Järva-Madise kiriku lühtrid jõudsid koju - Eesti Kirik\nJärva-Madise kiriku lühtrid jõudsid koju\n14.01.2004 | Sirje Semm | Rubriik: Kirikuelu\nKui Albu rahvas jõululaupäeval kirikusse tuli, särasid kõrgel lae all kaks «uut» lühtrit.\nJärva-Madise koguduse õpetaja Pille Salveste sõnul oli läinud aasta nende jaoks eriliselt rikkalik leidude poolest. Veel UIs õppimise ajal asus Pille Salveste tegema kunstiajaloo-alast kursusetööd (kursuse juhendaja Sirje Simson) ja hindama kirikus leiduvat vallasvara. Ja üllatus, üllatus! Pabereid uurides selgus, et 1976. aastal kirikust varastatud lühtrid olid juba 1983. aastal Eestisse tagasi jõudnud ja antud hoiule Järvamaa muuseumi.\nKaks lühtrit olid muuseumis hoiul olnud kakskümmend aastat. Asja avalikuks tulekul eraldas Albu vald ja Soome Kuusjoki sõpruskogudus lühtrite restaureerimiseks raha ja need viidi KAR-Grupi restaureerimistöökotta.\nTootmisjuhataja Eino Jöötsi sõnul olid lühtrid nende töökojas pool aastat, mille ajal lühtrite osad puhastati, paigaldati uus elektrijuhtmestik. Restaureerimise käigus ilmnes, et ühel lühtril olid originaalosad asendatud ja Eino Jöötsi arvates on lühtreid ka varem korrastatud. Aukude järgi võisid lühtrite küljes algselt ka kristalltilgutid rippuda.\nKAR-Grupi eelmise aasta tööde nimistusse jäid lisaks Järva-Madise lühtrite restaureerimisele Jõelähtme kirikust varastatud ja hiljem salapärasel moel tagastatud lühtrid, mis uhkelt jõululaupäeva jumalateenistusel osalenud riigijuhtegi valgustasid.\nMuinsuskaitseameti vallasmälestiste vanemspetsialist Mare Kask teab lühtrite kadumise lugu hästi. «1976. aastal oli Eestimaal suur lühtrite vargus. Lühtrid varastati ka Järva-Peetri kirikust,» ütles ta.\nKunstiajaloolase Sirje Simsoni andmeil varastati 1976. ja paaril järgneval aastal Eestist üle 80 mitmesuguse valgusti, neist väike osa õnnestus Venemaalt hiljem tagasi tuua. Tagasi saadi need valgustid, mille päritolu suudeti tõestada. Kaduma on näiteks jäänud 17.–18. sajandist pärit Järva-Madise kroonlühter kahepäise kotkaga tipus.\nJärvakandi Peetri kirikust varastati 1979. aastal Järva-Madise lühtritele sarnased kaks lühtrit, millest üks saadi tagasi mitte endisel kujul ja teine jäigi kadunuks.\nJärva-Madise 19. sajandi II poolest pärit lühtrid saadi kultuuriministeeriumi vahendusel 1983. aastal kätte Venemaalt Tihvinist Rimski-Korsakovi muuseumist ja anti hoiule Järvamaa muuseumi. Sirje Simsoni sõnul taheti lühtritest teha koopiad ENSV Prokuratuurile. Lühtrid jäid seisma 20 aastaks, kuna leiti, et muuseum on kindlam paik kui kirik.\nMare Kase sõnul kardeti ka uut vargust. Et metallist kirikuvara endiselt varaste lemmikobjekt on, annab tunnistust viimati Põlva kirikust minema viidud ja seni leidmata hindamatu väärtusega vallasvara. Muinsuskaitsespetsialistid on kirikuis kaitsekohustuse teatisi vormistades ettevaatlikud nende avalikustamisega, et sellekohane teave ei satuks varaste kätte.\nPille Salveste sõnul on väga tähtis kiriku varaga heaperemehelikult ja hoolivalt ümber käia. Ta on tänulik kirikumees Kalju Altmetsale, kes ehitas altarikatete hoidmiseks rõdule spetsiaalse kapi, ja on hoolikalt läbi lugenud mälestiste hooldamise eeskirja ning toimib selle järgi.\nEelmine: Peapiiskop Pajula: tahtsime teha head ajalehte\nJärgmine: Eesti jõulud Kanadas


Protsentülesanded | Matemaatika\nKui mitu protsenti saab naabri koer endale ?\nMitu protsenti oli augus kokku loomi ?\nKui palju saab Aita-Leida Kuusepuu palgapäeval palka, kui tema brutopalk on 5240 krooni ?\nKui suurelt summalt makstakse tulumaksu ?\nKoostaja : Raimo Raudsoo\nJuhendaja: Riho Kokk\nRakvere Ametikool\t1\nKoostaja: Raimo Raudsoo Grupp: KE10 Juhendaja : Riho Kokk 1\nMinu ülesandeks on käesoleva konspektiga anda ülevaade protsentülesannetele. Eesmärgiks on teadmiste ja oskuste arendamine protsentülesannete näol. Konspekt tutvustab protsentülesandeid erinevates valdkondades. Matemaatika ümbritseb meid kõikvõimalikes situatsioonides igapäevaelus ja need ülesanded tõestavad seda. Matemaatika ei ole igav.\t3\n1. Osa leidmine tervikust\t4\n1.1 Osa leidmine tervikust arvuna:\t4\n1.2 Osa leidmine tervikust protsendina:\t4\n2. Terviku leidmine osa järgi\t5\n2.1 Terviku leidmine osa järgi arvuna:\t5\n2.2 Terviku leidmine osa järgi protsendina:\t5\n3. Suhte väljendamine\t6\n3.1 Suhte väljendamine protsentides:\t6\n3.2 Suhte väljendamine arvuna:\t6\n4. Muutuse väljendamine % ehk kasv ja kahanemine %\t7\n4.1 Muutuse väljendamine % ehk kasv ja kahanemine % protsentides:\t7\n4.2 Muutuse väljendamine % ehk kasv ja kahanemine % arvuna:\t8\n5. Lahuste ja kontsentraatide ülesanded\t9\n5.1 Lahused ja kontsentraadid:\t9\n6. Intressidega % ülesanded\t10\n6.1 Käibemaks ja intress :\t10\n6.2 Brutopalk , netopalk ja tulumaks :\t11\nMinu ülesandeks on käesoleva konspektiga anda ülevaade protsentülesannetele. Eesmärgiks on teadmiste ja oskuste arendamine protsentülesannete näol. Konspekt tutvustab protsentülesandeid erinevates valdkondades.\nMatemaatika ümbritseb meid kõikvõimalikes situatsioonides igapäevaelus ja need ülesanded tõestavad seda. Matemaatika ei ole igav.\n1. Osa leidmine tervikust\n1.1 Osa leidmine tervikust arvuna:\nMees läheb poodi ja ostab 500g koeratoitu. Koju minnes mõtleb, et 20% kogu massist annab naabri koerale. Kodus küsib aga naine pahaselt, et milleks meile see koeratoit, kui meil koera polegi. Seepeale vastab mees "Ära haugu!". Leida kui palju kogu massist saab naabri koer endale?\nLeian, kui palju on 1% kogu massist(500g):\n1% arvust 500g on 500g/100 = 5g\nLeian, kui palju on siis 20% kogu massist(500g):\n20% arvust 500g on 20% x 5g = 100g\nVastus: 100g koeratoitu on mõeldud naabri koerale.\n1.2 Osa leidmine tervikust protsendina:\nMees läheb poodi\nmaks200 Õppematerjali autor\nprotsentülesanded , protsent\npuhast piiritust, tulumaksuvaba\n9. klassi protsentülesanded\nHARJUTAMISEKS 1. Klassi 36 õpilasest võttis ekskursioonist osa 28 õpilast. Leia, mitu protsenti õpilastest käis ekskursioonil. V: 77,8% 2. Kauplusse toodi 750kg õun...\nRakvere Ametikool Protsent Õpilane: Ahti Siivelt Õpperühm: AL-10 Juhendaja: Riho Kokk Rakvere ...\nLihtsad protsentülesanded III\nMajandusmatemaatika 2017 Õpilane .... Lihtsad protsentülesanded III Kasuta arvutamisel exceli funktsioone Kirjuta vastus vabasse lah...\nReferaat Protsent Roland Gorodivskiy EV13A Rakvere Ametikool Juhendaja: Riho Kokk ...\nProtsendid © T. Lepikult 2010 Protsendi mõiste (1) Protsent (tähis %) on üks sajandik vaadeldavast tervikust (arvust, rahasummast, toodanguhulgast jne.): ...\n% on ks sajandik tervest, siis ilmselt k% on k sajandikku tervest. Nide 1. Leiame 67% 420-st. Eelneva phjal tuleb leida korrutis Nide 2. Lattu veeti sgisel 420 tonni kartuleid ja neist oli kevadeks ...\nProtsentülesanded majandusarvutustes Suur osa rahanduslikke ja muid majanduslikke arvutusi tugineb protsendi mõistele. Üldlevinud käsitlus tõlgendab protsenti kui...


