Eesti on konsensuspresidendiks küps - Eesti Päevaleht\nEesti on konsensuspresidendiks küps\nEesti isekas ja kapseldunud poliitiline eliit on tõesti üsna ebaharilike valikute ees. Aga kuidagi ei tahaks nõustuda, et see, mille suunas me täna liigume, oleks kuidagi halvem variant, või (koguni hädalahendus), kui see farsi ja kurbmängu põiming, millele sai nädal tagasi kaasa elatud.\nEi tahaks lausa väita, et kuid kestnud kandidaatide sõelumine oli nö simulaakrum, kuid samas (meenutagem Schumpeterit) ei kõigutanud miski tõsiasja, et post-kommunistlik Eesti demokraatia on ikka veel eliididemokraatia. Presidentide lubadustel, nende programmilistel seisukohtadel polnud debatis praktiliselt mingit kaalu ja ei saanudki olla.\nKandidaat, kes saanuks valituks saamiseks vajalikud hääled kokku, oleks lõppude-lõpuks vorbitud presidendiks ikkagi parteide tagatubades. Ja seda täiesti läbipaistmatute kokkulepete tulemusena. Peagi oleks kaotajate poolelt kohe Kroonikasse poetatud vihjed mürgitanud tema esimesed ametikuud ja avalikkuse põhjalikult.\nValimiste avang paistiski lausa ehmatavalt poliittehnoloogide ja lehmakauplejate triumfina! Oli selge, et avalikkuses kõige suurema toetuse saanud kandidaat, Marina Kaljurand presidendiks ei saa. Sõltumata sellest, kas seejärel ametisse upitatu oleks olnud Kallas või Jõks, oleks seda käsitletud eelkõige parteide ja tehnoloogide vandenõu tulemusena. Ja kohe oleks allajäänud parteid tõstnud keskseks arutlusteemaks äravalitu „kaasavara" - isikuomadused, „luukered" jne. Teiste sõnadega - presidendivõimu legitiimsusest oleks saanud peamine rünnakuobjekt, tema teovõime oleks mõneks ajaks halvatud.\nKonsensuskandidaadi leidmise nimel pingutamine on ennast blameerinud eliidi sundkäik. Samas võiks konsensuskandidaadi võimalus olla Eesti kui sisuliselt vaegdemokraatliku post-kommunistliku riigi jaoks normiks ollagi. Nö varumehega rolliga liituvad arutlused lähtuvad aga kõrgist eeldusest, nagu oleksid üksnes parteide poolt esile nihutatud või kiirkorras küpsetatud kandidaadid „tõelised" ja nende valikud „autentsed".\nNeile, kes räägivad „viie päeva" piirangute ebanormaalsusest, meenutaks, et kandidaatide valimisprotsess kujundas suuresti juba paljud arusaamad sellest , millist presidenti\nEesti vajaks. See tee on koos käidud.\nPealegi - Kaljuranna kandidatuur oli kõne all juba ka enne valimisi. Kuid esilekerkimiseks puudus tal „oma" erahuviline partei-korporatsioon. Pealegi oli nii mõnigi „puhastustules" käinu madalaima taseme „ühisosa" otsimise toode. Ka pole seni valimisvõitluses osalenute avalikkuses nähtavad positsioonid olnud tingimata (kui mõned veteranid välja arvata) nimetamisväärselt kaalukamad kui alles kuldse keskea lävel seisva Kaljuranna meriidid.\nKonsensuskandidaadi esilekerkimise võimalust tuleks minu arvates võtta mitte hädalahendusena, vaid tõelise kingitusena (ka politoloogidele). On üsna selge, et sedalaadi kokkulepe säästab presidendi vähemalt institutsiooni mõneks ajaks nö parteilise kadedusest ja vaenamise tsunamist. Hädalahendus on see üksnes pankrotistunud parteidele-korpratsioonidele-\nMinu arvates peegeldab Kaljulaiu esilekerkimine just neil valimistel naiskandidaatide populaarsust kui poliitilise elu mitmete tõsiste defitsiitide sümptoomi. Eesti praegune arenguetapp, ühiskonna kriisiseisnud, näib mingil raskesti hoomataval põhjusel soosivat seda, et kerkiks esile konsensuspresidendid, kelleks näivad paremini sobivat naised.\nMeie viimaste aastate ühiselu suurim defitsiit on olnud just empaatia puudus, riigi ja rahvuse sisese kommunikatsiooni kärbumine. Parteideülene ja „alfaisastele" omast käitumuslikku sundmenüüd mitte kohustuslikuna võttev poliitik võiks olla Eestile uuteks avanguteks tõeline võimalus.


Lastega reisimine (kui lahutatud) - Perekooli Foorum\nEsileht › Tööelu, raha ja seadused. › Lastega reisimine (kui lahutatud)\nTeema: Lastega reisimine (kui lahutatud)\nKas kellelgi on reaalselt ette tulnud juhtumit, et küsitakse teise vanema nõusoleku dokumenti, kui lastega reisinud?\nMinul on lastega erinev perekonnanimi. Olen nende ema.\nMa ei mõtle mingit pikka reisi , aga kasvõi Soome/Rootsi vahel?\nLennujaamas on küsitud.\nRootsis, Hispaanias ja Itaalias mul küll ei küsitud. Laps oli 12-15 aastane.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 2 korda. Täpsemalt 10.06 23:37; 12.06 23:14;\nKüsiti laevaga Rootsi minnes. Piisas vabas vormis nõusolekust tol korral.\nTegelikult on see jube veider asi. Selles mõttes, et keegi ei käsi ju naisel võtta mehe perekonnanime abielludes – st ka abielus võib olla pereliikmetel erinev nimi. ja tänapäeva kärgperenduses on täitsa võimalik, et hoopis uuel naisel on lapsega sama nimi – mul mees töötas vahepeal välismaal ja mingi hetk mõtleski, et ma võiks talle koos tema ja tema eksi lapsega külla minna, perekonnanimi on mul nagunii sama ja ei peaks mingeid probleeme reisimisel tekkima 😀\nSelles mõttes jabur asi, et lihtsalt perekonnanime järgi vaadata. vanavanemad ja tädid-onud ka ju sama nimega. Aga mis saab siis, kui teine vanem on surnud, kas siis peab piiril surmatõendid kaasas kandma?\nKüsitakse ka sama perekonnanime puhul mõnikord.\nAsi pole perekonnanimes ainult.\nSa pead suutma tõestada, et sul on seaduslik õigus selle lapsega reisida (olgu ta sinu laps või seaduslikult sinuga kaasa lubatud naabrilaps-siis vanemate volitusega loomulikult) st sa pole teostamas lapseröövi.\nLapsega reisival täiskasvanul, kes ei ole lapse seaduslik hooldaja (näit. vanavanem, peretuttav jne), peaks reisil kaasas olema lapse vanemate ühine nõusolek. Sama kehtib juhul, kui lapsega reisib vaid üks lapsevanematest või kui laps (alla 18-aastane) reisib täiesti üksi. See, kas piisab vanemate lihtkirjalikust nõusolekust või tuleb dokument vormistada notari juures, sõltub eelkõige külastatava ja ka reisimarsruudil läbitavate riikide nõuetest.\nLisaks soovitame kaasa võtta ka rahvastikuregistri inglise keelse väljavõtte, millelt on näha mõlema hooldusõigusega lapsevanema andmed. Väljavõtet saab kasutada ka sünnitõendi asemel, kui ühel vanematest on lapsega erinev perekonnanimi. Rahvastikuregistri väljavõtte saate kohalikust omavalitsusest. Lihtkirjalikult vormistatuna võiks lisada paberi ka vanemate kontaktandmetega (aadress(id), telefonid, e-posti aadressid), mõned saatkonnad soovitavad lisada ka koopiad vanemate passidest või ID-kaartidest.\nKui hooldusõigus on ühel vanematest (mitte jagatud), siis piisab selle tõendamisest.\nNB! Jah, kui lapse teine vanem on surnud, pead olema valmis seda tõestama. Kas on kaasas surmatunnistus vaid seesama tõend selle kohta, et antud vanemal on ainuhooldusõigus\nHiljuti Tallinnast Londonisse lennates jäi mu 14-aastane tütar ootamatult koos kasuisaga meie pere viimastena piirijärjekorda. Ma üldse ei mõelnudki, et ma peaksin teda saatma, läksin väiksematega ise ees ja tütar jäi minust järgmisena järjekorda. Hirmus pikk vahe jäi meile sisse, hakkasin juba muretsema, et kas osa perest jääbki Eestisse või mis? Pärast tavapärasest pikemat ootamist tulid abikaasa ja tütar korraga piiripunktist läbi. Selgus, et 14-aastasel peab ikka olema saatja piiril ja minu abikaasa oli siis olude sunnil saatjana esinenud. Ei olnud mingit probleemi, keegi ei küsinud ei tüdruku sugulust teise nimega mehega ega lihase isa nõusolekut. Teoreetiliselt oli mu abikaasa täiesti suvaline mees, kes viis võõra 14-aastase tüdruku üle Eesti piiri…\nNo igatahes tegi see juhtum mind veidi ettevaatlikuks ja juba Inglismaa-poolses piirijärjekorras jätsin väiksemad lapsed abikaasaga (nende isaga) ja olin tütrele ise saatjaks. Laua äärde astudes vaatas ametnik minu dokumenti ja lapse dokumenti ja küsis nõudlikult, et kes ma olen sellele tüdrukule. Kinnitasin, et olen tema ema. Selle peale tegi ametnik krimpsus nägu ja tõdes, et teil on erinevad perekonnanimed. On jah, seletasin, olen juba aastaid tütre isast lahutatud ja 11 aastat teise mehega abielus.\nNo aga kust ma tean siis, et ta teie tütar on? Kas teil sünnitunnistus on kaasas?\nLoomulikult mul ei olnud tütre sünnitunnistust kaasas. Vaatan, et tütrel hakkavad silmad juba märjaks minema ja ega ma ise ka ähmiga kohe ei teadnud, mida öelda või teha. Järsku meenus, et meil on ju e-riik ja teoreetiliselt peaksin ma oma eesti.ee konto kaudu saama ametnikule näidata oma alaealisi lihaseid lapsi nime- ja isikukoodi järgi. Pakkusin siis seda varianti ja ennäeimet – ametnik oli sellega igati nõus. Logisin eesti.ee-sse, käed värisesid, internetiühendus oli aeglane, aga sisse ma sain. Ja siis, oh üllatust, avastasin, et portaal on mingi disainimuutuse läbi teinud ja ei olnud mul õrna aimu ka, kust ma ähmiga peaks õiget linki otsima, et vajalik info kätte leida. Esilehel närviliselt allapoole kerides ilmusid siiski laste andmed nähtavale, üheskoos meie perearsti infoga (miks just see info peaks olema esimesena kuvatud, ei saanud ma aru ei siis ega ka praegu) ja lootsin, et sellest on abi.\nAndsin telefoni ametniku kätte, kes kontrollis lapse andmeid ja peaaegu nagu nõustus, et sellest tõestusest piisab… Aga no minu nime ei leia kuskilt! Ma olin ise segaduses ja nutma puhkemise ääre peal, tüdruk juba pillis, pakkusin huupi, et äkki on kuskil lehe päises minu andmed, vaadaku ikka rahulikult veel ringi. Leidiski lõpuks minu nime ka lehelt üles, noogutas, andis telefoni tagasi ja luges lühikese epistli, kuidas see ärev episood oleks võinud olemata olla kui mul oleks oma lapsega sama perekonnanimi või vähemalt sünnitunnistuski käepärast… Ma ei osanud selle peale muud kosta kui et “mul oli õnn sündida eestlasena, kellel on e-riik igal ajal taskust võtta”.\nVäga kummaline (ja õpetlik) juhtum minu jaoks, kes ma olen oma erineva nimega lapsega korduvalt eri riikide vahel (ka EU-väliselt) ilma isa nõusoleku või lapse sünnitunnistuseta ringi kolistanud ja iial ei ole tekkinud isegi kahtlust, et meid võidakse mitte riiki lubada.\nTagasi lennates oli piiridel kõik täpselt sama rutiinne ja pingevaba nagu kõigil varasematel kordadel. Ei küsimusi, ei probleeme. Aga need kogemused, nii Eesti kui UK pool tegid ettevaatlikumaks küll.\nAinus koht, kus on küsitud, on Kanada piir (rongiga sõitsime USAst Kanadasse).\nSama teema on siin vähemalt paar korda kuus. Need, kes veel viitsivad vastata, jagunevad enam-vähem pooleks: kellelt on küsitud, kellelt mitte.\nNo tehke see volitus ometi ära ja pole mingit muret kunagi!\nSee oleneb ametnikust ja tujust. Mõni kontrollib mõni mitte, aga endal on kasulik paberid korras hoida ja alati kaasas.\nMeie halenaljakas kogemus see talv soomes käiguga. Käisime perena, minul ja abikaasal erinev perekonnanimi. Eesti piiril hakati küsima laste väljaviimsesks luba (ühepäeva reisi), kui ütlesime, et me mõlemad ju siin, siis öeldi, et mul erinev nimi ma tõestagu, kas ma olen ikka ema, kus laste sünnitunnistus on. Kui seletasin, et reisime perena ei teadnud, et siis peavad ka tõendid kaasas olema ja tänapäeva lastel polegi enam sünnitunnistust, meil e-riik, siis leidis ametnik, et see minu probleem, tema kohustus on kontrollida ja kui pole, siis edasi ei lase.\nÜhestküljest saan aru ja pooldan kontrolli, aga inimlikus võiks ka jääda. Meie saime õnneks käidud, kuna meie vaidlemise peale palusin ta ülemust kohale ja see oli veidi mõistlikum, aga nüüdsest on kõigil residel (ka perega läti minnes :D) laste sünnitõendi ja abielutunnistuse koopia kaasas 😀 .\nMa olen väga tihe reisija ja on küsitud küll, aga lapse sünnitunnistust. Meil kõigil üks nimi.\nKüsitud on täitsa suvaliselt, nt ühes riigis olen käinud 9 x ja küsitud kahel korral.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 2 korda. Täpsemalt 12.06 14:35; 12.06 14:39;\nKõige rohkem kotib USA. Eks peale 9/11 on nad karmid. Mul elas vahepeal õde aastaid USAs, käisin tal ikka vähemalt korra aastas külas. Üks aasta läksime siis teist korda poole aasta sees külla ja seekord oli abikaasa ka kaasas.\nMind lennujaamast enam minema ei lastudki, kontrolliti 100 x pagasit ja kotiti 4h lennujaamas, et miks siin olen ja nii tihedalt käin jnejne. Osteti mulle tagasilend ja pandi tagasi Eesti poole.\nÕde ootas kannatamatult koos mu abikaasaga lennujaamas ja üritas ka nendega rääkida, aga ei midagi.\nHuvitav kas Türgi v Kreeka paketireisidel ka küsitakse?\nIirimaa ja Inglismaa puhul on tõenäosus, et laste kohta mingeid pabereid küsitakse päris suur. Küsitakse nii üksi reisivalt 16-aastaselt kui ka teise perekonnanimega ja väikese lapsega reisivalt vanemalt.\nLähen varsti esimest korda koos lastega lennukiga reisile, perekonnanimi meil sama, lapsed juba suured ja tegin igaksjuhuks notariaalse volituse. Mina ei taha lotot mängida ja reisi ning rahata jääda.


