starshipi pakiroboti teenust kasutades või toidupoe iseteeninduskassas.“ Suleimenovale on väga tugevat muljet avaldanud Eesti ülikoolide tudengid, kes on väga õpingutele pühendunud.\nLisaks Mektoryle külastab Kasahstani ärimeeste delegatsioon ka Eesti Mereakadeemiat, Tallinna Sadamat ning kohtub Eesti tehnoloogia- ja transpordiettevõtjatega.\nVisiit toimub Välisministeeriumi poolt rahastatava arengukoostööprojekti raames, mille eesmärgiks on Kasahstani ettevõtluse ja innovatsiooni arendamine ning sadamate tarkade lahenduste tutvustamine.\nEurasia Investment Platform (EIP) on TalTechi partner Kaspia mere regioonis. Koostöös EIP ja Eesti saatkonnaga Nur-Sultanis korraldas Taltech 12. märtsil 2019 Astana Hubis rahvusvahelise foorumi „Digitaliseerimine: Eesti kogemus“, kus koos kasahhi avaliku sektori ja ettevõtete esindajatega arutleti e-riigi ja digilahenduste mõju üle majanduse arengus ja Eesti eduloo kasutamise üle programmi „Digitaalne Kasahstan“ eesmärkide saavutamisel.\nTalTechi Mektory turundusjuht Elena Kirt, elena.kirt@taltech.ee; tel 620 2071


Tallinn on Eesti suurim veetarbija. Looduslikult küllaltki veevaesel alal asuva pealinna elanikke varustatakse veega peamiselt Ülemiste järvest. Juba ammugi linna veetarbe jaoks väikeseks jäänud järvele on appi suunatud ka muud pinnaveekogud. Kui suurel hulgal ja milliste omadustega vesi jõuab Ülemiste järve? Kuidas muutuvad vee omadused järves ja veepuhastusjaamas ning milline on lõpuks linlaseni jõudev kraanivesi?\nPealinna veeküsimused on pälvinud tähelepanu juba sajandeid. Tallinna veevärgi areng on meie hüdrotehniliste rajatiste ajaloo tähtis osa. Et saada küllaldaselt kvaliteetset vett, on insenerid ja tehnikateadlased teinud tihedat koostööd loodus- ning viimastel kümnenditel ka keskkonnateadlastega. Pealinlaste veemuredele on 20. sajandil lahendusi otsinud paljud tuntud veeinsenerid, hüdroloogid ja järveuurijad. Linna veehaardesüsteem on maa-alalt laienenud sedavõrd, et Ülemiste järve juhitakse vett väljastpoolt tema looduslikku valglat, isegi Liivi lahe vesikonnast.\nTallinna veevärgi ajalugu ulatub keskaega. Üheks esimeseks linnakaevuks võib pidada rae ürikutes mainitud Rataskaevu, mis seisab rekonstrueerituna oma algsel asupaigal praegugi. Rataskaevu nime sai ta küll hiljem, kui ehitati ratas, mille abil oli hõlpsam veenõusid kaevust välja vinnata. Linna vanim kaev asus aga Raekoja platsil, kuid andmed selle kohta pole säilinud. Ammustel aegadel tõid linna vett ka veevedajad.\n14. sajandil vajas hoogsalt kasvav linn üha rohkem vett ning oli selge, et veevedajate ja kaevudega polnud enam võimalik piirduda. 1345. aastal andis Taani kuningas Waldemar loa rajada lahtine veekanal Ülemiste järvest Harju väravani. Nelja kilomeetri pikkune veetee sai alguse Härjapea jõe lähtest. Algul oli kanali põhiülesanne tugevdada linna kaitsevõimet, kuna selle abil täideti Toompea linnuse vallikraave veega. Sama sajandi lõpus alustati puidust veetorustike rajamist, et nende abil toita linna kaevusid Ülemiste järve veega. Kõdunema kippuvad puittorud vahetati osaliselt tinatorude vastu 17. sajandi alguses. Et tagada vee puhtus, kaeti Ülemiste järve ja linna ühendav lahtine kanal paekivist kattega. 1700. aastal puhkenud Põhjasõda katkestas kõik linna veevarustuse parandamiseks ette võetud tööd.\nElanikkonna ja tööstuse kiire kasvu tõttu 19. sajandi esimesel poolel tuli veevarustus ümber ehitada. Samuti kordusid tol ajal nn. kuivad aastad (näiteks 1826), mil Ülemiste järve madal veeseis ähvardas linna veeta jätta. Selleks ajaks oli ligi 400 aastat töös olnud puittorustik lootusetult amortiseerunud. Raad kiitis heaks asendada see malmtorustikuga, seda tehti aastail 1844–1860. 