Kas sul ei ole võimalust oma loomakesi mõne tuttava hoida jätta? Või paluda, et keegi neid toitmas ja nendega tegelemas käiks?\nLemmikloomatakso kirjutab ka oma lehel, et nad hoolitsevad lemmikute eest, kuni sina ära oled. Ma küll ei tea kas ka väikeloomade eest aga küsija suupeale ei lööda. Tean, et väikelooma sõbralikud inimesed on nad küll.


Välisminister Reinsalu: Valgevenes vahistati Eesti kodanik\nValgevene korrakaitsjad.Foto: ITAR-TASS/Scanpix\nDelfi / Ohtuleht.ee, 13. august 2020 12:54\nVälisministeeriumi teatel vahistati Valgevenes Eesti kodanik.\nTeadaolevalt on Eesti kodaniku vahistamine seotud Valgevenes toimuvate rahutustega. „Saame ainult öelda seda, et oleme sellest teadlikud ja oleme tema lähedastega kontaktis,“ kinnitas välisministeeriumi esindaja Õhtulehele.\nDelfile teadaolevalt toimus vahistamine Minskis ööl vastu esmaspäeva ja Valgevene miilitsa poolt arreteeritud Eesti kodanik oli Edgar Bašmakov.\nValitsuse pressikonverentsil kinnitas juhtunut ka välisminister Urmas Reinsalu. Reinsalu sõnul jõudis välisministeeriumisse info, et Valgevenes on kinni peetud üks Eesti kodanik. „Valgevenes on praegu selline olukord, mis nõuab Euroopa riikidelt kiiret ja otsustavat käitumist. Peame survestama neid lõpetama vägivalda protestijate vastu. Teiseks on vaja survestada neid vabastama kõiki poliitilistel põhjustel kinni peetud inimesi. Samuti peab neid survestama poliitilisele dialoogile,“ seletas minister.\nReinsalu lisas, et sotsiaalmeedias ringlevad miljonid pildid inimeste valimissedelitest, millest on samuti näha, et Valgevenes ei olnud tegemist vabade valimistega.\nVälisministeerium kutsus Valgevene suursaadiku selgitusi andma\nPoliitika 11. august 2020 15:09\nValgevenes jätkusid rahutused, internetti pole riigis pühapäevast saati\nMaailm 11. august 2020 09:18\nVALGEVENE POLIITPÕGENIK EESTIS: võltsimata saanuks Lukašenka vaid 30% häältest! (2)\nEesti uudised 10. august 2020 19:33\nValgevene valimised võitis batka Lukašenka? Protestijad tormasid tänavaile: 3000 vahistatut\nMaailm 10. august 2020 19:05\nModeraat 13. august 2020 13:55\nKus siin uudis on? Kust otsast mingi huligaani tegemised üldsuse asi on? See puutub vaid sellesse tegelinskisse, meie välisministeeriumi ja kohalikku miilitsasse. Ja üleüldse paras! Milleks minna siis mässama?! Riigis tuleb austada kohalikku korda. Nagu ütlevad (valge)venelased "võõrasse pühakotta oma palveraamatuga ei tulda". Olgu see talle nüüd õpetuseks.\nAinult muinasjututegelased ei higista… Millest saaks abi liigse higistamise vastu?\nKutse Põltsamaa kirikusse tänuüritusele „Me hoiame nõnda ühte…“


Koht TALLINNA FILHARMOONIA MUSTPEADE MAJA, VENNASTE SAAL\nKontsert "Öö varjud" Esinevad: Kammerkoor Helü, dirigent Küllike Joosing Viljandimaa Kammerkoor, dirigent Kadi Ritsing Sel süg...\nKontsert "Öö varjud"\nViljandimaa Kammerkoor, dirigent Kadi Ritsing\nSel sügisel alustab uut, oma neljandat hooaega Eesti Kammerkooride Liidu kontserdisari “Kuulajale”. Kontserdid toimuvad hingedeajal ja koosnevad vaimulikest ning sügisestest paladest. Tegemist on ajaga, mil liigume pimeduse suunas ning sellest ka kontsertide ühine pealkiri „Öö varjud“. Hingedeaeg on just sobiv, et lasta kaunil koorimuusikal oma hinge puudutada.\nSedakorda on fookuses Kammerkooride Liidu uustulnuk Viljandimaa Kammerkoor ning äsja nime vahetanud kammerkoor Helü (endine E STuudio kammerkoor). Kuulda saab muusikat C.Kreegi, L.Veevo, E.Mägi, A.Ritsingu, E.Whitacre'i ja paljude teiste sulest.\nKammerkoor Helü, endise nimega E STuudio kammerkoor, asutati aastal 2004. Kui koor käis eelnevalt koos projektipõhiselt, siis viimase kolme aastaga on sellest välja kasvanud üks mõnus ühtehoidev seltskond, kes naudib iganädalaselt ühist musitseerimist ja teineteise seltskonda. Koori repertuaari kuulub peamiselt klassikaline koorimuusika, kuid kontsertidel on esitusele tulnud ka popmuusika töötlusi (Queen, Mahavok, Sting, ABBA). 2016. aasta kevadel pälvis Helü Eesti Kammerkooride festivalil B-katekoorias 1. koha ning parima kava eripreemia. Sama aasta suvel osaleti Walesis mainekal festivalil Llangollen International Musical Eisteddfod, kus saavutati segakooride katekoorias II koht. Ühtlasi valiti reisi ajal koorile uus ja omanäoline nimi Helü, mis tähendab võro keeles "häält", "heli" või "häälikut". Küllike Joosing on koori dirigent aastast 2011. Lisaks kammerkoorile Helü juhatab ta ka Tartu Üliõplassegakoori ja E STuudio lastekoori. 2016. aasta kevadel pälvis ta Eesti Kammerkooride festivalil parima dirigendi eripreemia.


Juhuu!, , 26.04.2012 12:38\nJärvejooksu kodulehelt uus inf. LOOSIAUHINNAD 83. Ümber Viljandi järve suurjooksu LOOSIAUHINNAD on järgmistel kohtadel lõpetajatele - koht 83 - koht 729 - koht 1227 - koht 2012 Energiakõnni loosiauhinnad selguvad kell 14.00 autasustamisel. Palume kõigil loosiauhinna saajatel kohal olla.\nkohalik jooksja, , 25.04.2012 09:52\nLugesin viimast "Jooksja" ajakirja ja seal oli veidike juttu ka Viljandi järvejooksust.Ikka see vana dilemma ,et kas Orikal minna läbi soo või ringiga!"Jooksja" ajakiri väidab ,et otseminnes on ajavõit minimaalne.Ise kül seda ei arva.Jalad saavad kül märjaks aga võit on märgatav.Hetkeseisusga ongi raja ainus märg koht Orika soos.\nJaan, hermesclub@hot.ee, 24.04.2012 14:35\nEelmisse sõnumisse koma järgi ka sõnake "et". Praeguse seisuga paistab, et meie auto(de)sse mahub Tallinnast Viljandisse ja tagasi veel mõni vähemkogukam reisija.\nJaan, hermesclub@hot.ee, 24.04.2012 14:29\nHermese-meeste registreerimisega on asjad korras tänu Viljandi Spordiliidu jõulisele sekkumisele. Tänu neile ja ka SPORTINFO meeskonnale, asjad korda said!\nsiirius, , 24.04.2012 02:41\nLeidsin Viljandi järve jooksu kodulehelt sellise info: "Võistluspäeval, 01.mail 2010.a. saab registreerida kella 9.00-11.00 stardi juures olevas registreerimistelgis." Kas suurjooksu ajaarvamine käib ajas tagasi või on selle 2012 aasta osalemise võimalused lõppenud?! http://www.viljandimaa.ee/jarvejooks/?id=31&lang=est\nSiim, siim.kilki@gmail.com, 23.04.2012 17:39\nOtsin ühte kohta autos Tartust Viljandisse ja pärast jooksu tagasi Tartusse. Kel kohta pakkuda, kirjutage: siim.kilki@gmail.com\npakihoid, , 23.04.2012 09:07\npakihoid on nagu eelmisel aastal sekretariiaadi (numbrite väljastamine ja uute registreerimine)taga olevas telgis kenasti olemas.\nVarem jooksnu, , 22.04.2012 20:30\nVarem on pakihoid kenasti olemas olnud.\nRaivo Alla, snaperski@gmail.com, 22.04.2012 20:12\nRegistreerisin õige mitu päeva tagasi siin ennast jooksule. Ikka pole jooksjate nimekirja kantud. Jooksin ka eelmisel aastal, siis seda janti polnud.\nmari, , 21.04.2012 11:50\nkas keegi oskab öelda, kas jooksu ajal töötab ka pakihoid