Paanikatuba: noorus on hukas!\n– 06/06/2008Rubriik: Arvamus\nParuski ja piroski, kurguni nunnarüüd ja kohustuslik vene keel. Ettekirjutatud õigused, puuduv sõnavabadus. Mis sõnavabadus – üleüldse vabadus!\nAh, pole see asi nii hull midagi, noorus ei ole hukas, päike on ikka kollane, taevas sinine, pilved valged ja poliitika… no poliitika on kogu aeg nõme olnud, õues on soe ja koeri pole vaja kiusama minna. Vene ajad on möödas ja see on Eesti! Tere tulemast! See on Eesti, mille me ise endale ehitasime, ja tulevik on noored, keda vanem põlvkond ise on kasvatanud. Ja tuleviku sellega kujundanud.\nLeidsin netis surfates vale hiireklõpsuga tehtud lingil järgmise teema:\n“Tänapäeva noored on täiesti hukka läinud: seksuaalvahekorda astutakse juba 13–14-aastaselt, ei täideta oma vanemate käske, nõutakse omale õigusi jne, loomulikult ka kõik pisiasjad, nagu enese kaunistamine igasuguste täiskasvanutele mõeldud vahenditega. Samuti vaadatakse saatanast pornoajakirju ja filme. Käiakse läbudel, tarvitatakse alkoholi ja suitsetatakse.\nSelle kõige vastu aitaks ristiusk. Äärmiselt vajalik oleks tuua kristlus noorte juurde. Koolides tuleb kindlasti sisse viia usuõpetus ja hommikupalvus. Samuti tuleks kohustuslikuks muuta pühapäevakoolid, kus noored õpiksid jumalasõna ja laulaksid laule jumala ülistuseks. See aitab kindlasti kõikide pahede vastu, sest noored on ülimalt kergelt mõjutatavad ning kohanduvad sellega kergesti.”\nTEEMA PEALKIRI PEAKS TEID MÕTLEMA PANEMA JA SUNDIMA HÄBI TUNDMA. KUI SELLEST TEEMAST POLE KASU, SIIS LÄHEB ASI KARMIKS JA KRISTLANE JA MISJONÄR TULEVAD TEILE KOJU!\nSelline teema paneb mind nii üksjagu muigama kui ka teeb tigedaks. On ilmselge, kes on autor: vana hea tuline kristlane, võib-olla kunagine kommunist. Kuigi mulle tundub, et tema soovitused kõige eeltoodu parandamiseks on valed, vale on juba teemale lähenemine. Uskuge mind, ka jumala silmis.\nNoored ei ole hukka läinud. Asi on üsna lihtne ja selge. Ja lihtsuse geniaalsus seisneb selles, et maailm on muutunud, maailmaga koos ka väärtused. Noored on vaid need, kes lähevad vooluga kaasa, haarates tee peal maailma jagatud tarkusi või midagi muud sellist, et siin ilmas ellu või pinnale püsima jääda.\nMa ei väida, et seksuaalvahekord 13-aastaselt on eetiline ja vajalik ellujäämiseks, seda kindlasti mitte. Mida me teha saame? Lapsi keelata? Jah, kindlasti, keelata on kindlasti võimalik, kuid see, et lapsed seda keeldu kuulda võtaksid ja vastavalt käituksid, on praktiliselt võimatu.\nKui jumal juba mängu toodi, siis tema ongi enamiku neist noortest varakult suguküpseks teinud. Iga aastaga kasvavad lapsed kiiremini suureks. Me ei saa neid ju ometigi peatada. Ainuke, mis me selle probleemiga ette võtta saame, on neid ohtudest ja kaitseabinõudest informeerida.\nAlkohol ja suitsetamine on alati noorte ja teismeliste elus mingisugust rolli mänginud. On suitsu proovinud kindlasti meie vanaemad ja vanaisadki oma noorusaegadel. Osa neist on arvatavalt mõnda aega isegi suitsetanud.\nKindlasti on alkoholi tarbitud ja vabalt pidu pandud. Vaevalt et praegusel ajal see protsent alkoholi tarbivaid noori väga palju suurem on. Ja pole mõtet hakata ajama statistilist jama. Statistilised valed on üks kolmest valest.\nIgatahes see, et me midagi selle kohta minevikust ei tea, tuleneb asjaolust, et seda pole varem kajastatud. Lihtne! Kedagi ei huvitanud tol ajal, kes kus ja kui palju suitsetas, jõi või laaberdas. Inimesi huvitas rohkem, mis Eestist saab, kuhu Eesti välja jõuab ja kes lõpuks võimule jääb või pääseb. Ärge uskuge seda juttu, et noored on hukas. Me ei ole! Kindlasti ärge uskuge, et teie eelkäijad pole omal ajal kõvasti pidu pannud. Ja kui ilusti paluda, võib oma muidu vaoshoitud vanamemme käest nii mõnegi kahtlase saladuse välja pinnida.\nHuvitav. Hommikupalvus, pühapäevakool, laulud jumala ülistuseks, jumalasõna ja kokkuvõtteks pealesurutud ristiusk. Mis, kas tõesti tahate seda mässu? Las ma teen asja kiirelt ja valutult kõigile puust ja punaseks selgeks.\nTänapäeva noored on realistid, usuvad kõigest vaid seda, mida saavad näha või katsuda. Oleks rumalus hakata neile peale suruma isikut, keda nad ei suuda füüsiliselt näha ega katsuda.\nSuurema osa noorte jaoks on jumal müüt. Ta on muinasjutt, nagu jõuluvana, kes jõululaupäeval põhjapõtradega üle maa lendab ja lastele kingitusi viib. Ta on kujuteldav sõber, keda tegelikult olemas ei ole. Ta on noortele võõras ja nende silmis pole teda olemas seni, kuni teda nähtud pole. Nüüd viimaks on see välja öeldud.\nTõsi on see, et noored olid kunagi kergemini mõjutatavad. Praegu nad seda ei ole. Väga raske on noort ümber veenda. Kui tänapäeva noor on endale juba pähe võtnud, et tema usuga kokku puutuda ei taha, siis pole mitte kellelgi õigust sinna vahele surkima minna, usku peale suruma hakata. Olen veendunud, et paljudki vanemad oleksid sellise asja vastu. See oleks inimõiguste rikkumine.\nÕigused. Me nõuame endale õigusi. Missuguseid? Et meid koheldaks nagu võrdseid. On loogiline, et kui me oleme alaealised, on meile keelatud alkohoolsed joogid ja tubakatooted. Sellega peavad kõik noored leppima.\nMe oleme samamoodi inimesed nagu keskealised või vanemadki. Õiguste nõudmine algab üldjuhul koolis, kus õpetajad kohtlevad õpilasi kui oma alluvaid. Ametikoolis ja õhtukoolis sellist asja ei ole. Miks? Sest ametikooli ja õhtukooli õpetajad võtavad õpilasi kui omavanuseid.\nLisatud: 06.06.2008 / 11:38\nVäga asjalikult ja hoogsalt kirjutatud. Põhimõtteliselt autoriga nõus, aga mitte kõigis asjus. Need hukkaläinud, keda ka siinpool korduvalt mainitakse (kuigi nende olemasolu eitades), on tegelikult kordades vähem, kui tublisid lapsi, need rikutud paistavad lihtsalt rohkem silma. Halvad asjad kerkivad ise pinnale, heade uudiste leidmiseks ja levitamiseks on aga vaja vaeva näha. Võiks pigem ignoreerida halbade “kangelastegusid” ja pigem tunnustada tublisid.\nLõpus see usupõhimõtete ründamine ja eitamine on aga liiga karm, lausa agressiivne, mis on tegelikult sellles vanuses mässajate ja eneseotsijate “rida” olnud kümneid aastaid ja ka enne suuri maailmasõdu. Vastulöögina mainiksin pigem seda, et tänapäeva teismeline usub oma asju – ja mida? Meedias toimuvat nimelt, mis enamjuhul on tegelikust elust väga kaugel, ühekülgne ja moonutatud. Teleris nii oli, telekas nii näidati, netis nii kirjutati, teised kaa nii teevad, teised ka räägivad, et usk on paha, homoseksuaalsus normaalne, noorelt intiimsuhe norm, kanep OK, vesipiip ohutu jne. – mina pean ka saama ja mina kaa nii arvan – nii usuvad teismelised. Jõudu vanematele meediasurvele vastuseismisele ja lastele igasugu asjade selgitamisel (kuigi meedia võiks vanemaid selles suhtes rohkem aidata).


Näitleja Marje Metsur saadab sportlasest abikaasa viimsele teele: Kaupo hoolis, seda kohtame üha vähem – aatelised mehed kaovad! | Sport\n81aastaselt surnud Kaupo Metsur oli edukas kettaheitja, tubli õppejõud ja värvikas inimene\nNäitleja Marje Metsur saadab sportlasest abikaasa viimsele teele: Kaupo hoolis, seda kohtame üha vähem – aatelised mehed kaovad!\nDeivil Tserp, 20. september 2019 22:04\nKODUS: Kaupo Metsur oli alati rõõmsameelne, ta hoolis oma näitlejast abikaasast, teistest inimestest ning ka loomadest ja lilledest.Foto: SL Õhtuleht\n„Ta armastas lilli, loomi ja inimesi. Ta hoolis, seda kohtame üha vähem – aatelised mehed kaovad! Keegi ütles mulle: Marje, vaata taevasse, seal on nüüd üks hele täht, mille nimi on Kaupo. Isegi mehed on kõva häälega nutnud, kui nad teda meenutavad,“ räägib näitleja Marje Metsur oma tippsportlasest abikaasast, kes saadetakse pühapäeval viimsele teekonnale.\nKaupo Metsur säilitas alati sirge selja. Isegi siis, kui ta koges sporditeel ebaõiglust ja kui suhkruhaigus tema keha julmalt laastas. „Kaupo ei andnud kunagi alla, tal oli tohutu elujanu,“ rõhutab lesk.\nKergejõustikutreener Urmas Randma lisab: „Kohtusime vana sõbraga ka tema viimasel haiglaperioodil tihti. Kaupo tahtis külakostiks lugemist, jõudis vana hea kamraadi Martin Kutmani elulooraamatugi läbi lugeda. Veel juunikuus särasid mehe silmad täies hiilguses, minu üllatuseks tegi ta igal täistunnil jõuharjutusi. Ikka selleks, et veel kaua vastu pidada. Seekord sellest kahjuks ei piisanud.“


«278 on täiesti juhuslik number, kui mitte arvestada, et aastal 278 jäi 1700 aastat minu astumiseni Tartu ülikooli.» Atlasesse 278 objekti valinud Mart Laar kinnitab, et number ei oma Eesti ajaloos mingit sümboolset tähendust\n"Mina soovitaksin loomulikult kõik kohad läbi rännata või siis keskenduda kas kultuurile, sõjaajaloole või millelegi kolmandale," ütleb Regio atlase jaoks Eesti iseseisvuse sünniga seotud 278 olulist paika välja valinud ajaloolane Mart Laar. Kuna parimagi tahtmise korral kõikjale ei jõua, tõi ta Õhtulehe palvel neist välja kaheksa kohta, kus võiks sel suvel kindlasti käia. Ühte neist satuvad laulupeolised sel nädalavahetusel juba nii või teisiti.\n"Need objektid, vähemalt osalt, valisin välja seetõttu, et nad on mind kuidagi puudutanud. Näiteks paikneb Paju lahinguväli samadel väljadel, kus Vabadussõja järel oli vanavanaisa talukoht.\nMaareformi tänukivi Palmse talumeestelt on aga mulle lapsest saati tuttav," ei salga lugupeetud poliitik Laar, et nii mõnegi kohaga kaheksast on tal ka isiklikult emotsionaalsed mälestused.


Riverdale'i Madchen Amick Sabrina jahutavatest seiklustest - Riverdale\nRiverdale Madchen Amick Shares Pic From Chilling Adventures Sabrina\nRiverdale - 'Viiekümne seitsmes peatükk: apokalüpto' - pildi number: RVD322b_0202.jpg - pildil: Madchen Amick Alice Cooperi rollis - Foto: Shane Harvey / The CW - Ã? Â © 2019 The CW Network, LLC . Kõik õigused kaitstud.\nStranger Things 3: Kuidas (SPOILER) veel elus on? 13 põhjust, miks 3. hooaeg võib tulla 2019. aasta oktoobris\nRiverdale’i Madchen Amick postitas Instagrami pildi Sabrina jahutavate seikluste komplektist. Amick on hooaja neljanda osa režissöör.\nLootes näha Alice Cooperit, keda mängib Madchen Amick, Riverdale Netflixis Sabrina jahutavad seiklused? Seda peate veidi kauem ootama Sabrina-Riverdale'i jahutavad seiklused crossover.\nAmick jagas Instagramis pilti komplektist Sabrina jahutavad seiklused 3. osa ja käivitasid hulga spekulatsioone ristmiku kohta, mida kõik tahavad juhtuda.\nNagu selgub, ei mängi Amick selles rolli Sabrina jahutavad seiklused 3. osa, kuid ta on oma pealkirja järgi uue hooaja neljanda osa varirežissöör.\nJagasime allpool Amicki Instagrami postitust.\nTrendid:7 suurt küsimust Riverdale 4. hooaja jaoks\nMõlemad põhinevad Archie Comicsil, Riverdale ja Sabrina jahutavad seiklused on igas sarjas lava taga palju jagatud inimesi. Roberto Aguirre-Sacasa on mõlema saate näitleja ning mõlemad saated on filmitud Vancouveris ja Briti Columbias.\nSee on Amicki jaoks väga lahe olla Sabrina jahutavad seiklused . Ta mängib filmis ühte parimat tegelast Riverdale ja ma tõesti loodan, et ta mingil hetkel hargneb ja juhib mõlema saate episoodi.\nTrendid:Riverdale 4. hooaja väljalasketeave\nFännid on lootnud mõlema saate ristmikepisoodi, mis asuvad vaid mõne miili kaugusel väljamõeldud linnades Riverdale'is ja Greendale'is. Olen kindlasti üks neist fännidest, kes seda crossoverit ootab. Mulle meeldiks näha, kui Jughead ja Betty suunduksid Greendale'i kuriteo lahendamiseks ning kohtuksid Ambrose ja Sabrinaga. See peaks olema lihtsalt lühike stseen ja see ei peaks hõlmama ka maagiat.\nEnamik, kes ei taha, et see juhtuks, kardab, et see tooks üleloomuliku jõe Riverdale'i, mis muudab drastiliselt parimat ja dramaatilisemat teismeliste draama vibe praegu. On võimalus, et nad saaksid seda teha ilma sarja muutmata, kui nad seda sooviksid. Vaatame, kas see juhtub ka tulevikus.\nSabrina jahutavad seiklused tuleb sel sügisel tagasi 3. osa jaoks. Uuel hooajal näevad Sabrina ja tema koos. proovige päästa Sabrina uut poiss-sõpra Nick Scratchi.\nRiverdale naaseb ka sel sügisel 4. hooajaga. Uued episoodid lisatakse Netflixile (väljaspool USA-d) alati järgmisel päeval pärast nende CW eetrisse jõudmist. Tuleb hull hooaeg!\nJärgmine:CAOS ja parimad Netflixi saated tulevad hiljem sel aastal\nkas südamaad filmitakse ikka veel\nmillal loitsumine välja tuleb\nfilmide eemaldamine Netflixist jätka vaatamist\nkui tõsi on sõjakoerad\nkas ozarkil on teine hooaeg