19. sajandi teisel poolel häiris linnaelanikke peale veevähesuse ka vee kehv kvaliteet.\nEsimene maailmasõda katkestas Tallinna veevarustuse probleemide lahendamise. Töö jätkus Eesti Vabariigi algaastail. 1921. aasta väga kuiv suvi ja sellele järgnenud külm talv põhjustas Ülemiste järve veetaseme languse ja kanal külmus põhjani, mistõttu oli suuri raskusi varustada linna veega. Veepuhtuse probleem lahendati aga alles 1927. aastal valminud filterveevärgiga. Sestsaadik on valdav osa linlastest tarvitanud töödeldud pinnavett.\nTallinna pinnaveehaarde laialdased alad. Üha suureneva veetarbimise tõttu ilmnes juba 19. sajandi lõpus, et Ülemiste järv ei taga piisaval hulgal vett, eriti põuastel aastatel. Järves olevale Linda kivile on raiutud mitu aastaarvu, mis tähistavad kivi täielikku kuivalejäämist: 1826, 1887, 1908, 1960, 1970 ja 1975. Teisalt jälle on järv oma kõrge veeseisuga ähvardanud ka linna üle ujutada – aastatel 1761, 1836, 1867 ja 1878. Linna veetarve ei suurenenud mitte ainult elanikkonna kasvu, vaid ka tööstuse arengu tõttu. Ainuüksi tselluloosivabrik vajas juba tollal 25 000–30 000 m³ vett ööpäevas .\nLeevendamaks veepuudust võeti kõigepealt kasutusele Pirita jõe vesi. 1922. aasta sügisel valmis 10,5 km pikkune Pirita-Ülemiste kanal ja pumbamaja Pirita jõe ääres. Nii sai alguse Ülemiste järve valgla (70 km²) laiendus. Pärast Pirita-Ülemiste kanali rekonstrueerimist ja Vaskjala hüdrosõlme (pais-regulaatori) rajamist 1970. aastal oli võimalik suunata vett isevoolu Ülemiste järve kuni 6 m³/s. Pirita jõe tõttu suurenes veehaarde valgla ligi 700 km² võrra, mis ületas kümme korda järve enda veekogumisala. Pirita jõe ülemjooksule rajatud Paunküla veehoidlas on võimalik säilitada veetagavara põuaajaks. Samuti on kasutatud Männiku liivakarjääride vett: need karjäärid asuvad Ülemiste järve looduslikul valglal. 1966. aastal ühendati 65 km² suuruse valglaga Vääna jõe ülemjooks (tuntud rohkem Angerja ojana) Pirita jõega (# 1).\nKeskmisest veevaesematel aastatel ei jätkunud ka Pirita jõe veest, et Tallinna janu kustutada. Seetõttu hakati veehaarde valglat suurendama. Ülemiste järvele tuli suunata appi Kõrvemaa jõed . Tallinna pinnaveehaaret laiendati eriti palju 20. sajandi teise poole kõige veevaesemal perioodil ja pärast seda . Suur veepuudus kimbutas pealinna 1975. aastal. Sama aasta sügisel läks käiku Jägala ülemjooksu Pirita jõega ühendav Sae-Sepa kanal ning Purdi kanal, mille kaudu jõudis Jägala jõkke n.-ö. võõras vesi (Ülemiste järv saab vähesel määral vett ka Liivi lahe vesikonnast) Pärnu jõe alguslõigust Purdi lähedalt. Pinnaveehaarde vanem osa, mis koosneb Pirita jõe, Jägala ja Pärnu jõe ülemjooksul olevatest rajatistest, moodustab Pirita süsteemi. See katab praeguse tarbimise puhul hüdroloogiliselt keskmisel aastal linna veevajaduse ning veerohketel aastatel jääb vett üle.\nSüsteemi teine osa (Jägala keskjooksu ja Soodla jõe rajatised) peab leevendama veepuudust põuaajal. Jägala jõe süsteem koosneb Soodla ja Kaunissaare peaveehoidlast ning Raudoja ja Aavoja vaheveehoidlast koos hüdrosõlmedega ning neid omavahel ühendavatest toruveejuhtmetest ja kanalitest. Et juhtida vett Jägala süsteemist Pirita jõkke, rajati Jägala-Pirita kanal, mis valmis 1987. aastal. Kogu Tallinna pinnaveehaardesüsteem on isevoolne, v.a. juhul, kui Paunküla veehoidlat täidetakse Jägala jõe ülemjooksu veega Sae pumbajaama abil. Praegu on pinnaveehaarde valgla 1865 km², s.o. umbes 4,5% Eesti territooriumist, ning ületab Ülemiste järve looduslikku valglat 23 korda. Sedavõrd suurel määral on Tallinna linn seotud oma kaugema tagamaaga.