Võimaluste tundmine 1. Õppimisvõimalused: Kuhu oled oma haridusteel jõudnud?\nVõimaluste tundmine 1. Õppimisvõimalused\nKuhu oled oma haridusteel jõudnud?\nHaridussüsteemi saab kujutada puuna. Haridus ja sellesse suhtumine algab kodust ning hariduspuu toetub tugevale Eesti perele. Puu oksteks on erinevad hariduse saamise võimalused ning viljadeks väljundina tööturg.\nKui vaatame oma õpinguid kui kasvamist ja ronimist sellel puul, siis oled tänaseks päevaks ilmselt läbinud nii puutüve alushariduse, põhihariduse kui keskhariduse osa ja jõudnud kõrghariduse okstele. Et teha teadlikke valikuid ja leida endale sobiv tee, on oluline haridussüsteemi tunda ja selle valikuid teada.\nEnne uutele sihtidele keskendumist on mõistlik vaadata, kust me tuleme ja kus oleme.\nKuidas on kulgenud Sinu haridustee?\nMillised tüveosad on tugevad ja toetavad Sinu pürgimist kõrgustesse?\nKas mõni tüveosa on jäänud hapramaks kui sooviksid?\nLeia puul üles see punkt, kus oled praegu. Võid joonistada puule ka eelneva haridustee - olgu see siis sirge või oma keerdkäikudega.\nKas oled täna punktis, kuhu oled tahtnud jõuda? Miks?\nKui keskharidus on omandatud, siis on võimalik valida kolme edasiõppimise võimaluse vahel:\nKutseõppeasutus, kus omandatakse kutseharidus (0,5-3 aastat) või rakenduskõrgharidus (3-4,5 aastat)\nRakenduskõrgkool, ülikooli kolledž, kus omandatakse rakenduskõrgharidus (3-4,5 aastat) → magistrikraad (1-2 aastat)\nÜlikool, kus omandatakse bakalaureusekraad (3-4 aastat) → magistrikraad (1-2 aastat) → doktorikraad (3-4 aastat)\n2011. aasta 30. juuli seisuga pakub Eestis kõrgharidust 33 õppeasutust, mille seas\n6 avalik-õiguslikku ülikooli, 3 eraülikooli, 10 riig irakenduskõrgkooli, 12 erarakenduskõrgkooli, 2 riigi kutseõppeasutust. Nende loetelu leiad Haridus- ja Teadusministeeriumi veebilehelt.\nEestis on võimalik õppida erinevatel õppekavadel: rakenduskõrgharidus-, bakalaureuse-, magistri-, bakalaureuse- ja magistriõppe integreeritud õppekavadel ning doktoriõppe õppekavadel. Õpe võib toimuda ka mitme kõrgkooli koostöös läbiviidaval ühisõppekaval.\nRakenduskõrgharidusõppe eesmärgiks on kindlal kutsealal töötamiseks või magistriõppes edasiõppimiseks vajalike pädevuste omandamine. Õppes kujundatakse teoreetilisi teadmisi eelkõige praktilistest vajadustest lähtudes ning õppekavad sisaldavad vähemalt 30% mahus praktilist tööd.. Õppe lõpetanutele antakse rakenduskõrgharidusõppe diplom.\nBakalaureuseõppe eesmärk on üldakadeemiliste teadmiste süvendamine, eriala alusteadmiste ja -oskuste omandamine õpingute jätkamiseks magistriastmes ja tööle asumiseks. Lõpetajale antakse bakalaureusekraad.\nMagistriõppe kestel süvendatakse erialateadmisi ja -oskusi ning omandatakse iseseisvaks tööks ja doktoriõppeks vajalikke teadmisi ja oskusi. Magistriõppe peamine eesmärk on koolitada õppija süvendatud teadmistega erialaspetsialistiks. Õppe alustamise üldtingimus on bakalaureusekraad, rakenduskõrgharidus või nendele vastav kvalifikatsioon. Lõpetajale antakse magistrikraad.\nIntegreeritud bakalaureuse-magistriõpe sisaldab nii alusõpet kui ka süvendatud spetsialiseerumisega õpet. Integreeritud õpped on arsti-, loomaarsti-, proviisori-, hambaarsti-, arhitekti-, ehitusinseneriõpe ning klassiõpetaja õpetajakoolitus.\nDoktoriõppes õpitakse süvendatult tundma oma uurimistöö keskkonda ja omandatakse uurimistöö efektiivse läbiviimise tehnikad ning oskused. Doktoriõppe alustamise üldtingimuseks on magistrikraad või sellele vastav kvalifikatsioon. Doktorikraad on teaduskraad, mille saamiseks koostatakse ja kaitstakse doktoritöö – iseseisev teaduslik uurimus või loometöö.\nMillises kõrgharidust andvas õppeasutuses ja millisel õppekaval õpid Sina?\nMilliseid õppeasutusi oskad nimetada iga kõrgharidust pakkuva õppeasutuse tüübi kohta?\nMilliseid erinevusi oskad välja tuua bakalaureuseõppe ja rakenduskõrghariduse vahel?\nPõhjaliku ülevaate Eesti haridussüsteemist ja -võimalustest leiad Haridus- ja Teadusministeeriumi kodulehelt.\nMille poolest erineb kõrgkooliõpe keskkooli omast?\nMida on eriala valikul oluline silmas pidada?\nMis on kõrgkooli ja õppekava valikul oluline?\nMillised õigusaktid kõrgkoolis õppimist reguleerivad?\nMida tasub teada õppides kõrgkoolis?\nMillised on õppurile mõeldud toetuse-, stipendiumi- ja laenuvõimalused?\nKuida oma õpinguid planeerida?\nKellelt saad infot ja tuge?\nKas varasemaid õpinguid ja töökogemust saab õppekava täitmisel arvesse võtta?\nKas ja kuidas minna õppima välismaale?\nVälismaale – millised on võimalused?\nMilliseid enesetäiendamise võimalusi veel on?\nKust leida koolitusinfot?\nVõimaluste tundmine 2. Töötamisvõimalused\nKuidas edasi? Minu tulevikuplaan


Põgenikekriis: sõjaline operatsioon Vahemerel on valmis järgmiseks faasiks | Uudised | Euroopa Parlament\nUudislood > Prioriteedid > Migratsioon > Praegune lehekülg: Põgenikekriis: sõjaline operatsioon Vahemerel on valmis järgmiseks faasiks\nLuureandmete kogumisest inimkaubitsejate kinnipidamiseni © European Union 2015 - Frontex\nEuroopa Liidu sõjaline operatsioon inimkaubitsejate vastu Vahemerel on valmis järgmiseks sammuks. Seni on kogutud luureandmeid ja ehitatud üles operatsiooni struktuur ning nüüd ollakse valmis kaubitsejate kinnipidamiseks ja laevade kahjutuks tegemiseks. Euroopa Liidu sõjalised operatsiooni olid arutelul EP julgeoleku ja kaitse allkomisjoni istungil teisipäeval, 22. septembril.\nELi sõjalise staabi peadirektor, kindralleitnant Wolfgang Wosolsobe tegi parlamendis ülevaate ühenduse sõjalistest missioonidest ja operatsioonidest, sealhulgas koolitusmissioonid, piraatlusevastane operatsioon Somaalia rannikuvetes ja inimkaubitsejatega võitlemine Vahemerel.\nWosolsobe märkis, et Vahemere operatsiooni sõjalise mõõtme ulatus sõltub liikmesriikide soovist. Tema sõnul on praeguseks kogutud piisavalt luureandmeid selle kohta, kus alused asuvad, kust nad tulevad ja kuidas inimkaubitsejad merel tegutsevad. Wosolsobe lisas, et Liibüa rannikuvetes tegutsemiseks vajab Euroopa Liit ÜRO mandaati.\nParlamendis Rahvapartei fraktsiooni ja Saksamaad esindav Michael Gahler uuris Wosolsobelt, et mis juhtub siis, kui inimkaubitsejaid leitakse "kahtlastelt" laevadelt. Kas need alused konfiskeeritakse ja uputatakse, et hoida ära põgenike vedu? Kindralleitnandi sõnul on eesmärgiks muuta kaubitsejate laevad töökõlbmatuks, kuid see ei tähenda ilmtingimata hävitamist. Näiteks saab laevad tuua Euroopa rannikule.\nSotsiaaldemokraat Eugen Freund Austriast sõnas, et on skeptiline väljendi suhtes "tegeleme rändeküsimuse algpõhjustega". Saadiku hinnangul ei ole Aafrikast põgenevate inimeste smugeldamine probleemi iva. "Põhjused asuvad seal, kust need inimesed tulevad ja selles, miks nad oma riigist lahkuvad."\nJulgeoleku- ja kaitse allkomisjoni juht, Euroopa Konservatiivide ja Reformistide ridadesse kuuluv Anna Elżbieta Fotyga tõstis esile, et liikumine üle Vahemere on põgenike jaoks uskumatult kallis. "Peame käivitama tõhusad operatsioonid. Meil on suured probleemid siinsamas Euroopas, kuid meil lasub ka vastutus tegeleda tõeliste probleemidega Aafrikas," rääkis Poolat esindav saadik.\nELi sõjaline staap...\n...vastutab operatsioonide jälgimise eest, mis on osa ühisest julgeoleku- ja kaitsepoliitikast. ELi sõjaline staap kuulub Euroopa välisteenistuse alla.\nELi sõjaline staap (inglise keeles)\nEP julgeoleku ja kaitse allkomisjon\nEP julgeoleku- ja kaitse allkomisjoni istungi dokumendid