Narva Eesti Gümnaasium – Vikipeedia\n(Ümber suunatud leheküljelt Narva 2. Keskkool)\nKraavi tänav 1\nNarva Eesti Gümnaasium (NEG) on gümnaasium Narva Kalevi linnaosas aadressil Kraavi 1. Kooli õppekeel on eesti keel. Alates 1. septembrist 2021 sai koolist riigigümnaasium.\nEnne teist maailmasõda oli samas kohas Narva Tütarlaste Gümnaasium.\nNarva Eesti Gümnaasium alustas tööd 16. oktoobril 1944 kolme õpilasega. Aastatel 1948–1951 toimus õppetöö Sepa tänaval.\n1 Narva 2. Keskkool\n2 Narva Eesti Keskkool\nNarva 2. Keskkool[muuda | muuda lähteteksti]\nAastatel 1951–1960 asus kool aadressil Vabaduse tänav 20 ja kandis nime Narva 2. Keskkool.\n1960. aastal ehitati praeguse koolihoone I korpus (nn vana korpus) ja kuni 1962. aastani õpiti ka Vabaduse tänava majas.\n1962. aastal ehitati juurde neljakorruseline uus korpus. Samal aastal alustas tööd kooli venekeelne osakond, kus õppis umbes 500 õpilast (see tegutses 1970. aastani ja kolis seejärel Narva Keskkooli nr 10 uude hoonesse).\n1968. aastal sai kool Eesti Töörahva Kommuuni nime.\nNarva Eesti Keskkool[muuda | muuda lähteteksti]\n11. septembril 1992 nimetati kool ümber Narva Eesti Keskkooliks ja 12. aprillil 1994 Narva Eesti Gümnaasiumiks.\nVastavalt Narva haridussüsteemi arengukavale aastaks 2023 peab kinnistul aadressil Kraavi 1 olema põhikool, riigigümnaasium ja lasteaed. Nende rajamiseks kuulutati 30. juunil 2020 välja arhitektuurikonkurss auhinnafondiga 27 500 eurot.\n2021. aastal allkirjastasid Eesti haridus- ja teadusminister Liina Kersna ja Narva linnapea Katri Raik Narva Eesti Gümnaasiumi riigile üleandmise lepingu ning alatest 1. septembrist 2021 on kooli pidaja Haridus- ja Teadusministeerium. Järgnevalt saab Narvas olema hariduslinnak, mis loob võimaluse õppida eesti keeles alatest lasteaiast kuni gümnaasiumi lõpuni.\nLuise-Marie Kulbas (03.07.1944 – 12.04.2022)\n↑ Narva eesti gümnaasium alustas õppeaastat riigikoolina ERR 01.09.2021 (vaadatud 02.09.2021)\n↑ 2,0 2,1 2,2 2,3 Kooli ajalugu\n↑ Narva Eesti Gumnaasium\n↑ Для строительства второй госгимназии в Нарве объявлен архитектурный конкурс ERR.ee 30.06.2020 (vaadatud 01.07.2020)\n↑ Narva Eesti Gümnaasium on uuest õppeaastast riigikool, www.postimees.ee, 17. mai 2021\nVälialingid[muuda | muuda lähteteksti]\nRein Sikk, Narva eestlased said kingiks kooli, epl.delfi.ee, 30.12.1996\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Narva_Eesti_Gümnaasium&oldid=6082804"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 21:47, 12. aprill 2022.


Vabrik nr 185 - Tööandjate Keskliit\nVabrik nr 185\nKutsume ärikohtingule Tööinspektsiooni peadirektor Maret Maripuuga\n4. detsembril kell 10 kutsume tööandjaid taas hommikusele ärikohtingule. Külalisesinejaks on seekord Tööinspektsiooni peadirektor Maret Maripuu, kes räägib töökeskkonnast Tööinspektsiooni pilgu läbi.\nGalerii Praktik Cum Laude auhinnatseremoonialt\n7. novembril toimunud Praktik Cum Laude auhinnatseremoonial olid kohal parimateks praktikantideks pürgijad, nende koolipoolsed juhendajad, töökohapoolsed juhendajad ja Eesti Tööandjate Keskliidu head partnerid. Jagame teiega galeriid auhnnatseremoonialt.\nGalerii seminarilt: “Vähekasutatud võimalusi tööandjate leidmisel”\nJaapani ettevõtjate organisatsiooni Keidanreni külaskäik Eestisse\nEuroopa tööandjate katusorganisatsioon BusinessEurope ja selle liikmed pakuvad välja prioriteedid Euroopa Liidu uueks poliitiliseks perioodiks aastatel 2019-2024. Heaolu, inimesed ja planeet – need on eduka liidu kolm sammast, mis peaksid olema inspiratsiooniks edaspidiste poliitiliste otsuste tegemisel.\nMillised on Euroopa Fondi juhatuse vaated töösuhetele Euroopas?\n7-8. novembril toimus traditsiooniline Euroopa Elu- ja Töötingimuste fondi juhatuse kokkusaamine Dublinis, kus Eesti Tööandjate Keskliitu esindas seekord professor Raul Eamets Tartu Ülikoolist. Eesti oli seekord esindatud kahe osapoolega Ametiühinguid esindas Peep Peterson ja Raul Eamets osales ettevõtjate töögrupi töös.\nBusinesseurope’i majandusväljavaade aastaks 2020\nKommenteerisime Businesseurope’I majandusväljavaadet aastaks 2020. Prognoosime, et 2020 panustab majanduskasvu enim kiirest palgakasvust soodustatud eratarbimine ja investeeringud tehnoloogiasse. Suurima riskina näeme geopoliitilisi pingeid, mis võivad ka Eesti ettevõtete ekspordinõudlust ja investeerimisvalmidust vähendada.\nLoe majandusprognoosi siit\nJustiitsministeerium saatis meile arvamuse avaldamiseks äriseadustiku, tõestamisseaduse ja notari tasu seaduse muutmise seaduse eelnõu. Peame eelnõus sisalduvaid seadusemuudatusi vajalikeks, et lihtsustada osaühingu osade õiguskäivet, kaotades osa võõrandamise tehingutega seotud ebavajalikud piirangud ningvorminõuded.\nTäname ekspertide töörühma tehtud töö eest ühinguõiguse revisjoni muudatustega seoses. Leiame, et sunddividendide kehtestamisel ei pruugi loodetud positiivset efekti olla. Esiteks piiraks sunddividendide kehtestamine ettevõtete laienemist, sest ettevõtetel jääks vähem raha reinvesteerida.\nVälismaalaste seaduse väljatöötamise kavatsuse seisukoht\nEesti Tööandjate Keskliit toetab välismaalaste seaduse ja teiste seaduse muutmise seaduse eelnõu väljatöötamise kavatsuse eesmärki. Leiame, et nimetatud seaduse etapi muudatusi tuleks käsitleda kiireloomulistena erinevalt menetluses olevatest teistest välismaalaste seaduse muutmise eelnõudest.\nEstonian Business Chool ootab kõiki juhte osalema “GLOBE 2020” rahvusvahelises uuringus. Palume Teil anda oma panus Eesti juhtimiskultuuri ja valitsevate juhtimisstiilide kaardistamiseks.\nEesti Personalijuhtimise Ühing PARE ja Eesti Ettevõtluskõrgkool Mainor korraldavad Eesti esimest personalijuhtimise häkatoni, kus viiakse kokku ettevõtted, personalijuhtimise eksperdid ja tudengid, et leida inimeste juhtimises uuenduslikke lahendusi ja tõsta ettevõtete juhtimiskvaliteeti.\nEesti Personalijuhtimise Ühingu PARE sünnipäeval anti üle tunnustus „Mõjukaim personalijuht 2019“. Mõjukaimaks personalijuhiks 2019 kuulutati Kaija Teemägi (Elisa Eesti AS). Tiitliga tunnustab PARE valdkonna väljapaistvamaid tegijaid, et väärtustada personalijuhtimise rolli organisatsioonide strateegilises juhtimises.


5 sammu, et broneerida odava lendu - 🛳 - Travel To You | Väljaanne: 2020\nLennupiletite broneerimine võib olla üks kõige stressilisemaid osi reisi kohta! Lennupiletite hind on kallis ja hinnaerinevusega me sageli muretseme, et kui me praegu ostame, võivad hinnad langeda ja me oleksime selle eest, kes maksis lennult kõige rohkem raha. "Võib-olla, kui ma ootan veidi kauem, hinnad langevad," ütleme me ise.\nOlen harjunud tundi tundides otsima õiget hinda. Ma otsisin mitu veebisaiti, arvan veel ennast ja muretsege, mis juhtub siis, kui hinnad langevad. Ma jätaksin ostmisele, oodates selle täiusliku hetke. See oli nagu turu katsetamine - see lihtsalt ei tööta. 99 korda 100st, kaotate. Austinin hiljutisel reisil oli American Airlinesi ühesuunaline pilet 206 USD. Järgmisel päeval oli see 149 USD ja parem tee. Kui ma mõni tund hiljem kontrollisin, oli see tagasi 206 dollarini.\nTe ei saa ennustada hindu. Parim päev broneerida on tavaliselt täna.\nEelmisel aastal käisin ma külastama inimesi Google'i piletites ja lõunasöögi ajal nad rääkisid mulle sellest, et nad on teinud tuhandeid lende. Nad leidsid, et keskmine hinnalangus on umbes $ 50 USD. See tähendab, et kui ootate, siis tõenäoliselt säästate umbes 50 USA dollarit, kuid see võib olla kinni hinnaga, mis on sadade suurem. (See ei hõlma müügi- ja vigahindu.)\nKuna keegi, kes ei lähe päevas ilma lennupiletite otsimise kogu maailma piirkondadesse, võin teile öelda, et te ei saa ennast teisejärguliselt arvata. Kui olete rahul oma makstava hinnaga, peate selle aktsepteerima ja liikuma edasi, isegi kui lennupiletite hind langeb.\nVarem olen selgitanud, kuidas leida odavat lendu - teooria ja strateegia, mida kasutada, kui otsite lendu. Tänaseks tahaksin teile näidata, kuidas seda praktikas rakendada ja kuidas teid piletite broneerimise kaudu juhtida.\nSelle artikli jaoks otsin sinna 8-10 päeva lennult Sydneyst Hongkongi või NYCist Ateenasse märtsis. (Märge: Hinnad peegeldavad otsingu toimumist 11/11/15.)\nEsiteks vaatan ma selliseid veebisaite nagu Holiday Pirates või Flight Deal, et näha, kas müügipiletite müük toimub. Mõnikord on neid, enamasti ei ole.\nPärast seda alustan ITA Matrixiga, mis on hämmastav tööriist, mis võimaldab keerulisi otsinguid ja mida iga teadaolev lendur kasutab. Kuigi see otsib ainult suuri lennuettevõtteid (seal ei ole ühtegi eelarvevahendajat), on see kalendrivalik, nii et kuu jooksul oleksid hinnad näha ja hinnad tõuseksid kindlalt.\nOdavaim lend Hongkongi on Taiwani kaudu Taiwani kaudu 10 päeva jooksul Hiina lennuettevõtjatele 507 USD, kuid edasised uuringud näitasid Qantasi otselennu eest 524 USD. Odavaim lend Ateenasse oli Türgi kaudu Istanbuli kaudu 698 dollarit 10 päeva jooksul (otselende ei ole).\nJärgmisena käin Skyscanneril ja Momondos, et võrrelda hindu ja vaadata, kas mul on vaja mõnda eelarverubriigist lendavat marsruuti.\nSydney Hong Kongisse Skyscanneris:\nSydney Hongkongisse Momondos:\nMõlemad otsingusaitid tõid kaasa lennufirma Scoot palju odavama lendu. Samuti märkate, et Momondo tõi välja sama lennule odavama SYD-HKG pileti. See on veel üks põhjus, et kontrollida mitut broneeringu saiti. Te võite leida odavama hinnaga sama lend mujale!\nNYC Ateenas Skyscanneris:\nNYC Ateenas Momondosse:\nLennukiga NYC lendasid nii Skyscanner kui ka Momondo Türgi Airwaysi lendu, kuigi Momondo hind oli odavam hinnaga 657 USD.\nJärgnevalt külastage Google'i pileteid, et otsida piirkondlikke hindu. Näiteks kui ma sõidan Ateenasse, näen ma, millised lendud lähedalasuvatele lennujaamadele võivad olla odavamad. Pariisiga lennata võib odavam ja võtta Ateenasse lennufirma. Kuigi te saate kahe erineva lennuettevõtte pileti broneerida, võite mõnikord säästa sadu dollareid. Olen broneerinud lendu Dublini ja lendas siis Ryanairi Pariisi, säästes mulle 200 USD, mitte otselendu.\nSydney-Hongkongi liinil ei ole palju alternatiivseid lennujaamu, nii et 340 USD suurune raha lennufirma Scoot on odavam variant, mida me leiame.\nKuid NYC-st Ateenasse on meil palju võimalusi, kuna Euroopas on palju lennujaamu ja eelarvekandjaid. (Pro otsa: Kui te ei ole junkie nagu mina ja teate, millised lennufirmad lendavad, külastage lennujaama veebisaiti, et saada lennuettevõtjate nimekiri.)\nVaadates Google'i lende, on odavaim lend $ 725 USD kahe peatusega, mis on hullem kui Momondo tagasi! Kuid kahe päeva pärast lahkumisel ja tagasipöördumisel (olen paindlik) avaneb Kiievi kaudu 605-dollariline lend:\nSee on suur edasiminek. Järgmisena vähendan ma ja vaata piirkonnast. Ma näen, et 6. kohale jättes on Stockholmis lend 416 USD ja seejärel Ateenas veel 168 USD. Kuigi see säästab 21 USD dollarit, kui teete sisserände, uue lennuettevõtja kontrollimise, võimalikud viivitused ja teie aja, ei ole seda väärt. See ei anna midagi odavamat ilma väga pikkade kastmeteta. Ma ei usu, et säästmine $ 21 USD väärtuses on lennujaamas veel 20 tundi. Kuigi ma kasutasin seda meetodit varasemate säästude tegemiseks, ei ole sel juhul kaks eraldi lendu broneerimine seda väärt, nii et ma liiguksin edasi.\nPärast nende kolme veebisaidi uurimist, võib Vaata Kajaki või Orbitzit kui kaitset. Mõne kuupäeva sisenemine ei lähe kauaks ja kui nende tagastatud hinnad on sarnased varem, siis sulgeb brauser välja ja liigub edasi.\nJärgmisena külastage lennufirmade veebisaite, et näha, kas leitakse odavamaid tehinguid. Et julgustada tarbijaid broneerima otse nendega, on lennuettevõtjatel sageli nende veebisaidil loetletud odavamad hinnad. Scooti jaoks ei olnud hind odavam. Ukraina International Airlinesiga tõusis hind tunduvalt odavamalt:\nVõib küsida, miks ma ei läinud lihtsalt otse lennufirma juurde. Kuna lennuettevõtjatel pole alati odavamat lendu. Sel juhul tegid nad, kuid Laosas just broneeritud lendu oli Laos Airlinesi veebisaiti 50 USD rohkem kui Momondo tagasi!