\nMuutlik veetarbimine. Tallinna veetarbimine suurenes kuni nõukogude aja lõpuni ühtesoodu (# 2). Ajavahemikus 1960–1991 suurenes veevõtt Ülemiste järvest keskmiselt kaks miljonit kuupmeetrit aastas. Edasi see järsult vähenes (viimase 14 aasta jooksul ligi neli korda), esmajoones suurel hulgal vett tarbivate tööstusettevõtete sulgemise tõttu. Ainuüksi tselluloosivabrik vajas oma suurima tootmismahuga aastatel kuni 55 000–60 000 m³ vett ööpäevas, s.o. veerandi kogu linna veevajadusest. Kuid ka olmevee osa Tallinna ühisveevarustuses on Eesti taasiseseisvumise järel vähenenud ligi kolm korda (# 3). Olmevajadusteks tarbitakse vett vähem tänu säästlikumale kasutusviisile: on paigaldatud ökonoomsemaid sanitaarseadmeid ja vähendatud veekadusid linna veevõrgus, samuti on mõju avaldanud veehinna tõus . Veekadu on praeguseks vähenenud 22%-ni (# 4), ent 2000. aastal oli see veel 35%.\nPeale pinnavee on Tallinnas läbi aegade kasutatud põhjavett ja seda peamiselt linna lääneosa asumites, nagu Nõmmel, Hiiul ja Pääskülas, samuti Pirita jõe paremkaldal, Meriväljal ja nüüd ka uuselamurajoonides, näiteks Veskimöldres ja Tiskres. Elanike peamine veega varustaja on AS Tallinna Vesi. Tegutseb veel mitu väikest veefirmat, kes kõik n.-ö. kauplevad põhjaveega linna eri piirkondades. AS-i Tallinna Vesi veetoodangust hõlmab põhjavesi kogutarbimisest 10–11%; 2004. aastal pumbati veevarustusvõrku 2,7 miljonit m³ põhjavett. Sedamööda, kuidas on vähenenud pinnavee tarbimine, ammutab AS Tallinna Vesi ka põhjavett umbes neli korda vähem kui viisteist aastat tagasi.\nPinnaveest nõuetekohase joogiveeni. Joogivesi peab vastama kvaliteedinõuetele, hoolimata päritolust. Praegu on suurem osa Tallinna joogiveest Ülemiste järvest ning sellega ühendatud jõgedest pärit töödeldud pinnavesi.\nÜlemiste vesi on kare ja sisaldab rohkelt orgaanilist ainet. Puhastamist raskendab järvevee omaduste aastaajaline kõikuvus. Taimhõljumi (fütoplankton) vohamine suvel ja varasügisel põhjustab vee suure hägususe. Vee pH võib aasta jooksul kõikuda küllaltki suurtes piirides, olles valdavalt vahemikus 7,6–8,9. Kuna vee tarbimine on viimasel kümnendil vähenenud, siis on kahanenud ka jõgedest Ülemistesse suunatava vee hulk ning selle mõju järvevee omadustele.\nSelleks, et järveveest saaks kõigile nõuetele vastav joogivesi, läbib see 15-tunnise puhastusprotsessi. Veepuhastusskeem on järgmine: mikrofiltreerimine, eelosoneerimine, koagulatsioon, selitamine, filtreerimine ja järelkloreerimine. Vesi juhitakse järvest mikrofiltritesse, kus eemaldatakse 25–30% vetikatest ja muust hõljumist. Mikrofiltreeritud vesi suunatakse edasi kontaktbasseini, kuhu lisatakse osooni-õhu segu. Seejärel lisatakse osoneeritud veele koagulant (alumiiniumpolükloriid) ja flokulant helveste tugevdamiseks ning segatakse. Edasi voolab vesi selititesse, kus vees olev sade välja settib. Seliti ülaosast kogutud vesi puhastatakse omakorda kahekihilistel antratsiidi või aktiivsöe ja liiva kiirfiltritel. Sealt väljuv vesi vastabki joogivee kvaliteedinormile. Enne puhtaveereservuaari jõudmist lisatakse kloori, et vältida mikroobset reostumist linna veetorustikes.\nJoogivee kvaliteedinormid (vt. tabel 1) kehtivad tarbijani jõudva kraanivee kohta. Enne seda on aga vesi voolanud kilomeetreid Tallinna tänavate all vonklevates torudes. Nendes võib vee kvaliteeti mõjutada nii torustiku materjal kui ka vee liikumiskiirus või seisuaeg selles.