Südamest head soovitused | Kristallist elu\nkristallkuul ♦ jaanuar 17, 2022 ♦ 6 kommentaari\nViimasel ajal olen ma paljude asjade üle inimesenud. Et restoranis oli liha kõvaks praetud, teatrikohvikus sai ülikehva teenindust ja pidevalt on asjadega mingi häda olnud. Hakka või arvama, et viga on minus! 😀\nÕnneks on mul nüüd mõned head kogemused olnud ja ma tahan jagada neid ka teiega, et jääks jälg maha, et mõnikord on mulle ikka võimalik meele järgi ka olla.\nOlyBeti restoran, mis hiljuti uksed avas. Reklaamivad end nimetusega Bar & Grill. Mis sa oskad asjast arvata? Et eks mingi spordibaar, kus antakse ka süüa. Ilmselt mingi kehvakene toit. Aga mina kasiinoinimesena pean ikkagi ära proovima. Erilisi ootusi mul sinna minnes polnudki. Nüüd olen kaks korda käinud ja – VAU!\nNii hea toit. Ilma naljata. Oleme seal ära proovinud krevettidega eelroa. Ideaalse küpsusastmega krevetid. Juures Teriyaki kaste. Selline kaste ei vääri reeglina mainimistki, serveeritakse paljude toitude juurde ja so what. Aga see konkreetne kaste oli nii maitsev, et väärib äramärkimist.\nVeel oleme proovinud kanavardaid ja ma ütlen teile, kallid inimesed, et need on parimad kanavardad, mida ma elus saanud olen. Nii hõrk liha, hästi küpsetatud ja jälle see Teriyaki kaste ja salat ka juures. Lisaks on vardasse aetud ka paprikat ja suvikõrvitsat. Pealegi on 5-euroses portsus kaks lihavat varrast. Sellist väärtust ei saa te mitte ühestki söögiputkast ega veel vähem restoranist Tallinna linnas.\nKa searibid ja veiselihaburger väärivad kiidusõnu. Seda viimast pakutakse praegu avamispakkumise nime all. Burger ja pudel Heinekeni 10 eurot. Hind on väga hästi paigas ja just kliendi vaatest. Burgeriga serveeritakse ka friikad, mis ei ole need peenikesed kartulipulgad poe sügavkülmast. Need on sellised mõnusad kartulid hoopis. Kõht saab väga täis isegi nii suure söömaga inimesel nagu mina.\nAusõna, ma soovitan soojalt. Ka teenindus oli väga tore.\nMiinuseid on ka paar tükki. Kui sa tahad sinna päriselt sporti vaatama minna, siis sellel pole mõtet. On ainult paar-kolm lauda, kust terve seltskond päriselt ka midagi näeb. Sisekujundus restoranis on ilus, aga selle on teinud inimene, kes ei ole spordibaari kontseptsioonist üldse aru saanud ja on selles osas ülesande lahendamisega puusse pannud. Väga ebafunktsionaalne on see sisustus spordi jälgimise seisukohalt. Lisaks on laudu liiga palju ja need on üksteisele selga pressitud. Eestlane ei taha niimoodi võõra inimese kukil istuda. Praegu sellega probleemi pole, sest rahvast seal nii palju ei käi. Aga kui restoran oleks täis, siis oleks võõraste laudade lähedus väga häiriv. Pealegi on seal natuke kõle. Hubasust vähe.\nAga kui keskenduda ainult toidule ja teenindusele, siis see on paigas!\nKui on vaja planeerida mõnusat väljasõitu, siis väga tore on Sagadi mõisa romantikapakett. Ma olen nüüd kaks korda käinud ja mulle väga meeldib. Mõisa asukoht on hea, sest läheduses on mitmeid häid RMK matkaradu. Hea minna kas enne või pärast mõisa suundumist.\nPaketis on tervitusjook (mullivein) toas, õhtusöök kahele ja majutus. Ideaalne oleks võtta saunaga tuba (siis on hind 150 eurot), aga see on populaarne valik ja napsatakse eest, kui kiire pole. Meie näiteks ei saanudki. Ka aiamaja (mis on privaatne, seal sauna pole, aga on mullivann ja kamin, hind 170 eurot) on pidevalt kellegi poolt bronnitud, nii et me leppisime seekord lihtsalt vanniga toaga (hind 130 eurot) ja ega see on ka väga ok. Vannituba on suur ja vanni mahub kahekesi ära küll, kui ei ole väga suurte inimestega tegemist.\nVeidi muretsesime toidu pärast, et see ei saa sellises perifeerias asuvas restoranis üleliia hea olla. Esimene kord käisime (2020. aastal), siis ei olnud. Aga seekord üllatusime! Romantikapaketis on fikseeritud menüü, vaid pearooga saab valida. Nii me siis valisime ettekandja soovitusel kala ja see oli suurepärane praad. Kiitsime ette ja taha ja sõime taldrikud täiesti puhtaks. Magustoit süüa ei kõlvanud (ülikuiv porgandikook valusalt magusa toorjuustukreemiga), aga see ei vähendanud positiivset emotsiooni. Jällegi oli teenindus väga armas ja kokkuvõttes selle raha eest on paketis väärtust rohkem kui küll. Soovitan!\nJuhtus hiljuti mul selline hirmus asi, et ajasin tassi kohvi oma valgele täisvillasele vaibale. Elasin vist läbi kõik leina seitse faasi (või palju neid ongi). Sain enda peale vihaseks, eitasin oma süüd, nutsin nagu pöörane, nii et nuuskasin täis mingi 10 köögisalvakat jne. Ainus, mida ma oskasin peale hakata, oli kirjutada oma koristusfirmast kliendile. Õigemini nende müügimehele, kes on koristuse alal täielik spets. Pole probleemi, mida tema lahendada ei oska. Nii et teadsin, et ainus koht, kust abi saab, on see inimene.\nKirjutasin läbi pisarate kirja valmis ja sain ka hästi kiire vastuse. Selge ja põhjalik õpetuse, kuidas käituda, kui ajad tumedat vedelikku tekstiilile (kes soovib õpetust, kirjutagu kommentaaridesse, seal jagan) ja üks väga väga väga mõistlik soovitus – ENNETA!\nSee käib nii, et tellid internetist nanokaitsevahendi ja töötled sellega kõik tekstiilid, mida sa kardad ära rikkuda. Diivan, vaip. Võib-olla veel midagi. Näiteks ka välisjalatsid. Vahend sobib kõigile tekstiilidele ja nahale, välja arvatud mõningad kunstnahast pinnad. Usaldasin soovitajat 1000% ja tellisin liitrise vahendi ära. Siis me pritsisimegi oma diivani enne mõisareisi üle ja jätsime 24 tunniks kuivama. Ma tegin veel paar paari saapaid ka (seemisnahast + tugevast nahast). Ja kui me taas koju jõudsime ja proovima hakkasime, et kas töötas, siis – VAU!\nPanin alustuseks saapa kraani alla. Vesi langes peale ja voolas sealt niimoodi maha, nagu oleks mingi magic toimunud. Mitte tilkagi naha sisse ei läinud. Kuigi ma olen oma hoolimatuses neid seemisnahast saapaid korduvalt õues retsinud. Igaks juhuks tõin ka teise saapa kraani alla. Sama.\nSiis võtsime tassi vett diivani juurde ja valasin diivanipadjale. Mitte grammigi sisse ei imanud! Vesi lihtsalt voolas sinnapoole, kus madalam oli. Proovisime mitmes kohas mitu korda ja no efekt just selline nagu lubatud.\nMaailma parim aine! Nanomaxi oli see, kust meie ostsime. Nüüd ma muudkui mõtlen, mida lisaks vaibale veel üle saaks teha. Valged joped, valged tennised ja no kõik jalatsid tegelikult. Täielik imevahend ja ma ei saa aru, miks ma sellest varem midagi kuulnud ei olnud. Nüüd teie vähemalt ka kuulsite, pole tänu väärt.\nSoovitan teile ka seriaali, mis on nii pagana hea, et no kohe on hea! “Ted Lasso” sellel nimeks. Räägib ameeriklasest treenerist, kes on kutsutud Londonisse jalgpallitreeneriks. Ted ei tea meie jalgpallist mitte midagi. Teadupärast on aga inglastele jalgpall surmtõsine asi. Mis siis saama hakkab, seda peab ise nägema.\nPeaosa mängib Jason Sudeikis, kelle kohta mul polnud enne seda sarja ühtegi head sõna öelda. Minu jaoks tundus mingi kloun, kes mängib halbades Hollywoodi komöödiates ja kuhugi mujale teda ei kutsutagi. Siin sarjas on ta megahea! Absoluutselt armastusväärne.\nSeriaal ei ole mingi action, et pommid lendavad, käib kaklus, tapmine ja kuritegevus. Ka ei ole see seep, et mii iho ja keegi lükatakse trepist alla ja tal on seetõttu nurisünnitus. See pole ka mingi naistekas ega seks ja linn. See on südamlik, huvitav, naljakas ja mõtlema panev sari. Sobib nii meestele kui naistele.\nKaks hooaega on väljas ja need mõlemad on väga head. Jällegi – soovitan!\nVot sellised soovitused teile. Keegi mulle nende teemade eest midagi maksnud pole, seega võite kindlad olla, et need on otse südamest.\n← Kas rahaliselt on hästi?\nKäisin Saksamaal →\njaanuar 17, 2022 – 12:55 p.l.\nHuvitav, kas see nanovahend kassi okse vastu ka aitab ( st tekkivate plekkide), tänase vaibaga on juba hilja aga tuleviku huvides olen küll infost huvitatud?\njaanuar 17, 2022 – 1:28 p.l.\nOojaa, kindlasti! See hülgab igasuguse vedeliku ja mustuse. Kui kass oksendab, siis pühid lihtsalt lapiga kokku ja mitte midagi ei imbu vaiba sisse.\nTootekirjelduse kohaselt on aine mõju kuni 2 aastat, sõltuvalt sellest, kui intensiivselt pinda kasutatakse. No et kui on vaip ja sealt kõnnitakse iga päev üle, siis kestab vähem aega kui diivani käetoel, kuhu minnakse vastu ainult aeg-ajalt.\nJuba olemasolevate plekkide tarvis soovitan ma rentida tekstiilipesur. 15 eurot päev maksab selle masina rent. Kärcheri masinaga tegu. Kaasa saad spetsiaalse puhastusaine. Lased masinaga pesuainet vaibale, jätad natukeseks ligunema ja siis imad musta vee sisse. Väga hästi töötab.\njaanuar 17, 2022 – 1:52 p.l.\nOh, kui tore! Ma olen neid Nanomaxi vahendeid piilunud juba varemgi (vannitoa ja köögi jaoks peamiselt) aga just see isiklik kogemus oligi puudu, et julgeda tellida. Juba teine hea puhastuse-alane soovitus, mille sinult saan, esimene oli need “magic” valged svammid, mis mu elu oluliselt lihtsamaks tegid 🙂\njaanuar 17, 2022 – 2:01 p.l.\nNii tore kuulda, et ma kellegi koristamiselu lihtsamaks olen saanud muuta 😀\nKusjuures ma ise plaanisin neile veel kirjutada ja küsida, et kas tekstiili ja kõva pinna puhul on vahenditel erinevus ka või on tegemist lihtsalt sama vahendiga, mis on “sihtrühmapõhiselt pakendatud”. Et kui on sama vahend, siis ma kasutaks hea meelega ka muudel pindadel.\nKuigi just hiljuti tellisin ka sellise asja nagu Veetapesu vahendi. See on mingil palmivahal põhinev vahend, mis samuti annab (kõvale) pinnale kaitsekihi, mis kaitseb veidi ja lihtsustab väidetavalt hiljem puhastamist. Selle puhul ma mingit tohutut ahhaa elamust ei ole saanud. Samas ma ei ole sellega ka veel aknaid katnud, mille puhul ootakski kõige suuremat efekti (et pesed akna väljast ära ja siis see ei määrdugi juba 2 päeva pärast). See testimine jääb kevadesse. Samas tammepuidust diivanilaua katsin sellega ära, et ei jääks tassidest-klaasidest puidu sisse rõngaid jne. Ja tõele au andes ka segistid on sellega kaetud ja läikisid väga ilusti, peale tekkinud veepritsmete eemaldamine läheb ka nagu möödaminnes. Nii et tegelikult need vahendid paistavad töötavat küll.\njaanuar 18, 2022 – 2:29 p.l.\nKuidas allergikutele sobib? Ma ei julge oma lemmiklooma tõttu eriti kodukeemiat kasutada. Ainult nö looduslikud ja ensüümidel põhinevaid, mis toimivad nii ja naa. Vaimustuses pole siiani olnud.\njaanuar 19, 2022 – 11:16 e.l.\nVat seda ma ei teagi. Mul endal allergiaid ei esine ja infolehel ka selle kohta midagi polnud. Aga kui ma ainet nuusutasin, siis sellel puudus igasugune lõhn. Ka värvaineid seal sees pole.