Kaitseministeerium kutsub ettevõtjaid arendama uusi tooteid » ITL\nKaitseministeerium kutsub ettevõtjaid arendama uusi tooteid\nEesti ettevõtetel on Kaitseministeeriumilt võimalik taotleda tootearendustoetust kuni 200 000 eurot projekti kohta, taotluste esitamise täheaeg 31. jaanuar 2021.\nKaitseministeerium eraldab kaitsetööstuse arendusprojektide konkursiga üle poole miljoni eurot uuenduslike ja kõrge ekspordipotentsiaaliga toodete välja töötamiseks.\n2021. a. arendusprojektide konkursi teema on vaba, ent eeskätt on oodatud konkureerima nutikad uuslahendused, mis puudutavad näiteks tehisintellekti rakendusi, krüptograafiat, andmeanalüüsi ja automatiseerimist, droonitõrjevõimete arendamist ning 5G tehnoloogia rakendusi.\nKaitseministeeriumi kaitsetööstuse valdkonna juhi Eneli Saabase sõnul on konkursi eesmärk aidata kaasa tugeva, kõrget lisandväärtust pakkuva ja ekspordivõimelise Eesti kaitsetööstuse arengule.\n„Arendusprojektide programmist on välja kasvanud paljud tänased Eesti kaitsetööstuse edulood ja uued ettevõtted, mis riigi toel on pelgast ideest jõudnud ka reaalsete eksporditehinguteni, kasvatades nii kodumaist kaitsetööstust kui panustades majandusse,“ ütles Saabas.\nSaabas märkis, et konkursi erilisus peitub võimaluses toodet arendada ja testida koostöös Kaitseväega, sealhulgas Kaitseväe Akadeemiaga.\n„Kaitseväe sõjaline ekspertiis ja teadmised annavad tootearendusel ettevõttele vajalikku tagasisidet ja suurema kindluse, et toode vastab võimalike lõppkasutajate vajadustele ja on rakendatav kaitsevaldkonnas,“ ütles Saabas.\nKonkursi eelarve on kuni 600 000 eurot. Kaitseministeeriumi toetus ühele arendusprojektile võib olla 25–45 protsenti kogumaksumusest, sõltuvalt taotleva ettevõtte suurusest.\nKonkurss toimub kaheksandat aastat järjest. Kokku on kaitseministeerium varasematel aastatel eraldanud silmapaistvate kaitsetööstusprojektide arendamiseks 2,35 miljonit eurot.\nTaotlus tuleb esitada hiljemalt 31. jaanuariks 2021.\nInfo konkursi kohta.


Saated nagu Simpsonid | 14 Peab nägema sarnaseid telesarju - Loendid\n14 saadet nagu „Simpsonid”, mida peate vaatama\nAlates 'The Simpsonite' saabumisest on inimeste ettekujutus animašõudest igaveseks muutunud ja seda heas mõttes. Simpsonid näitasid, kuidas animeeritud saated võivad olla päevakajalised, tõsiselt teemakäsitluses ja igati mitmekesised. Saade suutis ka inimeste haritud tundlikkust pahaks panna. Nii et kui otsite sarnaseid seriaale, mis sarnanevad ‘Simpsonitega’, siis siin on meie soovitused. Enamiku neist telesaadetest nagu ‘The Simpsons’ leiate Netflixist, Amazon Prime Video'st või Hulust.\n14. Suur suu (2017-)\n„Suur suu” ja „Simpsonid” on mitmes mõttes üsna erinevad, kuid neil on ka sarnasusi, eriti huumori esituses. Saates on kroonika noorukiea äärel oleva noore lapse elu. Nad on tavaliselt segaduses, häbelikud ja kiimas. Saates pole mitte ainult antropomorfiseeritud suguelundeid ja personifitseeritud hormoonmonstrumeid, vaid ka ülitugev huumor on liialdatud stsenaariumitega venitatud piirini. Pealtnäha võib see tunduda veel ühe lolli lõbuna, kuid saade lahendab ka teismeliste ebakindlust ja moraalipiire. Seeria debüteeris edukalt 2017. aastal ja teine seeria 2018. aastal suurendas ante ainult häbivõluri kaasamisega.\n13. Seinfeld (1989–98)\nPealtnäha ei jaga ‘Seinfeld’ ja ‘The Simpsons’ üldse palju sarnasusi. Lisaks komöödiasaadetele ja omamoodi klassikale, andsid mõlemad saated meile komöödia. ‘Seinfeld’ on lugu Jerry Seinfeldist, kes mängib saates ennast New Yorgi eelseisva stand-up koomikuna. Tal on oma sõbrad, sõbrad, kes on pehmelt öeldes omamoodi ja värvikad. Nagu ka „Simpsonid“, on ka „Seinfeldis“ palju sotsiaalseid ja aktuaalseid kommentaare erinevatele igapäevastele probleemidele, mis ümbritsevad enamasti linna, kus nad elavad.\n‘Archer’ on täiskasvanute animeeritud saade, mis keskendub spioonide elule. Vaatajad tunnetavad saates maiste sündmuste ja organisatsioonide paroodia tugevat alavoolu. Kaheksa mittetoimivat spiooni on sunnitud tegema koostööd väljamõeldud luureagentuuris Rahvusvaheline Salajane Luureteenistus (ISIS). Saate juht, Sterling Archer on ebameeldiv naistemees, kelle emotsionaalselt ükskõikne ema Malory Archer asutuse juhina tegutses. Nendega töötab ka Sterling Archeri armusuhe ja ka tema lapse ema. Agentuuril on kontrastsed ja imelikud tegelased ning see keskendub pigem spioonide suhtele kui grupi suhetele.\n11. Daria (1997-2002)\nSaade ‘Daria’ on spin-off teisele suurepärasele animafilmile ‘Beavis and Butt-Head’, kus Daria esines sageli. ‘Daria’ keskendub teismelise Daria elule. Ameerika fiktsioonilinnas Lawndale'is aset leidnud saade sundib Daria kogemuste kaudu paljusid keskkooli traditsioone ja aspekte. Daria ja tema parim sõber Jane Lane läbivad mitmesuguseid emotsionaalseid arenguid, kui nad jälgivad ümbritsevat väikest äärelinna linna. Peaosatäitjate vitrioolne huumor muu hulgas äärelinna olemasolust on üsna tugev. See toimib terava kommentaarina tüüpiliselt suletud Ameerika ühiskonnas, samal ajal kui kaks teismelist läbivad keerulisi emotsionaalseid muutusi.\n10. Rick ja Morty (2013-)\n‘Rick ja Morty’ on saade, mis on viimastel aastatel esile kerkinud. Pärast esimestel aastatel ülekaaluka tähelepanu juhtimist pälvis saade viimasel ajal palju rohkem fännide tähelepanu ja tunnustust ning seda õigustatult. Keskmes on meil ebatraditsioonilise eluga hull teadlane Rick Sanchez ja tema uje lapselaps Morty Smith. Rick elab Smithi perekonnas, kuhu kuuluvad Morty vanemad Jerry ja Beth Smith ning tema õde Summer. Rick avaldab ennekuulmatuid teaduslikke ettevõtmisi, mis painutavad aega, ruumi ja tegelikkust. Suurema osa ajast on Morty tema ettevõte, kuid ta võtab kogu kogu pere ette ka multiversumi teekonna. Saates on Ricki tegelaskuju kaudu palju ebatraditsioonilisi ruume, tõsiseid kommentaare ja alternatiivset eluviisi.\n9. Mäe kuningas (1997–2010)\n‘Mäe kuningas’ on sitcom, mis keskendub Hilli perekonna ümber Texases Arlenis. Saates õhkub peamiselt igapäevastest argistest asjadest huumorit. Meil on perekond Hill, Hank Hill, Peggy Hill ja nende poeg Bobby Hill. Samuti toob see esile vennad, õetütred, emad ja naabrid. ‘Mäe kuningas’ on oma maapealse reaalsuse kaudu jälje teinud. See on elusaate viilu vormis ja tuletab huumori tavalistest asjadest, tegeledes samas realismiga tundlikumalt.\n8. Perepoiss (1998-)\n‘Family Guy’ on teleajaloo üks pikimaid saateid. Griffinite keskel asuv saade asub Rhode Islandil ilukirjanduslikus Quahogis. Griffinite perekond koosneb Peterist ja Loisist koos nende laste Chris, Meg ja Stewie. Neil on ka antropomorfne lemmikloom Brian. Peter on töökas lihtne keskklassi tüüp ja Lois on kodune ema. Chris on põhimõtteliselt tema isa teismelise versioon, Megit kiusatakse sageli ja kena tüdrukut ning Stewie on veider ja mitmetähenduslik täiskasvanud kombekas poeg, kellel on kaabakas õhk. Brian on sarkastiliselt rafineeritud kõneleja, kellel on tugev Briti aktsent. Saates esitatakse palju aktuaalseid teemasid ja käsitletakse neid rohke huumoriga.\n7. Bojack Horseman (2014-)\nViimastel aastatel on ‘Bojack Ratsanik’ järjest paremate järgnevate hooaegade tõttu palju veojõudu kogunud. Saade on põhimõtteliselt hümn tänapäeva hukule määratud põlvkonnale. Bojacki maailm on täis antropomorfseid loomi, kes elavad ja räägivad inimkeelt koos inimestega. Bojacki tegelaskuju kaudu heidab saade valgust showbizi tumedamatele külgedele ja inimkonna sisemistele viletsustele üldiselt. Bojack on nartsissistlik, tugeva arvamusega, ropu suuga purjus, nihilistliku ellusuhtumisega. Ta on teletäht parimat ajast möödas ja kannatab eksistentsiaalse kriisi all. Tema ümber olevad tegelased toimivad fooliumina ja Bojacki olemuse muutuste katalüsaatoritena. Saade on täis realismi ja satiiri tooni showbizi pealiskaudsuse jaoks.\n‘Gravity Falls’ jälgib kahe teismelise teekonda, kui nad veedavad Gravity Fallsis suvepuhkuse ajal aega oma suure onuga. Dipper Pines ja tema kaksikõde Marbel pannakse oma ‘Grunkle’ Staniga aega veetma. Stan omab väljamõeldud linnas Gravity Falls turismilõksu nimega Mystery Shack. Asjad võtavad pöörde, kui Dipper leiab salapärase ajakirja, mis paljastab Gravity Fallsis toimuvaid imelikke asju. Hunniku kõrvaltegelastega hakkavad nad linna saladusi lahti harutama. See on täiuslik suvejutt, kus on nutikas ja sõltuvust tekitav narratiiv, milles on tunda „Twin Peaksi” vibreid.\n5. Seikluste aeg (2010–18)\n‘Seiklusaeg’ on animafilm, mis on suunatud peamiselt lastele. Kuid saate eeldus ja tegelaskujude areng on teinud sellest noorte täiskasvanute lemmikud. Saade keskendub inimese Inimese ja koera Jake'i seiklustele. Jake on Finni lapsendav vend, kellel on kuju muutmise võime. Finn on tuliselt moraalselt püstise loomuga poiss. Nad elavad post-apokalüptilises Ooo maal. Sarja sündmused leiavad aset pärast tuhat aastat kestnud hävitavat tuumasõda, mis laastas maailma. Loo edenedes kohtuvad Finn ja Jake mitme tegelasega, sealhulgas printsess Bubblegum, Vampiirikuninganna Marceline, Ice King ja BMO. Saade on veetlev ja õnnestub leida magus koht lapsemeelse lihtsuse ja täiskasvanute sisu vahel.\n4. Loomad (1993–1998)\nHauast tagasi toomine on klassikaline animafilm ‘Animaniacs’. Saade ei järgi iseenesest määratud vormingut. Enamik episoode järgneb kolmele lühikesele episoodile, kus Warneri õed-vennad toimivad sillana erinevate uute tegelaste ja segmentide vahel. Saates on palju vihjeid populaarsetele üritustele ja see võtab tohutult inspiratsiooni tolle aja populaarsetelt isiksustelt. Etendus sai laste ja täiskasvanute seas väga populaarseks. Hulu plaanib seeria taaskäivitada 2020. aastal vähemalt kahe hooajaga ja populaarsete tegelaste tagasitulek on kinnitatud.\n3. Bobi burgerid (2011-)\nSaade ‘Bob’s Burgers’ keskendub Belchersi perekonnale. Belcherid peavad väljamõeldud ookeani avenüül perekondlikku burgerirestorani. Pere koosneb vanematest Bob ja Linda ning lastest Tina, Gene ja Louise. Saade räägib meile loo sellest, kuidas Bobil õnnestub kasvavate vastaste keskel äri pinnal hoida. Nad elavad kahekorruselises korteris, mille alumine korrus toimib restoranina. Tal on naaberhooned, mis koosnevad kummalistest ja kohmetutest äriomanikest. Bobil on peakonkurent Jimmy, kellele kuulub ‘Jimmy Pesto Pizzeria’. Bobi restoran seisab ka paraja osa ebaõnne ees, kui ta võitleb pere kasvava nõudlusega.\n2. Lõuna park (1997-)\nEhkki ‘South Park’ on animeeritud saade, annavad väljalõigatud joonised sellele vaatamiskogemuse osas erilise puudutuse. Saade jälgib nelja lapse nimega Stan Marsh, Kyle Broflovski, Eric Cartman ja Kenny McCormick. Näib, et see asub näiliselt ilukirjanduslikus South Parki linnas, süveneb etendus satiiri ja parodeerib kogu aeg, säilitades samal ajal humoorika tooni, mis selle kuulsaks tegi. Stan on keskmine neljanda klassi õpilane ja Kyle on tema parim sõber. Kyle'i juudi päritolu on käsitletud palju satiiriga. Poisid kogevad linnas palju aktuaalseid, erakordseid ja üleloomulikke sündmusi, kuid nende jutustus on üllatavalt küps.\n‘Futurama’ opereerib eelduse kallal. Jagades saate loominguliste ja arendavate mõtete osas palju sarnasusi, jutustab ‘Futurama’ loo Philip J. Fryst, kes on pitsa kohaletooja poiss ja mitte keegi. Ta külmutab end kogemata alles selleks, et ärgata tulevikus tuhat aastat. Nähes suuri muutusi, otsustab ta oma elu paremaks muuta. Ta alustab tööd planeetidevahelises organisatsioonis nimega Planet Express Corporation toodete tarnimiseks kogu universumis. Ta kohtub paljude inimeste, tulnukate ja robotitega, kellel on tumedaid humanistlikke vigu. Saade on futuristlikus plaanis väga lõbus ja täis hädavajalikke inimlikke jooni.\nTõsielu kuritegevuse 2. hooaja 9. osa\nmida 6666 vaimselt tähendab\nüks meist valetab bronwyn ja nate