\nKolm põhilist veekvaliteedi probleemi tavainimeste jaoks on vee värvus, lõhn ja maitse. Kuna tarbimus on tunduvalt vähenenud, on vee viibeaeg torustikes pikenenud ja voolukiirus vähenenud. Vee seisak torus võib vee omadusi halvendada: tekib ebameeldiv lõhn ja maitse ning mõningane sogasus. Torustike korrosioon suurendab joogivee rauasisaldust. Pärast uue koagulandi (polüalumiiniumkloriid ehk PAX) kasutuselevõttu Ülemiste veepuhastusjaamas on tallinlaste kraanivee rauasisaldus vähenenud. Võrreldes varem kasutusel olnud kemikaaliga ei sisalda PAX sulfaate ning tõstab joogivee pH taset, see omakorda soodustab torustike seintel kaitsekihi teket, mis tagab väiksema korrosiooni ning puhtama vee.\nÜlemiste järve seisund. Alates 14. sajandist inimkasutuses olnud Ülemiste järv on kõige intensiivsemalt kasutatud veekogu Eestis. Vee hulka järves on olenevalt veenõudlusest ja sademetest reguleeritud Pirita-Ülemiste kanali ning avariiväljalaske abil. Järve veepinda püütakse hoida 170–190 cm üle graafiku nulli, mis vastab veepinna absoluutkõrgusele 36,4–36,6 m. 1990. aastate alguses alanud veetarbimise vähenemise tõttu on järves veevahetus aeglustunud ja vee viibeaeg pikenenud. Möödunud aastal kulus linna tarbeks alla ühe Ülemiste järve jagu vett, 1980. aastate lõpus aga üle nelja järvetäie aastas. Järve madalaim ja keskmine veetase on nüüd kõrgem ning vähenenud on veetaseme aastasisesed kõikumised (# 5).\nÜlemiste järves võib ette tulla vee väga lühiajalist kihistumist varakevadel, enne kui jää lõplikult sulab, või suvel tuulevaiksete ja kuumade ilmadega, kuid valdavalt on järve vesi hästi segunenud. Järve põhi on aasta ringi anaeroobne ja setete hapnikutarve on suur. Järve põhjast umbes 5% on kaetud põhjataimestikuga . Põhi on suures osas mudane, kuigi aastail 1974–1984 pumbati välja üle 200 000 m³ muda. Kuna Ülemiste järve on kaua aega kasutatud veemahutina (alates järve valgla suurendamisest 1920. aastatel), on tema algsest looduslikust režiimist ja vee omadustest vähe säilinud. Ka keskmisest veetasemest kõrgemale ulatuvad paekivipuistest kaldad ja kaldakindlustused on tehislikud, mis küll pikkamisi kattuvad loodusliku taimestikuga.\nÜlemiste järv on üks paljudest kaltsium-vesinikkarbonaatse veega järvedest Eestis. Järv ise ja pinnaveehaardeala paikneb üsna õhukese pinnakattega karbonaatkivimite avamusalal. Kaltsiumi väljasadenemine on hästi märgatav suvel. Selle tõestuseks on valge pude kiht penikeelte lehtedel. Ca2+ aegrida peegeldab Ülemiste veekvaliteedi (kaudselt vee kareduse) varieerumist sedamööda, kuidas muutub järve valglalt juhitav veehulk ja veevahetuse kiirus. Järve suunatav vesi on ka suurema orgaanilise aine sisaldusega ja n.-ö. värvilisem, s.t. humiinainerikkam kui järve enda vesi.\nJuba 19. sajandi lõpul peeti Ülemistet eutrofeerunud järveks; sinivetikate vohamine põhjustas linnaelanike nurinat veekvaliteedi üle . Üldlevinud limnoloogiliste klassifikatsioonide järgi on Ülemiste eutroofne, isegi hüpereutroofne järv, mida iseloomustab fütoplanktoni suur biomass suvel (Chl a võib olla üle 100 mg/m³).\nFütoplankton on veepuhastuse tehnoloogias ikka probleeme tekitanud. See mõjutab puhastusprotsessi praeguseni. Üldfosfori keskmine kontsentratsioon on suur, kõikudes vahemikus 0,033–0,128 mg/l, kuid sellest hoolimata on fosfor primaarproduktsiooni limiteeriv biogeen. Järelikult valglalt pärineva lämmastiku suhteline koormus on veelgi suurem kui fosforil, kuigi järve väline reostuskoormus on viimasel kümnendil tunduvalt vähenenud.