Uksed ja aknad on valla riividest, krampidest — Sirp\nUksed ja aknad on valla riividest, krampidest\nEva ja Maria laulude kogumik on psühhotroopse mõjuga ning võib ühel hetkel illegaalseks osutuda.\nKui 1960ndate alul sai Ühendriikides alguse uus folgiliikumine, siis esmalt oli see tagasipöördumine lihtsuse juurde: akustilise kõla, lüürilise lihtsuse, aga ka elu ja ümbritsevat otse puudutava poeetika juurde. Eessammuja oli tollal muidugi Bob Dylan, järgnesid juba Simon ja Garfunkel, kellest said pehmema popi iidolid ? nad andsid eeskuju sellele harmooniale ja ilule, mida tolles liikumises hiljem sageli püütud on ?, Joan Baez, Joni Mitchell jpt, rääkimata hipiajastul psühhedeelilisse rocki tunginud folgimõjudest (kas või Led Zeppelini ?Gallows Pole?).\nEestis tõusis uus folgiliikumine üheksakümnendail (eelmine suur laine on ilmselgelt seotud malevalauludega), sellele andsid oma lihtsuse, ilu, aga ka sõnumi juurde tagasi pürgivate lauludega hoogu nt vennad ja õde Johansonid, vennad Urbid, Jää-äär, Tätte-Matvere tandem, Tuksam oma mees-metsast-imagoga. Folk jagunes keskeltläbi kaheks. Üks oli autentsem, juuri taastav ja allikais sobrav. Umbes nagu Lauda Ukse Kääksutajate rahvalaulud, Kärt Johansoni ja Robert Jürjendali töötlused (plaadil ?Seitse une nägu?) või Untsakate ja Väikeste Lõõtspillide Ühingu arhiivitöö uuema rahvalaulu paremate palade taaselustamiseks.\nTeine suund aga on too folkmuusika oma lihtsuse mõttes, folgilt mõjude ja väljendusvahendite laenamise mõttes ? selles kipub sageli olema midagi keldilikku, iirilikku nagu vendade Johansonide otsinguis. Vahest tollele suunale seisabki kõige lähemal Eva ja Maria laulude album, mis sest, et nad peaaegu ei kasutagi oma tekste, mis võiks olla tolle uuema folkmuusika üks eeldus; ent kollektiivsesse sumbteadvusse kogunend luuletused on ka nagu kõigi omad, nagu paberilt pähe, siis suust suhu edasi kantud ühine varandus, nagu too, mida Bradbury ?451 kraadi Fahrenheiti järgi? vaimsed mässulised tulevas talletada ja levitada püüavad…\nEnim on Eva Eensaare ja Maria Petersoni esituslaadil loomulikult sarnasust ikka näitlejalauluga. Näitlejad ju teatavasti laulavad teisiti, võtke või toosama Tätte-Matvere tegemine, Juhan Viidingu esitused, Sulev Luige Valgre-versioonid, mis on jäänud kõige veenvamaks ja valusamaks Valgre-talletuseks, mis tänini saadaval jne. Ka Eva ja Maria laulus on midagi enamat muusikalisest koolitatusest ja viisipidamisest või poptööstuse naislauljate võltsdramaatilisusest, on jutustamisannet ja tekstiga kaasaelamist: nende lood on kirjutatud suure respektiga poeeside vastu ja esmalt neid arvestades. Ning tekstivalimik on esinduslikum ja köitvam kui mis tahes luulekulda koondavas antoloogias: Masing, Kareva, Alliksaar, Viiding, Enno, Pessoa, veel mitu korda Viidingut ja teisi ka.\nKui esmalt tundub see suur ja kirju, siis tegelikult valitseb siin ühtne, üksildane ja jumalat (või midagi sellist) otsiv vaim ? üksildus, õhtud, rändamised ja saladuseks jääv maailm. Eva ja Maria on kuidagi loomulikult sattunud ja haakunud tekstidesse, mis kuulates joonistavad iseend maastikuks, millele satud uitama terveks plaaditäieks ajaks. Kui veab, siis kestab too mõju ka edasi, tuleb päeva, öösse kaasa. Eva ja Maria lauludel on too omadus, mis teeb muusika mõjust iseväärtuse, muudab selle peaaegu psühhotroopseks: mis tuju vastuvõtlikus kuulajas ka ei valitseks, milline rahutus või nukrus või rõõm ? need laulud viivad kaasa ja loovad oma mullimaailma, argimaailmast eraldatud ruumi, kuhu saab pageda. On võimalik ette kujutada ühiskondi, kus just tolle omaduse tõttu oleks see plaat keelatud ja kättesaadav vaid mustalt turult, kahtlaste kollide hõlma alt.\nKa muusikaliselt kipub valitsema minoorne tonaalsus ja vaikne, peidetud nukrus, aga see pole selline masendav, vaid pigem melanhoolne, hetkiti isegi nostalgiline. Laule on plaadil kolmelt autorilt: Eva Eensaarelt (9), Maria Petersonilt (7) ja Lembit Petersonilt (4), kusjuures nende käekiri eristub, ehkki Eva ja Maria töötavad ilmselgelt tandemina üksteisest läbi põimudes.\nMuusikalisi pärle on plaat täis, aga et vaid mõnda nimetada: Maria Petersoni ?Nii palju on vaadata? (Viiding) ? helge ja hümnilik lugu, või Eva Eensaare judisemapanevalt kaunis ja kristallõrn ?Saladus? (Meriluoto), samuti Petersoni ?Tornikell? (Pessoa), kus häälte kokkukõla matkibki tornikella ja tolle kaja jne, jne.\nAga selle helguse ja nukra, veidi naiivse, ent seda mõjuvama ilu kõige mõjuvam kuulutus on siinkirjutaja kõrvadele Eva Eensaare lugu ?Sinu silmadest? Maria Petersoni sõnadele ? kõige ilusam armastuslaul, mida üle pika aja kuuldud.\nSelle uue folgiliikumise, Viljandi folgi, lihtsa ja kauni lüürika ja poeetika, Eva ja Maria laulude juures on kõige võluvam too, et need asjad on tehtud usu ja vaimustusega, mida skeptilises, iroonilises, mürgises, pettunud ühiskonnas kohtab järjest harvem. Ma arvan, et see oli umbes 1997/1998, vist säälsamas Theatrumi saalis, mille lähistel nad pesitsenud on, mil esimest korda kuulsin Evat ja Mariat laulmas, ma arvan, et laule Viidingu tekstidele, midagi ehk veel, ega see ei tulegi enam meelde. Aga nad laulsid juba tollal nii ilusti, et armu või ära. ?Laulude? plaat ei ole midagi sellist, mis kannaks endal aastamärki 2005 või mõnd teist numbrit, see on kübeke võimalust põgeneda isesugusest saastund ajast.