„See neetud sõda võtab ära meie parimad pojad!“ Okupandid tapsid kahekordse Ukraina poksimeistri\nPoksija Oleg Prudkõi andis elu kodumaa eest.\nKaspar Koort, 26. mai 2022 17:13\nJärjekordne Ukraina sportlane on andnud elu oma kodumaad kaitstes, kui pühapäeval hukkus venelaste rünnakus kahekordne Ukraina poksimeister Oleg Prudkõi.\n30aastane Prudkõi poksis poolprofessionaalina. Nii sai ta näiteks 2015. aastal osaleda World Series of Boxingu võistlusel, kuid samuti esindas ta oma riiki mitmetel Euroopa meistrivõistlustel.\nPrudkõi teenis Tšerkassõ politseijõudude eriüksuses ning oli kodumaa kaitsel olnud alates venelaste sissetungi algusest. Kuid pühapäeval hukkus ta koos kolme üksusekaaslasega idarindel Vene vägede rünnakus. Poksijast jäid maha abikaasa ja kaks tütart.\n„Meie poksijate perekonda on tabanud järjekordne tragöödia,“ kirjutatakse Tšerkassõ poksiliidu järelehüüdes. „Oleg Prudkõi, üks Tšerkassõ regiooni parimaid poksijaid, suri idas… Tšerkassõ poksijate pere avaldab tema perele ja sõpradele sügavaimat kaastunnet. Puhka rahus!“\nKaastundeavaldustega ühines ka Ukraina poksiliit: „Peame kurbusega teatama, et rahvusvaheline poksimeister, Ukraina tšempion Oleg Prudkõi hukkus Vene okupantidega peetud lahingus. Sügav kaastunne poksija perekonnale. Jääme sind igavesti mäletama, Oleg.“\nTšerkassõ poksiliidu president Serhi Tõštšenko lisas hiljem oma järelehüüdes: „Ma mäletan, kuidas su treener rääkis, kui kirglikult sa poksiga tegelesid ning kuidas sa sõitsid jalgrattal kümneid kilomeetreid, et minna trenni. Mäletan, kuidas elasime sulle kaasa Ukarina Otomanide võistlusel, kui Tšerkassõst tuli kohale bussitäis rahvast sind toetama ja sa võitsidki! Kõik mäletavad su vägevaid võitlusi. Sa olid esimene Tšerkassõ poksija, kes võitis kuldmedali 60kiloste meeste seas.\nKõiki sinu võite ja saavutusi on raske kokku lugeda. Sa olid väga püsiv ja tööd armastav sportlane, sa treenisid kõvasti. Sa oled väärikas eeskuju tulevastele põlvkondadele.\nSelliste uudistega on väga raske leppida. See neetud sõda võtab ära Ukraina parimad pojad! Igavene mälestus, puhka rahus, sõber! Kangelased ei sure!“\nSotsiaalmeediasse tehtud emotsionaalses postituses mälestas hukkunud abikaasat ka tema naine Mariana.\n„Sõda võtab alati ära parimad meie hulgast. Ma ei usu, ei usu, et sind ei ole enam. Ma ei kuule enam sinu lauseid: tere hommikust, kalllis! Mul on kõik hästi! Kuidas tüdrukutel läheb? Ja kõige tähtsam, mida sa mulle enam kunagi öelda ei saa: ma armastan sind!\nSa olid nagu särav päike, eeskuju meie lastele, kes jumaldasid sind ja alati küsisid, millal isa tuleb? Kuidas ma neile ütlen, et nad ei näe sind enam kunagi? Sa olid eeskuju oma sõpradele ja kolleegidele. Sa oled minu ingel. Ma armastan sind nii väga!“\nSõjas on oma elu andnud paljud endised ja praegused Ukraina sportlased. Sellesse kurba ritta kuuluvad näiteks laskja Ivan Bidnjak, kikkpoksi maailmameister Maksim Kagal, vabavõitleja Jegor Birkun, tõstja Atanas Ivanov, laskesuusataja Jevhen Malõšev, jalgpallur Vitali Sapõlo, maratonijooksja Sergei Pronevitš ja poksija Juri Vorona.\nJärjekordne Ukraina sportlane andis oma elu kodumaad kaitstes (7)\nSpordivaria 25. aprill 2022 16:05


Dobele lossivaremed | Latvia Travel\nAvaleht > Dobele lossivaremed\nLiivi ordu kivilinnus on vanim ehitis Dobeles ja riikliku tähtsusega kultuurimälestis. See ehitati Zemgale puukindluse asemele alates aastatel 1335–1359. Linnus oli asustatud kuni 1730. aastani. 2002. aastal alustati lossivaremete konserveerimist.\nZemgale linnus ja Liivi ordu lossivaremed asuvad Dobeles Bērze jõe paremal kaldal.\nDobele vanimate elanike semgalite asula oli siin juba 1000 aastat eKr. Muistse linna keskele oli ehitatud semgalite puitlinnus, milles asus üks muistsete semgalite administratiivkeskustest. Linnust on mitmeid kordi mainitud riimikroonikas, jutustades lahingutest, mis toimusid 13. sajandil kohalike elanike ja Saksa rüütlite vahel. Aastatel 1279–1289 pidas Dobele linnus vastu 6 vaenlase piiramisele. 1289. aastal lahkusid semgalid kordagi kaotamata lossist, põletades ise selle maha, ja läksid Rakti, Leetu.\nAastatel 1335–1347 ehitati Liivi ordu semgalite puitlinnuse asemele kivilinnus. Hiljem ehitati juurde kirik ja rajati park. 1562. aastani oli loss garnisonipealiku ja ühtlasi piirkondliku võimukandja komtuuri asukoht. Kuramaa ja Zemgale hertsogiriigi ajal haldasid lossi mitmed komandandid, viimane neist oli kapten Christoph Georg von Offenberg. Pärast 1729. aastat oli Liivi ordu ehitatud loss asustamata ning lõpuks tasapisi lagunes. 2002. aastal alustati Dobele lossivaremete konserveerimist.\nDobele piirkond, Tērvetes iela, Dobele, LV-3701\nAktiivne puhkus, Kunsti- ja käsitöökojad, Lastele\nKlassikalise muusika kontsert Dobele Sireliaias\nKeskaja päevad Jaunpilsis\nVentspilsi loss on ainus Kurzemes ehitatud loss, mis on säilinud tänapäevani. See on...


Vooremaa Tänuväärne algatus\nVooremaa maastiku muudavad omapäraseks kaunid järvesilmad ja jõed. Ajast, mil asulatel ei olnud veel korralikku kanalisatsiooni, on aga rohi veekogudes vohama hakanud, jõed enam eriti atraktiivsed välja ei näe.\nVooremaa tegijate hinnangul on Jõgeval asutatud Eesti Jõgede Taastamise Ühing igati vajalik organisatsioon, sest see tahab aidata kaasa Eesti veekogude hea seisundi hoidmisele ja parandamisele ning arendada koostööd Euroopa Jõgede Taastamise Keskuse ja teiste samu eesmärke taotlevate organisatsioonidega.\nJust Jõgeva Maaparandusbüroo on Eestis kõige rohkem tegelnud jõgede korrastamisega. Bürool on käsil Laeva jõe tervendamise projekt, varem tehti sarnaseid töid Amme ja Kullavere jõel. Jõgeva Maaparandusbüroo juhataja Ilmar Tupits oli ka jõgede korrastajaid koondava organisatsiooni moodustamise mõtte üks algatajaid.\nKui sügisel Puurmani vallas inimestega kohtusime, olid nad mures, et Pedja jõgi on kinni kasvanud ja ainus ujumiskoht on veel Puurmani tammi juures.\nRootsi ja Soome kogemus näitab, et kui kolm aastat järjest on veekogu põhja niidetud, siis viis-kuus aastat seal enam rohi ei kasva.\nNii et jõgede korrastamisest hoolivad inimesed ja asutused-organisatsioonid võiksid uue ühinguga liituda. Koos saab kindlasti veekogude seisundi parandamiseks rohkem ära teha.


Hüpnotisöör Ants Rootslane\nAvasta endas parim!\nHüpnotisöör Ants on Eesti tuntumaid ja nõutumaid psühhoterapeute, kes on läbi viinud üle 3000 teraapia ja aidanud inimestel üles leida jõu, avastamaks endas parim!\nLoe klientide lugusid Tasuta seanss\nIgaühel meist on mingid ebaterved käitumismustrid enda või teiste suhtes, millest saab jagu proffessionaali abiga, kui soov on. Ants andis mulle vajalikud juhtnöörid, kuidas muuta end paremaks inimeseks. Selleks, et teha väike teraapiatund iseendale, ei pea olema sügavas masenduses, vaid Ants aitab teha vajalikud ennetustööd, et fookus ja siht tulevikuks kindlalt paigas oleks. Ma olen nii tänulik sulle ja soovitan sind kõikidele, keda huvitab enda sisemise minaga tegeleda.\nEi oska veel kõiki sõnu ritta panna kirjeldamaks, mida teraapia andnud ning muutnud on, kuna protsess hakkas päris lennuga tööle ja huviga jälgin selle kulgemist. Teraapias kohal olles tundsin. et olen heades ja väga professionaalsetes kätes. Ants on samal ajal tundlik ja emaaptiline, kui ka konkreetne ja ideaalselt tempotundlik. Tegime ära väga suure töö väga kiiresti. Terapeudina on Ants väga praktiline, aga ei saa mainimata ja ruumis ka tajumata jätta müstilist energiat, mis temaga kaasas. Kui vaid kõik inimesed saaks selle tervenemise poolt puudutatud! Maksimumpunktid!\nMa ei suudaks olla tänulikum ja õnnelikum, sest Ants tõesti suutis mind aidata!\nMa poleks kunagi uskunud, et ma allun hüpnoosile ja et ma näen selliseid asju, nagu ma nägin. Ma olen päriselt vaimustuses! Seisin silmitsi asjadega, millest tahtsin vabaneda ja sain neist lahti. Sain muuta esivanemate loodud mustreid ja vabanesin asjadest, mida olen alateadvuses enda küljes hoidnud.\nMa olen sinust sellises vaimustuses ja seda on võimatu sõnadega edasi anda.... seda peab lihtsalt tundma.... võimas! Sa oled täiesti ainulaadne ja kordumatu inimene! Ma olen oma elus igasuguste inimestega kokku puutunud, aga kui ma sain Sind tundma ei suuda ma sellest hetkest saadik uskuda, et selline 23 aastane inimene on PÄRISELT olemas. Nii küps, teadlik ja tunnetuslik, ahhh... võimas. Ants, mul on Sinult nii palju õppida ja olen tohutult õnnelik selle üle, et mulle anti see võimalus. Tead, tegelikult ei saa Sa vist ise ka ei saa lõpuni aru oma “rikkusest” ja seda mis Sul inimestele anda on, aga kui Tartust koju sõidan saan iga kord aru, et mu elu ei ole enam kunagi endine, vaid veel kordades parem! Ja vaata kes Sulle seda räägib 41 aastane. Usu mind, et ka mina olen nii palju elus märkama, tunnetama ja tajuma õppinud, aga seda oluliselt pikema aja jooksul kui Sina! Sellises vanuses ei teadnud mina midagi taolist. Ma hoian pöialt ja palvetan kui tarvis, et Sul oleks elus kõik see, mis annab jõudu ja teeb õnnelikuks ning seeläbi teed õnnelikuks kõik need, kes Sinuga kokku on määratud saama!\n„Pöördusin Antsu poole erinevate muredega. Ants selgitas väga põhjalikult millest ja kust need mured on alguse saanud. Tekkis palju seoseid ja taipamisi. Lasin teha endale ka hüpnoosi ja see kogemus oli väga huvitav. Sain hüpnoosi ajal aru kõigest ja pildid silme ees jooksid nii nagu vaataks kinos filmi. Saime minu alateadvuses mitmeid mineviku olukordi ümber mängida ja hüpnoosiga oma tulevikku luua. Pärast sessiooni sain mitu huvitavat pakkumist, mis läks sessiooni ajal loodud tulevikupiltidega kokku. Julgen soojalt usaldada oma lugu Antsu kätesse.“\n„Pärast peremudeli konstellatsiooni läbi mängimist tundsin end kui uuestisündinu ja seda just sellepärast, et sain kõikide pereliikmete vahel läbi teha mõistmise ja andestamise stsenaariumid. Ääretult hea tunne on, kui hing on puhas ja võimeline vastu võtma uusi energiaid. Eriti kui seda saab teha sinu abiga, siis soovitan sind teistelegi 1000%! Mul on ülimalt hea meel, et tänu sellele, et jagasin seansil käimist oma sotsiaalmeedia kanalites, leidis tee sinuni veel u 17 inimest. Olen nii tänulik sulle, et nii suur hulk inimesi on peale minu veel võtnud ette meetmed, et oma vaimset tervist parandada. Oled võimas!”


Plastic showcard frames – Laimincom\nEsileht / Plastic showcard frames\nPlastikust raam informatsiooni kuvamiseks. Lai värvivalik. Sobib kasutamiseks tugijala ja hoidikuga. Saadaval ka sobiv kaitsekile. Mitmekülgne valik kombinatsioone, sealhulgas pikendavad (teleskoop) torud, erinevad alused, magnetid, klambrid ja ühendused.\nMitmeotstarbelised lahendused (5)\nSinu korv on tühiMine poodi


Astrofilosoofia – kuidas jõuda õnneni? | India astroloogia\nKui Veenus on nõrgestatud, ei tunne me end kunagi piisavalt hästi. Isegi, kui hoolitseme enda eest, ei tunneta me, et see tegevus oleks midagi “hingele”. Veenus on päikesesüsteemi kõige hellem planeet ja tema energia on kõige enam naudingut pakkuvam, mis mõjub hingele tervendavalt. Tõeline õnn on asjades, mida me ei koge iha või kire tagajärjel.\nKõikidel inimestel on olemas sisemine elujõud, prana, mis paneb südame pumpama ja soontes vere voolama. Prana on energia, mille elulisem näide oleme meie ise – me hingame. Kõik hingavad õhku ja on füsioloogiliselt konstrueeritud samamoodi. On hämmastav, et organismil on võime olla ärkvel, magada ja taas ärgata.\nIha ja kirg on samuti energiad. Iha ja kire tulemusel tõuseme ja “vallutame” ihaldatud objektid, naudime lühiajalist nektarit ja taastume. Iha ja kire tulemusena tekivad harjumused, mustrid ja sõltuvused. Iha ei tohi kontrollida ja juhtida meie elu, sest ihal on tavaks meile liiga teha, kui ületame mõistlikuse piirid.\nMe ei saavuta kunagi suuremat õnne, kui ei suuda eemalduda ja öelda “EI”. Olles aheldatud meelelistele naudingutele, ei saa meil kunagi isu täis. On keeruline mõista, kas tegevus on hea, halb või mis üldse toimub. Iha kujuneb normaalsuseks ja tavaks ning harjumusest kõrvale kalle on hälbeline. Kui see nii on, siis on kindel, et õnn, mille poole püüdled on madal ja mürgine.\n← Planeetide liikumised märtsikuus ja nende mõjud\tAstrofilosoofia – hirm →


Pikk valu liigestes - Valu liigestes | Reumatoloogia | Arsti nõuanded | Küsi nõu Eesti tipparstidelt! - tallinnasurfiklubi.ee\nLiigesekulumus on inimese kõige levinum liigesehaigus. Liigesevalu on tavaliselt seotud põletikuga ja seetõttu võib põletikuvastane lähenemine toitumises ja toidulisandite tarvitamises, aidata sümptomeid vähendada.\nEnamasti siis, kui liigesed valutavad või valu on ägenenud. Kurdetakse juba pikemaajalise painava valu, liigeste halva liikuvuse ja selle üle, et arstijärjekorrad on pikad.\nTavaliselt pole kasu ühest või kahest tabletist ega määrimisest vaid siis, kui vahel meelde tuleb. Vanus ja ülekoormus Liigesevalul võib olla eri põhjuseid, ent sagedasim on liigese kulumine — osteoartroos.\nArtroos avaldub pigem vanemas eas ja vanusega haigus süveneb.\nTähtis on füüsiline aktiivsus: liikumine, mis parandab vereringet organites ja jõuharjutused liigeseid toestavate lihaste tugevdamiseks. Vajadusel tuleks kasutada tugisidemeid kas liigese osaliseks või täielikuks fikseerimiseks.\nKa normaalne söömine ja head toidulisandid aitavad liigeste ja luude heaolule kaasa. Toidulisandid apteegist - Glükoosamiin.\nTabletid on toetavaks vahendiks selliste liigesevaevuste puhul nagu valu, jäikus ja ragisemine. Liigesekulumus on inimese kõige levinum liigesehaigus. Sagedamini esineb ja kõige enam vaevusi põhjustab suure liigese, nagu puusa- ja põlveliigese kulumine. Kuluvad ja moonduvad aga ka väiksemad liigesed.\nHarvem esineb vaevusi suurvarvaste tüviliigestes, sõrmede lülivaheliigestes ja lülisambaliigestes. Vanemas eas leitakse artroosi peaaegu kõigil inimestel. ASi Ortopeedia Arstid ortopeed Tauno Kalvet räägib, et liigeste kulumiseks on mitmeid põhjusi: geneetiline eelsoodumus, ainevahetusest tulenevad põhjused, erinevatest haigustest põhjustatud liigesepõletikud ning traumad.