\nÜlemiste järve kui Tallinna peamise veereservuaari veekvaliteedi parandamiseks on loodud Kurna märgala järve lõunakaldal. See on looduslähedane lodupuhasti, mis on töötanud alates 2002. aasta suvest. Märgala rekonstrueeriti, et vähendada Kurna oja kaudu tulevate toitainete koormust ja lokaliseerida võimalik avariireostus looduslikul valglal järvest lõuna pool. Nii Kurna kui ka Katku oja suudmed suleti pinnaspaisuga ning vesi juhitakse Kurna märgalale. Kahe aasta põhjal võib öelda, et märgala vähendab järve valguvas vees nitraatlämmastikku veidi üle 30% ja üldlämmastikku ligi 20% . Muude veekvaliteedi näitajate poolest on märgala mõju väiksem või olematu (näiteks suurvee ajal) ning olenevalt aastaajast muutlik.\nVäikeste ja madalate järvede seisundit on viimastel aastakümnetel aidanud edukalt parandada biomanipulatsioon ehk veekogu toiduahela reguleerimine. Ka Ülemiste järvel on alustatud biomanipulatsioonil põhinevate saneerimistöödega. Klassikaline veekogu toiduahela rida ülevalt alla on järgmine: röövkalad–lepiskalad–zooplankton–fütoplankton. Röövkalade väikese arvu tõttu on Ülemistes arvukas lepiskalade populatsioon zooplanktoni n.-ö. ära söönud, mistõttu fütoplankton saab segamatult areneda. Et saada korralik toiduahel, hakati lepiskala (peamiselt latikas, särg ja kiisk) välja püüdma. Nõnda loodetakse vähendada nii järvesisest toitainete koormust kui ka setete resuspensiooni, mis tuleneb latika toitumise iseärasusest: ta tuhnib toitu otsides ninaga põhjas. Need meetmed on keskkonnahoidlikud, tõenäoliselt pikaajalise toimega ega häiri veepuhastusjaama igapäevatööd.\nÜLEMISTE VEEPUHASTUSJAAMA TÄHTSÜNDMUSED\n1927\tÜlemiste veepuhastusjaam alustab tööd.\n1950\tLõpetatakse veepuhastusjaama rekonstrueerimine.\n1965\tVana veepuhastusjaama laiendamine.\n1971\tPuhtama joogivee tagamiseks rakendatakse tööle mikrofiltrid.\n1979\tTööd alustab uus veepuhastusjaam.\n1987\tKäivitatakse automaatne juhtimis-ja kontrollsüsteem.\n1997\tVeepuhastuses võetakse kasutusele osoon.\n2001\tAS-i Tallinna Vesi enamusaktsiate müük välisinvestoritele.\n2005\tAS-i Tallinna Vesi aktsiatega hakatakse kauplema Tallinna börsil.\nTabel 1. Vaskjala veehoidla ja Ülemiste järve vee, põhjavee ning puhastatud joogivee kvaliteedi võrdlus (2003).\njärv\tPõhjavesi\tLinna pumbatav puhastatud vesi\tJoogivee kvaliteedinormid Eestis\tEL direktiiv 98/83/EEC\nHägusus (NHÜ*)\t2,4\t7.3\t0,8\t0,2\t1\t1\nOksüdeeritavus (mg O/l)\t12,1\t7.96\t0,7\t3,1\t5\t5\nElektrijuhtivus (µS/cm)\t515\t417\t563\t444\t2500\t2500\nPH\t7,99\t7,79\t8,11\t7,19\t6,5…9,5\t6,5…9,5\nAmmooniumioon (mg/l)\t0,09\t0,07\t0,38\t0,05\t0,5\t0,5\nNitraatioon (mg/l)\t7,67\t2,7\t0,03\t2,01\t50\t50\nKloriidioon (mg/l)\t8,2\t10,3\t89,2\t18,8\t250\t250\nRaud (mg/l)\t0,27\t0,08\t0,22\t0\t0,2\t0,2\nPlii (µg/l)\t0,10\t0,31\t0,27\t1,23\t10\t10\n* nefelomeetriliselt mõõdetud vee hägusus. Nefelomeetriga mõõdetakse valguse hulka, mis tungib otse vette (neeldunud valgus), ning 90º nurga alt hajutatud valguse hulka. Saadud arvude jagatis väljendab vee hägusust.\n1. Järvet, Arvo 2000. Eesti veeolud XX sajandil. – Eesti Loodus 51 (12): 515–518.\n2. Järvet, Arvo; Perens, Rein 2005. Vee säästlik tarbimine kindlustab tuleviku. – Eesti Loodus 4: 6–13.\n3. Kaljumäe, Jüri; Raig, Valdeko 1972. Kõrvemaa jõed Ülemiste järvele appi. – Eesti Loodus: 129–134.\n4. Kaljundi, Jevgeni 1997. 660 aastat veeäri Tallinnas: 1337–1997. Tallinna Vesi, Tallinn.