Nõutav argument date on mis tahes variant, arvuline avaldis, stringavaldis või nende kombinatsioon, mis tähistab kuupäeva. Kui kuupäev sisaldab nullväärtust, tagastatakse Null.\nMärkus.: Kui atribuudi Kalender väärtus on „Gregoriuse“, tähistab tagastatav täisarv kuupäevaargumendis sisalduvat aastat Gregoriuse kalendri järgi. Kui kasutusel on hidžra kalender, tähistab tagastatav täisarv kuupäevaargumendis sisalduvat aastat hidžra kalendri järgi. Hidžra kalendri kuupäevade puhul on argumendi arv mis tahes arvavaldis, mis tähistab kuupäeva ja/või aega alates 01.01.100 (Gregoriuse järgi 2. august 718) kuni 03.04.9666 (Gregoriuse järgi 31. detsember 9999).


Juhet - leiti 276 faili - Annaabi.ee, lehekülg: 6\nVILJANDI ÜHENDATUD KUTSEKESKKOOL Teenindusosakond Arvutiteenindus Ampertangid Juhendaja : Juhan Altsaar VANA-VÕIDU 2011 Ampertangide tööpõhimõte Ampertangid on mõeldud elektrijuhet läbiva voolutugevuse mõõtmiseks, ilma juhet puutumata või...\nMAGNETISM · MAGNETVÄLJAKS nimetatakse liikuvate laetud kehade vahe mõjuva jõu välja. · PÜSIMAGNET on ka elektrivoolu puudumisel magnetvälja omav keha. · MAGNEETIMINE aine mõjutamine püsimagnetväljaga, mille tulemusel see aine ka ise magnetiseerub ehk tekitab oma magnetvälja, mis võib olla püsiv. · MAGNETINDUKTSIOON näitab jõudu, mis mõjub ühikulise vooluga ja...\nMagnetväli- liikuva laetud keha poolt tekitatud väli. 2.Püsimagnet - keha, mida alati ümbritseb magnetväli nt raud,nikkel,koobalt. 3.4.Oerstedi katse- Oersted avastas, et juhet läbiv elektrivool avaldab magnetnõelale orienteerivat mõju. Magnetnõel pöördub juhtmega ristuvasse asendisse. orienteerunud magnetnõel ei ole aga risti mitte ainult juhtme endaga, vaid ka tasandiga, mille määravad juhe ja magnetnõe...


Sõdurpoisid on saanud juba 767 paari sokke (FOTOD) (1)\nHEA, KUI KEEGI MÕTLEB MEIE PEALE: Saadud sokke imetlevad reamees Kalle Kiik Kuressaarest, Raili Nõgu, reamees Tõnu Ilves ja SH ajakirjanik Ivika Laanet. Foto: Esper Kaar\nNaiskodukaitse Saaremaa ringkonna liikmed kinkisid eile koostöös Kadi raadio ja ajalehega Saarte Hääl juba viiendat korda kõigile Saare maakonna ajateenijatele jõuluks kodusaarel kootud villased sokid.\nVaralahkunud naiskodukaitsja ja Saarte Hääle ajakirjaniku Rita Loeli eestvedamisel 2009. aastal alguse saanud sokikampaaniast on tänaseks saanud oodatud ettevõtmine. Viie aasta jooksul on heatahtlikud kudujad varraste abil sokkideks kudunud ligikaudu 270 kilomeetrit lõnga, millest saaks 36 korda tõmmata ühenduse Kuivastu ja Virtsu vahele.\nEsimesed 2013. aasta soojad sokid jõudsid Kuperjanovi üksikjalaväepataljoni sõdurpoisteni juba kolmapäeval. Eile võtsid naiskodukaitsjad ja Saarte Hääl ette tõelise sokiralli, et toimetada kingitused ka teistesse väeosadesse. Esmalt said sokid Paldiskis asuva tagalapataljoni noormehed.\nTagalapataljoni vanemveebel Jaanus Karu ütles kahte sokipaari vastu võttes, et see on ilus traditsioon. “Poistel on alati heameel olnud,” tähendas Karu, kelle sõnul oli läinud aastal tagalapataljonis aega teenimas üle 20 Saaremaa noormehe, kuid tänavu vaid kaks.\nTallinnas asuv logistikapataljon sai 25 sokipaari. Vanemveebel Tomas Bluum arvas, et seda traditsiooni võiks kindlasti jätkata. Sokid antakse poistele üle 20. detsembri jõulupeol. “Saaremaa poisid hoiavad saarlaste lippu kõrgel ja on tublid poisid,” kinnitas Tomas Bluum.\nKuressaare linna lipulaeval Admiral Cowan võttis sokisaadikud vastu laeva vanemmehaanik Taavi Tamm, kes muheledes näitas jalas olevaid villaseid sokke, mis jõudsid temani juba eelmisel aastal.\n“See on nii tore, et inimesed leiavad aega kududa, ja teeb kohe südame soojaks, kui varbad on soojad,” rääkis neli aastat Admiral Cowanil töötanud Tamm.\nMereväe kaplan, leitnant (küll mitte saarlane) Tõnis Kark kinnitas, et sokkide saamine teeb südame soojaks. “See on väga armas traditsioon ja meil on väga hea meel, et te olemas olete,” jätkus Kargil kiidusõnu. “Tuleb tunnistada, et ka mina sain ühe korra sinisevalgetriibulised sokid ja need on mul senimaani alles. Saare naised oskavad ikka nii hästi kududa.”\nVahipataljonis olid Saare- ja Hiiumaa sõdurid sokkide saabumise auks suisa spordisaali üles rivistatud. Vahipataljoni ülem major Kaido Sirman imestas, et palju võis küll kuluda töötunde ja kätepaare, et nii ilus žest teha. Major andis üle ka tänukirjad ja Vahipataljoni tänumeened.\nNaiskodukaitse Saaremaa ringkonna esinaine Raili Nõgu rõõmustas, et endise esinaise Rita Loeli idee elab ja on levinud kaugemalegi. “Olen täiesti kindel, et neid maakondi tuleb veel juurde, kes tahavad, et nende sõdurpoistel oleksid soojad nii jalad kui ka südamed,” lausus ta.\nKuressaarest pärit reamees Tõnu Ilves ütles, kui oli sokid kätte saanud, et tal on täiesti siiralt hea meel. “Suur tänu kõigile kudujatele!” saatis ta kodusaarele tänusõnu. Reamees Ilves oli ka see õnnelik, kes sai endale Virtsust pärit kuduja Inge Õunapuu kootud juba sajanda sokipaari.\nReamees Kalle Kiik Leisi vallast Pärsamalt sõnas, et hea on teada, et keegi mõtleb su peale, ja selline üllatus on väga tore. Viimasena viidi sokid pärale side- ja staabipataljoni.\nSokikampaania korraldajate kinnitusel tehakse seda ka tuleval aastal.\nLisatud: 15.12.2013 / 11:49\nKas tänapäeval ei peagi kiilakas olema enam sõjaväes? Ma vaatan, et osadel poistel vohab ikka selline lokk.