Kuidas toituda nii, et ökoloogiline jalajälg oleks võimalikult väike - Tervis\n27. jaanuar 2020, 18:25\nTeadlased annavad nõu, kuidas toituda nii, et tekiks võimalikult vähe kasvuhoonegaase.\nTeadusuuringutes on selgunud, et väiksema ökoloogilise jalajälje jaoks tuleks jälgida ennekõike seda, mida süüakse, mitte vaid toidu päritolumaad.\nGlobaalne mure kliima soojenemise pärast on ajendanud inimesi üle vaatama oma toiduvalikuid ning üks peamine viis, kuidas toiduvalikutega keskkonda säästa, on taimse toidu osakaalu suurendamine. Näiteks tekitab kariloomade pidamine 14,5 protsenti kõigist kasvuhoonegaasidest. Samuti kulub kariloomade pidamisele tohutus koguses vett. Näiteks kulub 500 grammi veiseliha tootmiseks 7000 liitrit vett, aga 500 grammi kikerherneste tootmiseks vaid 1800 liitrit vett ning 500 grammi juurviljade tootmiseks kulub vaid 147 liitrit. Samuti kulub taimse valgu tootmiseks 11 korda vähem energiat kui loomse valgu tootmiseks.\nÜRO kliimaraporti hinnangul on inimese toitumine üks peamisi viise, kuidas planeedi ja inimese tervist positiivselt mõjutada. Näiteks on leitud, et enamik USA ja Euroopa inimestest tarbib rohkem liha- ja piimatooteid, kui on tervislik ning kalorite ning toitainete poolest vajalik. See tähendab, et praegune toidutööstus ei toimi jätkusuutlikult ega kulutõhusalt – kui liha tarbitakse rohkem, kui tervis ja keskkond lubab, peaks selle tootmist maailmas vähendama, hoides seeläbi kokku ressursse ning toites tervislikult ära suurema protsendi inimkonnast. Üks kolmandik põllumajanduseks kõlblikust maast läheb kariloomade sööda tootmiseks (näiteks 95 protsenti USAs toodetud kaerast ja 60 protsenti maisist läheb loomadele söödaks). Samuti on kariloomade pidamine üks peamisi põhjusi, miks hävitatakse järjest enam vihmametsi.\nÜks sage soovitus on eelistada transpordikulude ja kasvuhoonegaaside vähendamiseks kodumaist toodangut, kuid tegelikkuses moodustavad transpordikulud vaid kuus protsenti toiduga seotud kasvuhoonegaasidest. Enamik kasvuhoonegaasidest – üle 80 protsendi – tekib tootmisprotsessi käigus ning seepärast tuleks rohkem tähelepanu pöörata sellele, milliste toitude tootmine tekitab kõige rohkem kasvuhoonegaase.\nTeadlased korraldasid uuringu, milles jälgiti 38 000 farmi tegevust 119 riigis ning hinnati, kui palju kasvuhoonegaase tekib ühe kilogrammi toidu tootmisel. Leiti, et ühe kilogrammi veiseliha tootmisel tekib 60 kilogrammi kasvuhoonegaase, ühe kilogrammi herneste tootmisel vaid üks kilogramm kasvuhoonegaase ning lambaliha ja juustu tootmisel tekib 20 kilogrammi kasvuhoonegaase.\n2008. aastal korraldatud uuringust selgus, et kui inimesed asendavad ühel päeval nädalas liha ja piimatooted kala ja taimsete toitudega, väheneb kasvuhoonegaaside hulk rohkem kui siis, kui inimesed ostaksid kogu oma toidu kohalikelt tootjatelt.\nKui toiduainete rahvusvaheline transport tekitab kuus protsenti kasvuhoonegaasidest, aga liha, muna ja piima tootmine 83 protsenti kogu toiduga seotud kasvuhoonegaasidest, on tõhusam viis keskkonda säästa lisaks kodumaise toodangu eelistamisele ka toidugruppide vahekorra muutmine. Samuti tuleb arvestada sellega, et mitme toiduaine tootmise energiakulu sõltub aastaajast ja kliimast – näiteks kulub talviti Rootsis tomatite kasvatamiseks 10 korda rohkem energiat kui tomatite kasvatamine ja importimine Lõuna-Euroopast.


suitsulest ja muud täikajuttu – PilleRiini internetielu\nsuitsulest ja muud täikajuttu\nPosted on 21. nov. 2009 by PilleRiin\ntänase kirbuturu parim saak on pildil 😛\nsuitsulest oli kilostesse kottidesse pakitud, aga mul pole ju kiloga midagi teha. müüja ütles, et võime ju kalad pooleks lugeda, aga tal pole kotti.\nnoh, mõned sammud edasi olid ühel tädil taldrikud. tasuta. sai hunnikust siis üks selline nostalgiataldrik välja otsidud, kalad sinna laotud ja suitsulõhnases autos koju tuldud.\nmuid asju sain ka natuke, näiteks lapsele korraliku villase kampsuni peaaegu olematu raha eest ja veel midagi.\nVäga Vabalt Turult sai ka läbi käidud. usun, et varem oli seal täitsa lahedaid asju, oli nüüdki, aga ma ei hakanud paari meeldinud asja proovima. aga järgmiseks korraks viin isegi sinna asju, mõte on ikka väga lahe.\nühtlasi avastasin, et endise Minski poe küljes on silt, et Stroomi täika ja komisjonipood. päris ligi ei läinud, aga järgmisel laupäeval, 28ndal on igatahes avamine. loodaks, et sellest asja saab 🙂


Swedbank langetas Eesti majanduskasvu prognoosi - Äriuudised - Majandus\nSwedbank langetas Eesti majanduskasvu prognoosi\n26. jaanuar 2016, 11:17\nSwedbank langetas Eesti 2016. aasta majanduskasvu prognoosi 0,3 protsendipunkti võrra 2,3 protsendile.\nJärgmisel aastal ootab Swedbank 2,6 protsendilist majanduskasvu, 0,2 protsendipunkti vähem kui novembri prognoosis. «Eelmisel aastal välisnõudlus Eesti kaupade ja teenuste järgi vähenes ning mõjutas tugevalt negatiivselt kogu majandust,» seisab prognoosis Swedbank Economic Outlook.\nLisaks kehvale nõudlusele vähenes ärisektori käive seoses tootja- ja ekspordihindade langusega, märkis pank. «Tugev palgakasv, deflatsioon ja vähenenud tööjõumaksud suurendasid kodumajapidamiste ostujõudu ning mõjutasid positiivselt sisekaubandust ja teisi sisetarbimisega seotud tegevusi,» märkis Swedbank.\nEesti põhiliste kaubanduspartnerite majandused peaksid 2016. aastal kasvama, mis omakorda peaks pakkuma rohkem võimalusi ekspordi laiendamiseks nendele ettevõtetele, mis sõltuvad välisnõudlusest. «Siiski ootame Eesti ekspordi vaid tagasihoidlikku taastumist. See aasta peaks pakkuma paremaid ekspordiväljavaateid Euroopa ja USA turgudel, ent Vene turust ja maailmaturu naftahindadest sõltuvad ettevõtted ei peaks ootama märgatavat paranemist,» kirjutas pank.\nSamuti jääb Swedbanki hinnangul sel aastal tagasihoidlikuks tootjahindade, eriti ekspordihindade taastumine. See jääb ka aeglasemaks kui impordihindade tõus, kuna euro jääb sel aastal ilmselt madalale tasemele. «See võib lisada täiendavat survet ärisektori kasumile. Siiski, kuna ettevõtted on end rohkem sidunud globaalse väärtusahelaga, jääb valuutakursi kõikumise mõju madalamaks kui aastaid tagasi,» kirjutas pank.\nKui novembris ootas Swedbank, et 2016. aastal tõusevad tarbijahinnad 1,6 protsenti, siis nüüd prognoosib Swedbank vaid 0,3-protsendilist inflatsiooni. «Energiahinnad on globaalse ülepakkumise tõttu langenud oodatust rohkem,» märkis pank.\nTarbijahindade tõusumäär saab siiski olema positiivne, kuna maksupoliitilised muudatused ja aktsiisitõusud tõstavad indeksit panga hinnangul 0,7 protsendipunkti. Samuti muutuvad jätkuva palgakasvu mõjul kallimaks teenused. Aastal 2017 prognoosib pank tarbijahindade 2,2-protsendilist kasvu, novembris oli ootus 2,5 protsenti.\nTööpuuduse määraks hindab pank sel aastal 6,3 protsenti, samas kui novembris oli ootus 6,9 protsenti. «Aastail 2016–2017 võib oodata madalama tööjõu pakkumise ja nõudluse tõttu töötuse langust. Töötuse langust võib prognoosida mõnes ekspordiga seotud sektoris, mille olukord on madala nõudluse ja/või ekspordihindade tõttu keerukas,» seisab prognoosis.\nVähemalt ajutiselt tõstab töötust panga hinnangul ka töövõimereform ning avaliku sektori töötajate arvu vähendamine. Aastal 2017 ootab Swedbank töötuse määra 6,6 protsenti, novembrikuine ootus oli 6,8 protsenti. Reaalpalk kasvab panga ootuste kohaselt sel aastal 4,9 protsenti ja järgmisel aastal 3,1 protsenti; selle aasta prognoos on novembrikuisest 0,6 protsendipunkti kõrgem, ent järgmise aasta oma 0,6 protsendipunkti madalam.\nRiigieelarve saab sel aastal olema defitsiidis 0,2 protsendi ulatuses sisemajanduse kogutoodangust (SKT) ja tuleval aastal saab eelarve panga hinnangul olema täpselt tasakaalus; need hinnangud novembrikuuga võrreldes muutunud ei ole. Jooksev- ja kapitalikonto ülejääk saab olema panga hinnangul sel aastal 3,4 protsenti ja 2017. aastal 1,8 protsenti SKTst, varasemad prognoosid olid vastavalt 4,9 protsenti ja 3,1 protsenti.


Arvi Vask: Venemaalt käiakse naistearsti ja lastearsti vastuvõttudel - Meditsiiniuudised\nArvi Vask: Venemaalt käiakse naistearsti ja lastearsti vastuvõttudel\n14. märts 2017 13:30\nLõuna-Eesti haiglas sünnitas eelmisel aastal 26 Venemaa kodanikku. Haiglat väisavate Venemaa kodanike arv on järsult langenud, rääkis piiriülesest meditsiinist Lõuna-Eesti haigla juht Arvi Vask.\nLätist Lõuna-Eesti haiglal plaanilisi vastuvõtte pole, vahel satub mõni lätlane EMOsse, rääkis Lõuna-Eesti haigla juht Arvi Vask naaberriikide kodanikest.\n"Venemaalt käidi naistearsti ja lastearsti tasulisel vastuvõtul. Sünnitamas käis eelmisel aastal 26 venemaalast," rääkis Vask. Suur lisatuluallikas tema sõnul haiglale see tegevus ei ole, kuid kuna personal on olemas, siis ei tekita see ka erilist täiendavat kulu.\n"Sünnituste osas oli rekordiline 2014 aasta - 61 sünnitust venemaalaste poolt - pärast rubla kukkumist langes Venemaalt pärit sünnitajate osakaal üle kahe korra ja on tänaseks stabiliseerunud," rääkis Vask.\nSeadusandlus praegu Lõuna-Eesti haiglat selles tegevuses ei takista ning põhilised mõjutajad on venelaste maksejõud ja arstiabi kvaliteedi erinevus.


Kas kehakaalu squats poletada rasva,\nKas on mingit harjutust, et vabaneda liigse puusaluu rasvast? See pole nii raske seda vastata! Vabandust Ei. Tõstukid: Pilt: Shutterstock Deadlifts on üks parimaid harjutusi selle saagi treenimiseks. Running või ujumine on alati head võimalused.\nKui te ei osale meeskonnas spordis või väljas väljas, proovige treeningu videot või sobivaid videomänge, nagu Dance Dance Revolution. Tee see tavaliseks harjumuseks. Proovige tühjendada iga päev treeningul, nii et see muutub tavapäraseks loomulikuks osaks. Otsige võimalusi, kuidas rohkem liikuda. Tehke lisaribad malli ümber, sõitke oma sõbra majaga või lülitage raadio sisse ja tantsida oma magamistoas.\nSuuremate liikumisteede leidmine toob kaasa kas kehakaalu squats poletada rasva põletamise ja tervislikkuse. Hangi abi.\nKui soovite kasutada, kuid ei tea, kust alustada, rääkige oma vanematega, et teada saada, kas saate jõusaali liituda, töötada treeneriga või harjutada koos nendega igapäevaselt. Lisateave noorukite ja treeningute kohta harjutuste ja jõutreeningu eripäras.\nTeised viisid ebavajalike kalorite vähendamiseks on järgmised: Joogi vaatamine Liiga palju sodasmahlad ja spordijoogid võivad tõesti kokku panna. Asendage need veega ja säästke palju kaloreid.\nPuuviljade ja köögiviljade täitmine Enamik puu-ja köögivilju on kõrge kiudaineid ja toitaineid, samal ajal kui kaloreid on vähe. See tähendab, et saate kiiremini täita ja vähem süüa. Proovi puuvilju võtta suupistetena või enne sööki, et kaloreid ilma nälga tunda. Kiirtoitmine Vältige aeg-ajalt burgerit ja kartulit, kuid vältige seda tüüpi toitu iga päev.\nTee neile raviks, mis teil on ainult praegu ja kauem.\nVältige mõttetu snackimist. Kui sa pärastlõunal nälgivad, hoidke oma suupisteid tervenavältides kommi, küpsiseid ja muid ahvatlevaid maiustusi. Samuti pöörata tähelepanu kas kehakaalu squats poletada rasva põhjustele, mida võite süüa, näiteks on igav, väsinud või sinist tunne. Emotsionaalne söömine muudab asjad halvemaks ja ei muuda teie probleeme ära.\nKuid söögikordade vahelejätmine võib põhjustada tagasilööke.\nSa võid süüa veelgi rohkem kaloreid järgmisel söögikorral ja kuna sa oled nii näljane, siis hakkate tõenäolisemalt sööma rämpstoitu kui sa näed seda näljaseisu, salati lihtsalt ei tee tööd. Shereen Jegtvig, meie toitumise juhend, märgib oma artiklis söögikordade vahelejätmise kohta : " Fad dieedid See võib olla ahvatlev jälgida vedelat, madala kalorsusega või muid äärmuslikke toite, mis loobuvad tervetest toidugruppidest, et saaksite kiiresti kaalust alla võtta.\nKui te ei tarbi piisavalt kaloreid, hoiab teie keha tegelikult rasva, et ennast kütta. Lisaks on algselt kaotatud kaalu kaal - vesi - mitte rasv. Peale selle ei pruugi kõik toitainete kogused, mida teie keha peab tervena kiire kaalulangus ule 50, eriti teismeliste aastate jooksul.\nRasvapõletusained Selliseid toidulisandeid nimetatakse sageli "looduslikeks" viisideks, kuidas põletada rohkem rasva, kuid see ei tähenda, et nad oleksid ohutud. Tõde on see, et nagu paljud dieedi tabletid, need ei ole reguleeritud, ei pruugi töötada, võivad segada teisi ravimeid ja võivad isegi olla teie tervisele ohtlikud.\nVältige midagi, mida arst ei ole määranud ega soovitanud. Liigne treening Harjutus võib olla tervislik kaal kaalutsoonis, kuid liiga palju võib põhjustada probleeme nii füüsiliselt kui vaimselt. Mõned inimesed kasutavad isegi nii veenvalt, et seda peetakse söömishäireteks.\nKuigi kiirfunktsioon võib ajutiselt aidata teil kaalust alla võtta, saab see tagasi ainult siis, kui lähete tagasi oma tavapärasele rutiinile.\nKui kiiresti ma kaotan? Tervislik ja alaline kaalukaotus on järkjärguline ja ettearvamatu protsess, seega pole võimatu öelda, kui palju kaalu inimene kaotab või kui kiiresti ta kaotab. Lõpptulemus on see, et me kõik oleme erinevad ja me kõik kaotame kaalu erineva kiirusega, tuginedes: vanus.