\n5. Pedusaar, Tiia; Järvet, Arvo 2004. Efficiency of the seminatural wetland Kurna for protection the water quality in the Lake Ülemiste in Estonia. – Järvet, Arvo (toim.). Nordic Hydrological Programme Report No. 48 (2): 511–518.\n6. Schneider, Guido 1908. Der Obersee bei Reval. Die Vegetation. Archiv für Biontologie 2 (1): 38–55.\n7. Seemendi, Sirje 1978. Pool sajandit Tallinna Veepuhastusjaama. – Eesti Loodus 29 (6): 340–347.\n8. Sinirand, Ilmar jt. 1992. Tallinna veevarustuse ja kanalisatsiooni minevik ja tänapäev. Valgus, Tallinn.\n9. Trei, Tiia; Trei, Tiiu 2003. Sajand Ülemiste järves: taimed teavad tõtt. – Eesti Loodus 54 (12): 16–19.\nTiia Pedusaar (1968) on hüdrobioloog, bioloogiamagister. Töötab Tallinna veepuhastusjaamas; uurib, milliste ökotehnoloogiliste võtetega parandada Ülemiste järve veekvaliteeti.\nArvo Järvet (1948) on loodusgeograaf ja hüdroloog, geograafiadoktor, Tartu ülikooli geograafia instituudi õppejõud.\nTiia Pedusaar, Arvo Järvet


Muudame Sinu sündmuse meeldejäävaks!\nSaame sind aidata nii konsultatsiooni, sündmuse korralduse kui ka kogu täislahenduse pakkumisega. Aitame sul luua lahenduse, mida saad kasutada pulma, suvepäeva või ka ainult väiksema sünnipäeva korraldamiseks.\nSündmuste korraldus ja konsultatsioon\nMeie projektijuhid Margus ja Toomas oma aastatepikkuse kogemusega aitavad sul läbi viia ägeda ürituse ning teevad kõik selleks, et sinu sündmusest saaksid head emotsioonid ja mälestused kõigile osalejatele.\nFoto- ja videotööd\nTänapäeval ei saa hakkama enam ilma kvaliteetse videosisu ja fotomaterjalita. Meie fotograaf Siim seisab hea selle eest, et foto- ja videomaterjal oleks see, mida saad kasutada mälestuste tekitamiseks.\nSisuloome ja disain\nMeie igapäevatöös küsitakse ka erinevaid disainilahendusi sündmuse enda kui ka muu tarbeks. Harvad ei ole ka juhud, kui sisu tootmine sotsiaalmeediasse ja ka üritusele on usaldatud meie kätte.\nHarva on võimalik teha seda mis meeldib!\nMeie puhul just nii ongi juhtunud ja sellepärast pakume Teile parimaid ning professionaalsemaid heli- ja valgustehnilisi lahendusi. Seda nii väikesele sünnipäevapeole kui ka terve suve kestvale tuurile või suuremale festivalile.\nTänu aastatepikkusele kogemusele ning väga headele partneritele “show business’i” alal oleme suutelised pakkuma just Teile sobiva lahenduse, mis muudab korraldatud ürituse meeldejäävaks.\nMeie tiimis töötamine on nagu tegeleksid lemmikhobiga, aga saad selle eest veidi ka palka ;)\nCEO / PROJEKTIJUHT\nCHALLENGE ACCEPTED! Mulle meeldib võtta vastu väljakutseid ja lahendada olukordi ja sündmuseid nii, et sellest kõigest sünnib midagi uut ja ägedat!\nVeidi pöörased ideed - just need on need, mille osas alati silm särama läheb. Aastatepikkune kogemus turunduse- ja meediavaldkonnas on sundinud ka veidi disainiteemadega tegelema. Ära karda küsida rumalaid küsimusi, neid ei ole!\nGraphic Designer / Fotograaf\nMulle meeldivad pildid ja inimesed sellel. Pildistan nii kõrgustest kui ka madallennult.\nToomase põhjalikkus ja kirg, teha asjad otsast lõpuni perfekstselt annavad võimaluse usalduseks, mida igaühega ei koge. Tema projektijuhtimise oskused on alati laitmatud.\nRahadega toimetamine käib just tema valvsa pilgu ja kindla käe all.\nTeda iseloomustavad kiirus ja konkreetsus. Omalalal teenitud erinevad tšempionitiitleid.\nMeil on veel terve hulk abilisi, aga nemad eelistavad pigem tagaplaanil toimetada ;)\nMeil on alati hea meel kui meie töö tulemust hinnatakse koostööpartneri kui ka lõpptarbija poolt. Aitame Sind väga erinevate lahendustega!