Vooremaa Kõigile, kes on töötanud või töötavad ajakirjanduses\nKõigile, kes on töötanud või töötavad ajakirjanduses\nTänaseks on Tartu Ülikooli kirjastuses välja antud kogumik ?Meie jäljed jäävad: Eesti ajakirjanike elulood I?, mis sisaldab 30 elu- ja ametilugu. Kogutud käsikirju säilitatakse Eesti Kirjandusmuuseumi Kultuuriloolise Arhiivi elulugude kogus, olles osaks Eesti rahva ja kultuuri ajaloost. Järgmise kogumiku käsikirjade tähtaeg kukub 1. veebruaril 2005.\nAjakirjanike elulugude kogumine on küll kavatsuslikult erialakeskne, kuid iga kirjutaja võib valida oma viisi ja vaatepunkti, jutustamaks oma saatusest ja selle kujundajatest. Ootame kirjapanekuid kõigilt, kes tunnevad end praegu ajakirjanikuna või on seda kunagi enne tundnud. Teie valdate loovat sõna kõige paremini. Teil on vabadus nii sisus kui vormis. Kogumiku tarbeks sobib pakkuda ka 2-3 fotot mõnest ajakirjanduslikust töösituatsioonist, kus ise pildile olete jäädvustatud.\nKirjapandud eluloo raamatus avaldamiseks sobiv pikkus on 20-25 lehekülge. Käsikiri võib muidugi olla pikem, sel puhul astume autoriga raamatu toimetamisel ühendusse lühema versiooni tegemiseks. Teil on võimalus kirjutada ka tulevastele põlvedele, kui soovite oma lugu veel mitte avaldada.\nOotame teie elulugusid 1. veebruarini 2005\ne-posti aadressil anu.pallas@ut.ee\nKüsimuste korral soovitame ühendust võtta Anu Pallasega ülaltoodud e-posti või postiaadressil, tel 7375 189; Maarja Lõhmusega ülaltoodud postiaadressil või e-posti kaudu maarja.lohmus@ut.ee, tel 7375 190. Nende kolleegide kaudu võite soovi korral paluda ka abiks intervjueerija, kui teil endal on eluloo kirjapanek mingil põhjusel raske.


Poliitikakujundamise oskuste arendamise programm | Praxis\nKokku pakuti kahe aasta jooksul koolitusvõimalust enam kui 800-le poliitikakujundajale ja analüütikule riigiasutustest, kohalikest omavalitustest ning vabaühendusest.\nOmale sobiva koolituse leidsid nii poliitikakujundamisel esimesi samme tegevad ametnikud ja vabaühendused kui ka juba kogenumad poliitikakujundajad ja analüütikud.\nProgrammi sihtrühma kuulusid poliitikakujundajad ja analüütikud keskvalitsuse ametiasutustest ja hallatavatest asutustest, samuti kohalike omavalitsuste ametiasutustest ja vabaühendustest.\nSihtrühma liikmed on need, kes tegelevad avalike probleemide lahendamisega. See võib hõlmata strateegilist planeerimist; eelarvestamist; eelnõude ettevalmistamist ja õigusaktide koostamist; standardite, normide ja oodatud tulemuste väljatöötamist; poliitikate analüüsimist ja prognoosimist; mõju hindamist ja seiret; asutuste vahelise suhtluse koordineerimist, EL ja välisasjade koordineerimist; allasutuste abistamist seatud eesmärkide saavutamisel jms.\nKoolitusi viidi läbi kahe aasta jooksul, läbiviidud koolituste ajakavad leiate projekti lehelt.\nOSALEMISE TINGIMUSED programmis olid järgmised.\nSoovi korral võib üks osaleja läbida kogu programmi, kuid registreerumine toimub moodulite kaupa (erandiks IV moodul, kus saab valida ka üksikuid päevasid).\nSüvakoolitustel (II-IV moodul) osalemise eelduseks on mõju hindamise ja kaasamise aluste tundmine: baaskoolituse läbimine või praktiline kokkupuude poliitikakujundamisega.\nEelregistreerimine toimub riigitöötaja iseteenindusportaalis (välja kuulutatud koolituste kaupa) ja on avatud kohtade täitumiseni. NB! Koolitusele eelregistreerimiseks ei pea olema riigitöötaja iseteenindusportaali kasutaja. Osalejaks loetakse eelregistreerunud isikud saates neile kinnituse gruppi arvamise kohta hiljemalt 5 tööpäeva enne koolitust.\nKoolitused on nende läbimisel osalejatele tasuta. Katkestamisel tuleb tasuda koolituskoha maksumus osaleja kohta.\nI moodulis on 2-päevase koolituse maksumus katkestamisel osaleja kohta 259 eurot (sh käibemaks).\nII moodulis on 3-päevase koolituse maksumus katkestamisel osaleja kohta 414 eurot (sh käibemaks).\nIII moodulis on 2-päevase koolituse maksumus katkestamisel osaleja kohta 281 eurot (sh käibemaks).\nIV moodulis on 3-päevase R-i koolituse maksumus on katkestamisel osaleja kohta 414 eurot (sh käibemaks).\nIV moodulis on 1-päevase koolituse „Kvalitatiivsete andmete kogumise ja analüüsi meetodid“ maksumus on katkestamisel osaleja kohta 138 eurot (sh käibemaks).\nIV moodulis on 1-päevase koolituse „Regressioonianalüüs“ maksumus katkestamisel osaleja kohta 138 eurot (sh käibemaks).\nIV moodulis on 1-päevase koolituse „Sobitamine ja diff-in-diff analüüs“ maksumus katkestamisel osaleja kohta 138 eurot (sh käibemaks).\nIV moodulis on 1-päevase koolituse „Masinõppemeetodid, suurandmed ja võrgustikuanalüüs“ maksumus katkestamisel osaleja kohta 138 eurot (sh käibemaks).\nIV moodulis on 1-päevase koolituse „Mõjude hindamine simulatsiooni abil“ maksumus on katkestamisel osaleja kohta 138 eurot (sh käibemaks).\nOsaleja saab koolituse läbimisel vastava tõendi.\nOsaleja loetakse katkestajaks, kui ta pärast gruppi arvamist ette teatamata ei osale mooduli mõlemal koolituspäeval või teatab oma loobumisest vähem kui 5 tööpäeva enne esimest koolituspäeva ja ei leia endale asendajat.\nMarko Sõmer, Eesti Rakendusuuringute Keskus CentAR\nIndrek Seppo, Eesti Rakendusuuringute Keskus CentAR\nJaanuar, veebruar 2019\n2018. AASTA TEISE POOLE KOOLITUSTE AJAKAVA\nProgrammi eesmärk oli tõsta avaliku sektori ja vabaühenduste poliitikakujundamisega tegelevate asjatundjate analüüsivõimekust ja kaasamisoskusi.\nKoolitust viiakse läbi ühtekuuluvuspoliitika fondide rakenduskava 2014-2020 prioriteetse suuna "Haldusvõimekus" programmi "Inimressursi koolitus ja arendamine" raames ning rahastatakse Euroopa Sotsiaalfondist ja riigieelarve omafinantseerimiseks ettenähtud vahenditest.\nAvatud on poliitikakujundamise koolitusprogramm\nTule poliitikakujundamise oskuste baaskoolitusele!