Banaan ja rosinad rikuvad hambaid - Tervis\nBanaan ja rosinad rikuvad hambaid\nHammastele mõjuvad kahjulikult ka banaanid.\n«Osa toiduaineid kitib end hammaste külge ning kui nad on ka happelised või suhkrurikkad, võivad nad teha hammastele palju rohkem kahju kui mõni teine sama tüüpi toiduaine,» rääkis dr Martma.\n«Paljudele tuleb näiteks üllatusena, et hammastele mõjuvad kahjulikult banaan ja rosinad – nad on kõrge suhkrusisaldusega ning kleepuva konsistentsi tõttu kitivad end hammaste külge, kus happerünnak ja bakterid saavad rahus oma töö teha. Nii et happerünnaku tõrjumiseks tuleks kohe loputada suud puhta veega või närida ksülitooliga närimiskummi,» tõi dr Martma näite.\nToitumise puhul on hammaste jaoks kõige olulisem saada piisavalt kaltsiumi, mis soodustab luustumist ja luu tugevust, ning piisavalt aega happerünnakust taastumiseks. Süües ja juues tekib suus happerünnak, mis muudab hambavaaba pehmeks veel mõneks ajaks pärast söömise lõppu.\nArst toonitas, et seetõttu on oluline jälgida, kui tihti me sööme-joome ning kuidas õigesti happerünnak peatada. Iga söögikorra vahele peab jääma vähemalt 2-3 tundi, et hambad saaksid happerünnakust taastuda. Näksida ega juua muid jooke peale vee ei ole vahepeal hea, kuna hammaste jaoks läheb see uue söögikorrana kirja.\n«Tasub meelde jätta reegel «1:3». Kui happerünnak on kestnud pool tundi, siis hambavaap taastab oma endise tugevuse 1,5 tunniga. Kusjuures happerünnak toimub söömise ajal, aga võib kesta ka pärast söögikorra lõppu edasi, kui ei peata seda näiteks ksülitooliga nätsu närides,» ütles dr Martma.\nArst lisas, et kindlasti ei tohiks kohe pärast sööki hambaid pesema tõtata. «Tegelikult pole kindlamat viisi oma hammastest ilma jääda, kui näiteks pärast happeliste jookide või söökide tarbimist kohe hambaid pesta, sest hambavaap on happerünnakust veel pehme ning harjates saab see tugevaid kahjustusi,» nentis ta.\nHambapesuga tuleb pärast söömise lõppu oodata vähemalt 30 minutit. See kehtib ka hommikute kohta, ehk mõistlikum on pesta hommikul hambaid enne sööki. «Söögikordade vahel võib happerünnaku peatamiseks ja suu värskendamiseks loputada suud puhta veega või närida ksülitooliga nätsu,» soovitas dr Martma, lisades, et teadliku käitumisega saab iga inimene on hammaste tervise jaoks kõige enam ära teha. «Siit ka hammaste tervise kuu deviis: ennetada on lihtsam kui ravida. Ja loomulikult ka palju soodsam.»\nNovembris toimuva suutervise teavituskampaania «Hammaste tervise kuu» fookuses on sel aastal eestlaste teadlikkuse tõstmine erinevate toitude ja jookide mõjust hammaste tervisele ja suuhügenieenile.\nSiin saab kontrollida oma toitumisharjumuste mõju hammastele; lugeda nõuandeid, kuidas hambaid kaitsta, ning vaadata lõbusaid, ent mõtlemapanevaid videoid.\nE-poodidest on võimalik ka tasuta alla laadida digiraamat «Tõsiselt lõbus raamat hammastest», kust saab lugeda ja vaadata piltidelt ja videotest, milliste huvitavate meetoditega on läbi ajaloo hambaid puhastatud ja ravitud ning kuidas oma hammaste eest hoolt õigesti kanda.