\nHeli- ja valgustehnilised lahendused\nPakume erinevate bändide ja esinejate helindamist, valgusshowd ning soovi korral vahendame ka esinejaid teie sündmusele.\nPakume tehnilisi lahendusi raadioside LIVE ülekanneteks erinevatest asukohtadest. Alustades seadmete rendist kuni täislahenduseni välja. Kasutades lahenduste loomise juures tänapäeva uusimaid tehnoloogiaid.\nVäliürituste tehnilised lahendused\nPikaajalise koostöö tulemusel oleme olnud abiks erinevate võistluste korraldamisel kogu heli ja ajavõtmise lahendustega. Küsi julgelt lisainfot!\nLeia meid kontorist:\nViljandi mnt 19, RAPLA 79513\nKalda tee 16, RAPLA 79532\nGSM +372 512 5225\nTel. +372 489 7777\nVõi kirjuta siia:\nMARVEX Production | Powered by YX.ee


Postitaja: World Challenge detsember 05, 2016\n”Aga see olgu sul teada, et viimseil päevil tuleb raskeid aegu.” (2 Timoteose 3:1)\nPaulus ei ütle seda selleks, et meid hirmutada, vaid ta seob selle pigem inimsüdames valitseva patuga:\n„Sest siis on inimesi, kes on enesearmastajad, rahaahned, kelkijad, ülbed, teotajad, sõnakuulmatud vanemaile, tänamatud, nurjatud, halastamatud, leppimatud, laimajad, ohjeldamatud, jõhkrad, hea põlgajad, reetlikud, tormakad, upsakad, rohkem lõbu- kui jumalaarmastajad, kellel on küll jumalakartuse nägu, aga kes on salanud selle väe. Niisuguseid väldi!“ (2 Timoteose 3:2-5).\nSee on üks päris korralik nimekiri pattudest. Ometigi, Paulus ei räägi siin mitte maailmale, vaid meile – kristlastele, kellel „on küll jumalakartuse nägu, aga kes on salanud selle väe“.\nKui ta ütleb, et inimesed on enesearmastajad, kirjeldab ta üsnagi täpselt paljude tänapäeva koguduste olukorda. Samal ajal, kui kurjus kasvab, kasvavad ka koguduse püüdlused enese promomise, kasu saamise ja mugavuse järele. Jumal pole meil kunagi käskinud vältida päästmatuid – nad on meie peamine missioon. Ehk siis, kui Paulus ütleb „Niisuguseid väldi!“, viitab ta hoopis meie kaaskristlastele, kes eitavad Jumala väge oma elus. Muide, ta lausa kinnitab seda, öeldes: ”Sest kas on minu asi kohut mõista nende üle, kes on väljas? Eks te mõista kohut nende üle, kes on sees? Nende üle, kes on väljas, mõistab kohut Jumal. Kõrvaldage siis kuri endi keskelt!” (1 Korintlastele 5:12-13). Kas me Jumala rahvana saaks üldse selgemat kutset meeleparandusele kuulda kui see?\nSaatan jätkab pidevalt surma esile toomist ja on vaid üks asi, mis saab seista vastu ta põrgule siin maa peal – kogudus, kes on võimeline ajama end sirgu ja kuulutama julgelt ning väärikalt Jumala Sõna. Ilma Jumala püha ligioluta ses pimenevas maailmas, ei saa maailm kunagi teadma Temas peituvatest võimalustest.


Aktiivsüsi - Looduskaup.ee\nHome » Kõik tooted » Suuhügieen » Aktiivsüsi\nHalb suuõõne tervis on tõestatult üks arterioskleroosi, südame- ja ajuinfarkti riskifaktor. Suuinfektsioonid võivad tekitada diabeeti ning vähendada glükeemilist kontrolli. Hammaste sise- ning välispindadele kogunevad toidujäätmed tekitavad halba hingeõhku ning aja jooksul hakkab moodustuma hambakivi. See omakorda põhjustab veritsevaid igemeid ja haigusi. Hambad muutuvad tumedamaks, eriti kohvi, tee ja tubaka tarbijatel.\nW&T kookospähkli koorest valmistatud aktiivsüsi puhastab tõhusalt hambaid ja lihvib õrnalt, hambaemaili kahjustamata. Sobib ka tundlikele hammastele ja igemetele. Pakendis 30 g. (piisab 2-3 kuuks)\nKasutusjuhend: kastke puhas, niisutatud hambahari söepulbrisse ning puhastage hambaid ringjate liigutustega kaks minutit. Loputage suu ning hambahari. Kasutada võib iga päev, ka koos tavalise hambapastaga.