Kommentaarid: IDA PREFEKTUUR HÄDAS PERVERTIDEGA: alaealine pätiplika seksis politseinikuga, et pääseda karistusest\nKristjan Väli, 2. aprill 2018 22:33\nidaviru/ 9. aprill 2018 22:20\nei ole moraali, ei ole õhku, ei ole tööd ega raha, ei ole midagi normaalset.\nDDD/ 5. aprill 2018 16:49\njaja/ 5. aprill 2018 01:59\nkundas oli üks piirivalvur M R kes se...is kalamehi.Enam ta nii ei tee, sai suusa.Tegi pättidega koostööd.KUS sisekontroll see aeg oli.\njajaja/ 5. aprill 2018 01:53\nÕige pealkiri artiklil oleks ollnud ehk et "politseinik seksuaalselt kuritarvitas alaealist" / 4. aprill 2018 17:29\nNoh / 4. aprill 2018 11:13\nÕige naisterahvas politseinikule ei annagi - mõelge mis geenikombinatsioon sealt järeltulijatele edasi kandub. Nii et ainus variant jääbki pätiplikadega sigivad pollarid\nOojaaa.../ 4. aprill 2018 10:19\nTe ei kujuta ette, kui pelju peavad aga politseiplikad ülemustega seksima, et ametiredelil tõusta.\nKahjuks on need plikad tihti väga piiratud vaimsete võimetega ja rikuvad teiste tööd ülemusteks saades.\n4. aprill 2018 08:03\nsee ju Eesti Politsei -igat pidi näljased\naga nälg/ 4. aprill 2018 12:22\non edasiviiv jõud.\njuga/ 4. aprill 2018 02:46\nPeab ka ikka pollarisse tööle minema. Palk enam-vähem ja lisapakett tundub kõik ülejäänu ära katvat.\nTunnistaja seletus:/ 3. aprill 2018 23:16\nP.Ätt oleks äärepealt tüdruku vägistanud kuid ônneks politseinik jôudis ette.\nsaatan/ 3. aprill 2018 19:55\nKõik politseinikud on väga patused.\n???/ 3. aprill 2018 20:19\nJa kõik kurjategijad on sellisel juhul siis vist õilsad, valged inglikesed?\nNoh / 4. aprill 2018 11:06\nEks neil politseinikel ja pättidel on üpris suur ühisosa ja nagu pättideta poleks ilmas politseinikke ja vastupidi.\nsellist paneks/ 3. aprill 2018 19:43\nise ka (seljaga). Täitsa vormis kutt.\nkirikuõpetaja/ 3. aprill 2018 19:14\nArmastus ei küsi!\nR./ 3. aprill 2018 18:34\nTänapäeval tasub politseid tõesti karta! Küll lasevad maha, teised pedofiilid jne. Haiged inimesed!\n???/ 3. aprill 2018 16:16\nPole veel selge, kas politseinik nõudis vaheekorda oma ametiseisundit kasutades või oli hooposki vastupidi, et alaealine naiskurjategija ise pakkus ennast. Nii öelda altkäemaks natuuras. Juhul, kui plika oli 14 täis jaise iseend pakkus, siis selles vahekorras kui niisuguses midagi kriminaalset ei ole. (vahekord poolte nõusolekul on meil lubatud juba alates 14 eluaastast). Aga kui politseinik tänu sellele mõne asja pele silma kinni pigistas ja oma kohusust ei täitnud, siis on tegu pigem altkäemaksu või meelehea pakkumisega ning vastuvõtuga. Mis on hoopiski ka karistatav, kuid mis on teine paragrahv.\narvan, et algatajaks/ 3. aprill 2018 15:57\noli ikka pätiplika ise ja kui värske viiul ette lükatakse, siis on sellele raske vastu võidelda, mis sellest, et ment, aga ikkagi inimene.\nalleaa/ 3. aprill 2018 16:34\nno läks aga jälle modereerimisele.\nkirjutame siis läbi lillede:\nsinu arust on 10-aastane plika süüdi, mitte mees, kes aju asemel kolmanda jalaga mõtleb?\nto alleaa/ 3. aprill 2018 18:54\n10a. plika lugu on juba ammu aegunud, proovi tekstist õigesti aru saada.\nAlleaa/ 4. aprill 2018 01:22\n10-aastaselt aktipiltide norimine on normaalne? Isegi, kui see on nüüdseks aegunud?\nloll jutt suhu tagasi/ 3. aprill 2018 18:38\nment =inimene ??\nveteran/ 3. aprill 2018 15:38\nEesti riigi politsei tase on ikka väga kõrge.\nPealkiri on vale./ 3. aprill 2018 15:36\nPeaks olema:" Ahistajast pedofiil,ametilt politseinik seksis tööpostil alaealisega. Seda,kas tüdruk on pätiplika tuleb alles tõestada. Mis toimub Eesti politseis ?\nmunad / 3. aprill 2018 15:32\nTeadagi/ 3. aprill 2018 15:29\nVarvara tapjat ei tabatud, muidu oleks ka kirjutatud, et pätiplika.\nhaha/ 3. aprill 2018 15:15\nKohtuotsus/ 3. aprill 2018 14:37\nMõista politseiametnik N.M. distsiplinaarkorras süüdi alaealise L.S. vägistamise eest ja karistada teda teisele ametikohale üleviimisega.\nMõista alaealine L.S. kriminaalkorras süüdi politseiametnikule N.M. vastuhakkamise eest ja karistada teda vabadusekaotusega 5 aastat.\n3. aprill 2018 14:48\nkus sa juba teada said ...\narvamus/ 3. aprill 2018 14:28\nPolitseinik ikka julge mees, ise küll ei julgeks oma tervisega riskida, haiguste komplekt võib tüdrukul päris võimas olla.\n3. aprill 2018 14:49\nsee on ainult lisatasu\ntaimps/ 3. aprill 2018 21:49\nAinult sisehaigused,st ,seks politseiga.\ntibu/ 3. aprill 2018 14:17\nvanasti olid politseinikel kummi nuiad...ja nad oskasid neid ka kasutada...\nJaa-aah/ 3. aprill 2018 13:59\nPlikad teavad mismoodi siin riigis asjad käivad.\ntölpa/ 3. aprill 2018 19:13\nLoomulikult ja samuti teavad, et värske liha läheb hästi kaubaks!\nRahvamiilits/ 3. aprill 2018 13:09\nKes seal keda ahistas?\n" pätiplika "/ 3. aprill 2018 14:00\nahistas nõukogude miilitsa järeltulijat.\nole nüüd mõistlik/ 3. aprill 2018 14:04\nÄkki hoopis Vana Liivimaa mõisasaksa järeltulijat.\n3. aprill 2018 14:50\npeab täpsustama veel\nM./ 3. aprill 2018 13:02\nKuna tegemist on alaealise vastu suunatud seksuaalkuriteoga, kus üheks osapooleks on avalikku võimu teostava isikuga, ehk asjas on suur avalik huvi, siisoleksin huvitatud järgnevast:\n1. mis on selle politseiniku nimi?\n2. millise paragrahvi alusel teda karistati (ärge öelge, et asi lõpetati avaliku menetlushuvi puudumise tõttu või et mehele anti võimalus ise lahkumisavaldus esitada)?\n3. miks ei vastuta Ida prefektuuri juhtkond või vastav struktuuriüksus?\n4. kuidas saab usaldada politseid, kes ise süstemaatiliselt seadust (võimu) kuritarvitab/rikub?\najakirjanik/ 3. aprill 2018 13:27\npuudus avalik huvi, see kuidas nad seda huvi jagavad, vot see on küsimus!\nHuvi / 3. aprill 2018 14:01\njagatakse siseringis nn. sisejuurdlusega.\n3. aprill 2018 12:28\nMatilda/ 3. aprill 2018 12:57\nSamakat,salaviina ja suitsu müün ka. Pension na väike ju..\n3. aprill 2018 14:51\nenamus teevad nii\n???/ 3. aprill 2018 11:59\nHuvitav, kumb siis suurem pätt on, kas alaealine plika või politsei?\nmmm/ 3. aprill 2018 12:35\nKuna politseinik võttis pistise vastu, siis politsei.\neau/ 3. aprill 2018 15:09\nkuna polisei täitis ametikohutusi langes ta ülesseatud lõksuauku\ndefinitsioon/ 3. aprill 2018 11:35\nKui politsei suudab plika ära sebida... siis plikast saab pätiplika.\nSõnaga, politsei annab ise omale iseloomustuse.\nTiit/ 3. aprill 2018 11:20\nOli see mingi varjatud saladus? Seda tehakse igal pool, mitte ainult Ida Virumaal.\noss/ 3. aprill 2018 11:11\nvõäkk eesti mendid\n.../ 3. aprill 2018 11:21\nAndre/ 3. aprill 2018 10:40\nMis ku*adi pätiplika. Tegemist 10 aastase lapsega ja perverdist politseinikuga.\nkaks eri/ 3. aprill 2018 10:55\nJutt kahest eri tüdrukust vist. 10a, kellelt üks pilte lunis ja määramata vanusega pätiplika, kellega teine ment (Politseiniku nime väärt pole) magas.\npolitsei / 3. aprill 2018 11:43\naunimi jäi alles,kuid 10 aastasest lapsest sai pätt\nvene anekdoot/ 3. aprill 2018 10:23\nTere sober, sina juba politseinik, mina ikka veel pätt.\nsee kehtib juba/ 3. aprill 2018 10:37\nviimased seitse aastat , muidugi kurb tõde\nvõim on magus/ 3. aprill 2018 10:44\nja kui selle tarbimine ei too kaasa olulist vastutust, siis hol lal laaa!\nnõmmekas/ 3. aprill 2018 10:20\nMulle meenub Varvara juhtum.\n3. aprill 2018 10:38\nilmselt oli üks nendest osanik\nEino Taruk/ 3. aprill 2018 10:12\nPolisteis on kas politseinik või politsei nikk\n3. aprill 2018 10:39\nviimane on väga täpne\nSee mingi õhtulehe / 3. aprill 2018 09:29\nKokkusoperdatud kirjutis et müüginumbreid suurendada tõde jääb kusagile vahepeale\nkõik/ 3. aprill 2018 09:58\nhead asjad jäävad kuskile kahe asja vahele,ka näiteks silmade vahele voi pigistatakse üks asi kinni,silm väi kõrvade vahega mõõtes on midagi vähe\n3. aprill 2018 11:59\nParaku teadsin seda seppa kes neiut kuritarvitas. Kooli ajal juba kahtlaste huvidega. Mis kõige nukram, kodus olid naine ja imik.\nNimi on teada ja mees on ametist ammu prii.\nFB tõusev päike\nKaua võib / 3. aprill 2018 09:27\nriigis võib ükskõik kes ükskõik millisel ametikohal töötada. See käib ka riigiametnike kohta.\nEnam pole vaja isikuomadusi ega professionaalset kompetentsi ! Sellise eluga oleme juba sügavas augus ja ainult sõda aitab !\noh ja/ 3. aprill 2018 09:31\nsõda on ainult negatiivseid nähtusi juurde toonud\nvastupidi/ 3. aprill 2018 10:40\n3. aprill 2018 10:41\nseal üle poolte selliseid - tule eila meile\nKas kondoomi/ 3. aprill 2018 09:16\nikka kasutas? Mine tea, mis suguhaiguse nüüd koju viib?\nRaivo/ 3. aprill 2018 10:16\nTegelikuses oleks äge,kui ta näiteks sellega ka aits-i kaasa sai. Ma külm kaasa ei tunneks.\n3. aprill 2018 10:42\nsee on lisandväärtus\nmaakas/ 3. aprill 2018 11:10\nMidä on Ida Virus positiivset? Vastus: HIV?\nRaivo/ 3. aprill 2018 09:11\nVaatame,kas saab olematu karistuse.\nmilleks/ 3. aprill 2018 10:03\nlooduse kutse vastu on raske võidelda\nert/ 3. aprill 2018 12:27\nMuidugi saab viimati mõisteti mõrtsukast politseinik lausa õigeks.\nmisasi või kesasi/ 3. aprill 2018 09:08\nsee alaealine pätiplika on?...\nmingi politseisläng või?\nkrt/ 3. aprill 2018 09:06\n10 aastane on ju alles laps. Enamikes riikides, isegi Venemaal oleks ülemustel tulnud kupud loovutada. Põhjamaades võimalik ka et minister vabandustega tagasi astunud. Politsei pole ehitusplats, kuhu igaüks tööle saab.\n3. aprill 2018 10:47\nIsegi Eestis on 10 aastane igas mõttes laps, seaduste raames kuritarvitada võib alates 14a.\nMiliz of Bananium / 3. aprill 2018 09:01\nVäike torupuhastus teeb ainult head politseinikule.Selliseid abivalmis plikse peaks rohkem olema.\non piisavalt/ 3. aprill 2018 10:43\nkuid see saladus\n?/ 3. aprill 2018 08:39\nKellega nüüd politseinik peaks seksima, et karistusest pääseda?\nVastasoost / 3. aprill 2018 08:41\nvanema politseiniku ja prokuröriga.\ntasakaak/ 3. aprill 2018 09:41\nsellepärast poiliis ei tegutsegi,et/ 3. aprill 2018 08:30\ntuleb välja -.muud tegemist nii palju .-mis ei kuulu nagu töövaldkonda.\nkülamees/ 3. aprill 2018 08:48\ntöö on töö !\nkaagutaja/ 3. aprill 2018 09:42\nöötöö on rsketöö\npoli-trukkar/ 3. aprill 2018 10:44\npeeter L/ 3. aprill 2018 08:28\nSeks ei ole perverssus,vaid elu osa.\npauk/ 3. aprill 2018 09:47\n3. aprill 2018 10:45\nsee läks orgasmiga meelest ära\nanatoli/ 3. aprill 2018 08:24\nAsi läks päris lõbusaks,kui patrull autodesse pandi mees ja naispolitseinik kokku. Olen kõrvalt vaadanud,kui politseiauto seisab tänava ääres ja roolis istub mõnusa näoga politseipoiss. Mulle tundus imelik,et ta sellisel vaikse Nõmme tänaval seisab. Jäin eemalt jälgima seda autot ja paari-kolme minuti pärast tõusis mehe sülest üles ka kena naispolitseiniku pea !!!\nkosutav/ 3. aprill 2018 10:06\nlõuna ja uinak\n3. aprill 2018 10:46\nsee kuulub ameti juurde , nii mõnna ...\nno aga/ 3. aprill 2018 13:11\nsõõrikud ka ikka!!! Mul ei ole selle vastu midagi, kui normaalsed inimesed normaalse pausi teevad. Palju mõistlikum kui kuskil föönitamine.\nIrf/ 3. aprill 2018 08:20\nKui Ida prefektuur on hädas, et normaalseid tööle ei saa, siis tuleb paraku politseinike sissetulekuid suurendada ja nende jaoks kas või keiserlikud kuninglikud välilõbumajad avada, nagu Austria-Ungari armees ja teistes armeedeski tavaks oli ja omaaegne hooraveebli ametikoht taastada. Siis ei pea mundrimehed enam kõrvalt lõbusid otsima ja kohalikku elanikkonda häirima. Kulukaks muidugi läheb aga kokkuvõttes tuleb odavam, kui mainet siluda.\nkas meie armees ka\nIrf/ 3. aprill 2018 11:27\nEesti armees polnud,s est miskipärast läks see välilõbumajade värk peale Esimest maailmasõda moest ja Teises enam ei orgunnitud. Arvatavasti seepärast, et mundrimehed saivad mujaltki näiteks konservide või sigarettide eest või patriotismist tingituna isegi tasuta. Välja arvatud vankad, kes pidid vägisi võtma, sest neil oli vilets varustamine ja partjankade ja hirsipudru eest polnud naised nõus neilevabatahtlikult andma. Tõsi kyll - nõukogude ohvedel, kel oli parem varustamine, olid sageli PPZ-d, mis tähendas "pohodno polevaya zhena" ehk siis välinaisi - sanitare ja radiste, kellega nõukogude ohved magasid. Soldanid aga ei saand muhvigi.\nÕpi veel!/ 3. aprill 2018 11:46\nÄra lõhverda, sakslastel Teise maailmasõja ajal olid sõdurite ja ohvitseride tarvis lõbumajad, enamasti õppelaagrite juures - neid on oma mälestustes kirjeldanud mitmed eestlased kes Waffen SS õppelaagris olid, "Lõbunaisteks" olid seal vangid. See oli omamoodi hoolitsus noorsõdurite eest kes tõenäolisse surma pidid minema ilma, et naist saanud oleks. Eks lohutus missugune?\nIrf/ 3. aprill 2018 12:52\nEks SS-l võsid kyll vangidest teenindajad olla. Isegi koonduslaagrites, kuid need värvati ikka enamasti kinni kukkunud proffide seast. Laagritesse sattusid prostid näiteks tööpõlguritena, teadis leedu kirjanik Balys Sruoga kirjeldada, kuid nood tõstsid, kisa, et meie pole mingid tööpõlgurid, sest töötama nii, et nahk märg. Seepeale saivad prostid poliitvangide punased kolmnurgad.\n3. aprill 2018 08:13\nEesti Politsei on ise ka hädas omadega ja ringkaitse ka enam ei aita ,Vaher mis mees see veel on,siseminister astugu tagasi\nkuku/ 3. aprill 2018 12:42\npole osa võtnud\nolev/ 3. aprill 2018 15:04\nSa õppi enne kirjutama, teadja.\n3. aprill 2018 08:03\npolitseinikud ise on muutunud Eestimaal probleemiks ,millega peab tegelema hakkama ja need politsei ametnikud tuleks üle vaadata ja välja vahetada\n3. aprill 2018 08:02\nEesti Politsei on ikka päris omadega tuksis pehmelt öeldes ja see Paikuse tuleks üle viia kuhugile mujale ,sealt ei tule juba ammu enam õigeid politseinikke ,need rohkem ise pättide käitumisega\n3. aprill 2018 07:50\npolla ka inimolevus\nTähelepanek/ 3. aprill 2018 07:02\nEesti mees on eriti maias vene naiste vastu, milles meie hädad saavadki alguse. Pole vajagi kaugemale vaadata. Need juba teadlikult seda ju teevadki.\nvene naised/ 3. aprill 2018 07:49\non ka ülimalt ja labaselt pealetükkivad\nMilles politseinik süüdi/ 3. aprill 2018 06:10\nNeed plikaohtu ellikesed trügivad ise peale nagu puugid\nnaine/ 3. aprill 2018 06:57\nseda peetakse ju nüüd õigeks hakkajaks, sest mehed ei ole meil ju enam...\n3. aprill 2018 07:27\nalaealine on alaealine ja tema tegevust ajendas hirm karistuse ees, see on võimu kuritarvtamine.\nneed/ 3. aprill 2018 09:07\nalaealised on targemad,kui vanaemad\nPervertsusega ei ole võimalik võidelda/ 3. aprill 2018 04:01\nniikaua kui pervertide omavahelistesse pervertsustessee suhtuvad normaalsed inimesed justkui millessegi lubatusse isegi siis kui need ei ole kooskõlas loodusseadustega.\nmustlaspatrull/ 3. aprill 2018 06:27\npervesrssus on poliitiline tellimus.\n3. aprill 2018 10:50\nMustlas ei ole selliseid ...\n12345/ 3. aprill 2018 00:11\nOjee, ja see ei kõla üldse nagu kriminaalide teema mentide konksu otsa saamiseks, wtf!!!\nju siis plika nägi v'älja nagu korraliku/ 3. aprill 2018 00:02\npagasiga elunäinud naisterahvas -\nEks ta alustas üsna noorelt .\nmiilised kogemused !!!\n3. aprill 2018 07:32\nSa unustasid, et toimus tehing teene teene eest.\nn.ö./ 3. aprill 2018 07:56\naltkäemaks või muud hüved..\nkui/ 3. aprill 2018 10:17\nei olnud kättemaks\njurist-turist/ 3. aprill 2018 10:52\nsee oli tahamaks , see ei kuulu korruptsiooni alla , seega süütu\ntölpa/ 4. aprill 2018 12:23\nVõi siis ka jalgevahemaks ja ei kuulu ka korruptsiooni alla\noot-oot/ 2. aprill 2018 23:44\ntäiesti valet pidi esitatud uudis. pätt teebki pättusi, uudis on siin see, et politseinik seksis alaealisega karistuse vähendamiseks. kas õhtulehe ajakirjanik ei tea, et kui koer hammustab inimest, pole see mingi uudis, aga vat kui inimene hammustab koera.... praegusel juhul hammustas inimene koera ja kirjutada tuleks politseinikust, tegelikult endisest, ma loodan, ja tema rangest karistusest.\nseal/ 3. aprill 2018 10:11\non tugev ringkaitse\nkursis/ 2. aprill 2018 23:31\nTallinnas sama lugu. Üks sort on neid, kes käib bensiinijaamades kohvitamas ja stabiilselt teenindajaneiudele külge ajavad. Paljud neiud on hädas nendega aga kaevata kuhugi ka ei julge.\nkaevata/ 3. aprill 2018 05:04\npolegi kuhugi. politseisse kaevates tuleb sealt vastu mingi imelik iba. täiesti mõttetu koht, prokuratuur veel hullem. nende lagi on põõsas föönitada. riik laguneb igast kandist, kuigi riigiametid on igasugu tibisid täis.\nKursis?/ 3. aprill 2018 07:31\nEhk ajad turvaekipaažide ja taksojuhtidega segi?\nÜks / 3. aprill 2018 08:18\nsort nais ja meespolitsinike teevad seda vanainimese asja tööajast metsaall.\nseks/ 3. aprill 2018 10:10\npõõsas, kiiruskaamera alibiks\nüks/ 3. aprill 2018 09:01\nüks karastusjoogi reklaam teleris näitab, et see ongi normaalne, et ajad teenindajale külge. kus tüüp tellib endale joogi ja teenindaja küsib et kas tööpäeva lõpetuseks, tüüp aga vastab et äkki hoopis meie kohtingu alustuseks. teenindajatele külge ajamine heaks kiidetud.\n3. aprill 2018 10:52\nVahi vähem telekat, sealt ainult haigeid programme sisestataksegi inimeste teadvusse.\nõige/ 3. aprill 2018 13:13\nsee on jah väga nilbe reklaam. Ma v aatan parema meelega Viimast võmmi:)\nselleks/ 2. aprill 2018 23:17\nnad sinna miilitsasse ronivad,et siis neile seadused ei kehti.\nTT/ 2. aprill 2018 23:23\nJa mujalt ei saa kaa\npalka on vaja juurde/ 2. aprill 2018 23:10\nveel ulmelisem summa kui praegu\nmilleks/ 3. aprill 2018 09:54\nkui pakutakse pealekauba kaupa otse lihaletist\n!?/ 2. aprill 2018 22:47\nMida helli!? Pedofiilid politseinike ridades? Politsei peaks ju hoopis pedofiile püüdma ja lapsi nende eest kaitsma, mitte ise pedofiilidena lapsi ründama. Hea vähemalt et see asi pole veel nii halb, et selliseid juhtumeid kinni mätsitaks kõrgematelt ametikohtadelt.\nee/ 2. aprill 2018 23:14\nmis kasu on politsei püüdmisest, kui kohtud lasevad tegutseda?\nole nüüd/ 3. aprill 2018 01:52\nikka mätsitakse, lihtsalt oleneb, kelle tegusid.\nElagu!/ 2. aprill 2018 22:47\nsid/ 2. aprill 2018 23:05\nPalju seal jõhvis eestit on? Miilitsaid on küll.\nMh/ 3. aprill 2018 12:15\nOled muidu jõhvis käinud? Ilmselt mitte, muidu Sa nii lolli juttu ei ajaks.


★★★ DIY puidust ajakirjahoidja ★★★\nMa hakkan kohe, öeldes, et ma ei ole suur maja ümber paiknevate ajakirjade fänn, hoolimata sellest, kui ilusad on need ümbrised. Kuid samal ajal olen ma halvim, kui neid oma korras hoitakse, nii et kui sisestate oma maja, siis asetseb üks koridoris, elutoas asuv kamber - otse diivani ja kohvilaua all, mõned köögis ja nii edasi, arvan, et sul on juba punkt. Selle ajakirja desorporeerimine toob kaasa ka sagedase draama kodus, sest aeg-ajalt keegi kipub nende ümber (oooks!).\nNagu saate öelda, on vahetu lahendus, siin kõrgelt hinnatud. Kas teil on selliseid probleeme ka kodus? Kui jah, siis võite leida selle DIY väga kasulikuks. Seal on palju ajakirjad ja riiulid, kuid mul oli meeleolu, et luua midagi natuke teistsugust. Peamine mõte oli ajakirjade väheseks jäädvustamiseks, kus need oleksid ikkagi kuvatud ja juurdepääsetavad, nii et ma ei pea kulutama tunde, otsides neid, kuid samal ajal kaob nad põrandast ja mööblitest, kus nad (selgelt) ei kuulu.\nMulle meeldivad lihtsad tükid ja toorpuit materjalina, nii et mul on mõned puidust tahvlid ja see on X-kujuline hoidja. Toores puidu peamine omadus on see, et saate värvida selle mis tahes värvi, andes talle täiesti erineva väljanägemise, kui meeleolu kõikub. Otsustasin hoida oma praeguseni, aga ma võin mõne nädala pärast sellele lisada veidi õrna värvi, et seda veidi muuta.\nSiin on, kuidas saate oma puidust X-kujulise ajakirja omaniku teha:\n2 võrdselt suurusega ristkülikukujulised puitplaadid\nmeeter / joonlaud\nlaser puidust sae\nNäpunäide: see projekt hõlmab puidu lõikamist, aga kui te ei ole kindel saagi kasutamisel, võite küsida oma kohaliku riistvara poodilt soovitud kujuga puidust tükid.\n1. Kasutades pliiatsit, tõmmake mõlemad puitplaadid välja, mis tuleb välja lõigata. Nad peavad olema otse iga plaadi keskel ja nende suurus peab vastama paksusele plaatidele, et need sobiksid.\n2. Kui piirkonnad on märgistatud, kasutage puidust saega, et tükid välja lõigata.\n3. Siis ühendage need lihtsalt nagu (3D) puzzle - see ongi!\nSuurepärane asi selles, et kui te seda mõne aja jooksul seda ei vaja, saate selle kiiresti lahti võtta ja hoida seda kappis või diivanil. Ma arvan, et me ei tee seda varsti igal ajal, kuid alati on hea, et see võimalus oleks õige?