Minu Unistuste Päev | Meie nõukogu liige Maarja-Linda Taur - Minu Unistuste Päev\nMeie nõukogu liige Maarja-Linda Taur\nMaarja-Linda on üks neist ajaannetajatest, kes on Minu Unistuste Päevaga olnud fondi algusaastatest saadik. Sel sügisel täitub Maarja-Lindal kümnes tegevusaasta, mis teeb temast ühe kauem olnud vabatahtliku, kes läbi aastate on erinevates rollides aidanud haigete laste unistusi täita.\nMaarja-Linda meenutab oma esimest unistuste päeva üheksa aastat tagasi, mille ta algusest lõpuni ise korraldas: “Oma esimest personaalset unistuste päeva sattusin korraldama päris üksi. Oli 2012. aasta hilissuvi ning olime alles oma tegevusi sisse seadmas, ka vabatahtlikke oli tollal vaid käputäis. Vast jõudis Markuse unistuste päeva täideviimine just minule, kuna Markus oli Saaremaalt pärit, nagu ma isegi. Esimesed lapsed jäävad alati väga südamesse, aga seda eriti Markuse puhul, kuna mulle jäi veel paar kuud enne tema lahkumist võimalus täita tema südamesoovid. Küll kahjuks ainult nii palju, kui ta tervis seda tollal võimaldas. Osadele lastele saamegi kinkida veel vaid viimased soovid.“\nFondi algusaastatel oli inimesi vähe ning organisatsioon väike, kõik tegelesid kõigega, et fondi käima lükata. Seda enam on heameel, et Maarja-Linda võttis oma südameasjaks just Minu Unistuste Päeva heategevuse ning on koos fondiga läbi teinud pika teekonna. Maarja-Linda räägib: „Päris alguses olime oma väikese seltskonna ja abikaasadega „all hands on deck“, ehk tegeleda sai kõigega alates brändingust kuni rahastustaotlusteni välja, selle kõrvalt loomulikult ka unistuste päevi korraldades. Sealt edasi jäin vastutama fondi turunduse ja kommunikatsiooni eest ning paralleelselt ka Tallinna piirkonna vabatatlike tiimijuhina. 2017. aasta algusest panustan fondi nõukogu liikme rollis.“\nMaarja-Linda on koos Minu Unistuste Päevaga läbi käinud pika teekonna\nMöödunud suvel leidis fondis aset üks eriline sündmus kui esmakordselt panustasid kõik nõukogu liikmed ühtse projektimeeskonnana Rihhardi unistuste päeva korraldamisse, Maarja-Linda oli tollal sündmuse projektijuht. Teised nõukogu liikmed räägivad: “Maarja-Lindaga meenuvad koheselt mitmed hetked, kui sai koos korraldatud ja ellu kutsutud ühe poisi unistuste päev. Ta oli võrratu projektijuht, kes suutis kiirelt ootamatutes olukordades olla ääretult agiilne ja mis peamine, väga rahulik. Tema kaasabil ja ettevõtmisel sai sujuvalt muudetud reisigraafikut, näiteks ilmastikust tulenevalt mängitud lennukeeld ümber maismaareisiks. Või teha ilmvõimatu võimalikuks – tellida vaid paari tunniga pealtnäha imelihtsalt uus lennuk uude sihtkohta vaid 24 h enne väljumist ja seejuures mitte unustades ka teisi tiimiliikmeid ning nende vajadusi. Olgu selleks siis suure autoga manööverdamisel abi pakkudes, tiimiliikmeid pika päeva lõppedes turgutades või lihtsalt hea kaaslasena kuulajaks olles.”\nMaarja-Lindat iseloomustatakse kui oma valdkonna professionaali, kes märkab üksikasju ja julgeb välja öelda oma arvamuse. Seejuures oskab ta vajadusel oma seisukohti põhjendada, naeratus näol ja heatujulisena. Alati ette valmistunud, põhjalik, korrektne, otsekohene ning detailne. “Viimane omadus meeldib mulle kohe eriti, sest tihti eristavadki väga head heast just detailid,” sõnab üks nõukogu liige. Teised liikmed lisavad: “Maarja-Linda on suure südamega ja pühendunud inimene, kes on valmis vajadusel 110% panustama kui on andnud oma käe ja abi lubanud. Ja kõige selle juures on ta alati ääretult naiselik ning väljapeetud.”\nRihhardi unistuste päeval 2020. aasta suvel, vasakult Karita Sall, Rihhard, Heidi Tülp ja Maarja-Linda Taur\nMaarja-Linda on õppinud Tallinna Tehnikaülikoolis turundust ning Neoma Business Schoolis Prantsusmaal luksusbrändide turundust. Lisaks Minu Unistuste Päeva nõukogu liikme positsioonile toimetab ta tööalaselt loovjuhina kinnisvaraarenduse valdkonnas ning tema töölaual on nii hoonete sisearhitektuur, brändijuhtimine kui ka jooksvad turundustegevused.\nLõpetuseks lisab Maarja-Linda: „Minu Unistuste Päev on mulle õpetanud tänulikkust elu suhtes ning perspektiivi, mis on tegelikult oluline. Professionaalses vaates eelkõige paindlikkust – arvestades fondi sihtgrupi lapsi, siis tihtipeale on vaja kiirelt ja osavalt ajakava ning tegevusi ümber planeerida. Vabal ajal olen oma südame ära andnud aga tantsimisele, sest üle kuue aasta tegelen ballettiga.“\nAitäh Maarja-Linda, et aitad juba 10 aastat laste unistustel täituda ning oled koos meiega!