Tutvumine programmiga MSW Logo II : Koolielu\nSelle e-õppimisüritusega soovime õpetajatele anda suuna programmeerimise õpetamiseks algklassilastele. Programmeerimine arendab õpilaste analüütilist mõtlemist ja õpetab neid nägema põhjuse ja tagajärje seost. Programmeerides arenevad loogika ja loovus.\nToimumise aeg: 4. november- 1. detsember\nRegistreerumine: 28. oktoober- 4. november\nEelduseks: võiks olla läbitud e-õppimisüritus Tutvumine programmiga MSW Logo I.\nÕppimisüritusel osalejad tutvuvad programmiga MSW Logo, mille abil tehakse erinevaid loovust arendavaid ülesandeid (mustrid, liikuvad pildid jms). MSW Logo on lihtne programmeerimiskeel, mis arendab laste loovust ja probleemide lahendamise oskust.\nJuhendada õpetajaid programmeerimise õpetamisel programmiga MSW Logo.\nPakkuda valikuks ülesandeid, mida saab kasutada loogika ja süsteemse mõtlemise arendamiseks.\nAnda esmane ülevaade programmeerimisest programmiga MSW Logo ja sellega seotud olulisematest mõistetest.\nToetada õpetajaid, et nad julgeksid ja oskaksid õpilasi programmeerimisega tegelema suunata.\nProgramm MSW Logo\nVärvuste lisamine (joon, täitmine, taust)\nKilpkonna sule laius\nKaare ja ringjoone joonestamine\nPROJEKT. Loovtöö: pildi joonestamine kasutades õpitud oskusi


Eesti Telefoni haldusreform\n?Ükskõik kust ma otsisin, aga Eesti Telefon hoiab salajas kõiki muid oma numbreid peale kahe lühinumbri,? räägib Saaremaa talunik ja külalistemaja pidaja Tuljo Ella. ?Ei olegi muid numbreid, neilt numbritelt saate igale poole edasi,? ütleb infotelefoni neiu. Telefonifirma pressiesindaja Anu Vahtra kinnitab, et lühinumbril vastavad klienditeenindajad paiknevad mitmel pool üle Eesti, kuid igas maakonnas neid tõesti ei ole. Saaremaal Eesti Telefoni klienditeenindajat ei ole.\nKui arvatavalt hooletu kopamees külalistemaja telefoniliini ära lõhkus, pidi Kuressaare klient kontakteeruma kahesaja kilomeetri kaugusel asuva teenindajaga, kuigi ka kodulinnas on telefonimontöörid täiesti olemas. ?Loomulikult kõrvaldavad rikkeid ikka kohapealsed töötajad, keegi ei hakka Tallinnast Saaremaale selleks töömehi sõidutama,? ütleb Anu Vahtra.\nElla kirjeldab, kuidas tal õnnestus mitme päeva jooksul rikketelefoninumbril 160 oma mure ikka ja uuesti ära rääkida kolmele daamile Tallinnas ja lisaks veel ühele Pärnus. Vastanud naishääled olid alati viisakad ja abivalmid, kuid telefon sellest tööle ei hakanud. Ella kirjeldab, et lisaks sai ta nende päevade jooksul mürgituse klassikalisest klaverimuusikast, mida ta iga kord enne ühenduse saamist kuulama pidi.\nÜritan panna ennast kliendi olukorda, kel lauatelefon tumm ja helistan EMT mobiililt lühinumbri abil Eesti Telefoni pressiesindajale. Kolme minuti klaverisonaadi järel saan Anu Vahtra toru otsa.\nVestluse lõpus küsin temalt, palju taoline kõne maksma läheb. Õudusega kuulen, et olen kümne minutiga ära rääkinud lõunasöögi hinna.\nMobiilside üldise hinnalanguse juures on infotelefoni päevane minutihind endiselt viis krooni ja 60 senti.\nKliendiinfo tasuta telefonil 165 ja rikete tasuta telefonil 160 on Anu Vahtra sõnul ühtekokku ja korraga tööl 21 inimest.\nJaanuaris tehti nendele numbritele umbes 33 000, augustis juba 85 000 kõnet kuus. Päevas teeb see tuhat kuni kolm tuhat kõnet. Augustis tekitas klientide järelpärimiste laviini telefoninumbrite uus valimiskord. Vahtra ütleb, et aasta tagasi käiku antud kahe kliendinumbri süsteem peaks olema ettevõtte jaoks varasemast ökonoomsem.\nTa avaldab lootust, et Saaremaa mehel juhtunud kommunikatsiooniraskused on pigem erand kui reegel.\nLoo puändina räägib Tuljo Ella, kuidas arvatavalt sama kopamehe süül tummaks jäänud telefoniga naabrimees oma numbri paar päeva kiiremini tööle sai.\nNaaber nimelt ei viitsinud Tallinna kaudu telefonitsi parandajat otsida, vaid marssis lihtsalt kohalike montööride juurde sisse. Peagi oli töömees kohal ja telefon korras.\nAnu Vahtra oletab, et väikelinnas võib telefon kellelgi varem korda saada ka lihtsalt siis, kui klient ja telefonifirma töötaja on head tuttavad.\n?Oleksin kah pidanud lihtsalt kohale minema ja korra kõva häält tegema,? on Tuljo Ella tagantjärele tark.


Sel aastal tuleb Lucia teisiti … – Gustav Adolfi Gümnaasium\nSel aastal tuleb Lucia teisiti …\nKäes on aasta kõige pimedam aeg, kui hing ihkab midagi ilusat – valgust, soojust ja lootust. Ja 13. detsembril ta tuleb – varahommikul astub uksele Lucia, peas küünaldest pärg ja lauldes kaunist “Santa Luciat”.\nEga keegi täpselt ei tea, kuidas see Sitsiiliast pärit pühak Rootsi sattus ja kuidas sellest traditsioonist sai kõige rootsilikum püha üldse. Lucia saatjaskonda kuuluvad üleni valgesse riietatud tüdrukud ja poisid. Selle päeva juurde kuuluvad kaunid laulud, pakutakse safranisaiu, piparkooke ja glögi. Ja siis see Staffani laul ehk Staffansvisan – sellest on saanud legend, sest seda laulavad alati kõik rootsi keele klassi poisid.\nMeie koolis tähistati luciapäeva esmakordsel 1992. aastal. Alates 1995. aastast on luciapäeva aktuse korraldanud 11.c klass (nüüdsel ajal G2 RO) ja see traditsioon on muutunud kõigile armsaks. Paljud ütlevad, et tõeline jõulutunne jõuab hinge just kauneid luciapäeva laule kuulates. Sel aastal on kõik teistmoodi. 11.c kammerkoor sai laule õppida vaid kaks päeva, kui tuli teade, et uuest nädalast oleme tagasi distantsõppel. Meil oli plaanide ümbertegemiseks aega üks päev – triikisime kiiresti kleidid ja õpetasime poistele selgeks tantsusammud. Laulud laenasime eelmise aasta luciakoorilt (tusen tack, 12.c!). Jõudsime filmida kaks klippi ja tulemus on nüüd teie ees https://youtu.be/iTr_s54q1yk\nG2 RO ja Juta-Tiia Mägi soovivad imelist jõuluaega! Rahu ja rõõmu südamesse!\nJärgmineGAG õpilasfirmade tooted 2020/2021Next


Toitumish�iretest tuntakse h�sti anoreksiat ja buliimiat, kuid uue aja haigus ortoreksia on endiselt v�rdlemisi tundmatu ja alahinnatud. Ortoreksia pole ametlikult s��mish�ire, ent seda esineb j�rjest enam. Kui anorektikud ja buliimikud muretsevad eelk�ige toidu koguse p�rast, siis ortorektiku p�hifookus on toidu kvaliteedil. Soovitakse s��a vaid k�ige tervislikumaid toite, v�lditakse igasuguseid lisaaineid, sageli eelistatakse mahedalt ja looduss��stlikult kasvatatud toiduaineid. Nendes p�him�tetes pole iseenesest midagi halba, aga toidu tervislikkus muutub ortorektiku jaoks kinnisideeks. Nii hakatakse v�ltima v�ljas einestamist, kuna kardetakse, et pakutav toit on t�is lisa- ja saasteaineid, ning valitakse vaid kindlaid, n-� ohutuid toiduaineid. Vahel m�eldakse enda jaoks v�lja tervisereeglid, mis ei pruugi �ldse p�hjendatud olla. Seet�ttu piiravad ortorektikud oma toidusedelit, enamasti ��rmuslikult. J�rgitakse eridieete, mis panevad proovile enesekontrolli ja tahtej�u. Oma tugevuse �le tuntakse uhkust, libastumised aga toovad kaasa s��tunde ning endale seatakse veelgi karmimad reeglid. Sageli armastavad ortorektikud oma seisukohti teistega jagada ja v�ivad enda omadest erinevaid toitumisprintsiipe maha teha. �ige toitumine on tervise alus. Mis saab aga siis, kui selle p�rast muretsemine muutub kinnisideeks ja areneb v�lja ortoreksia? web hosting services top\nToitumish�iretest tuntakse h�sti anoreksiat ja buliimiat, kuid uue aja haigus ortoreksia on endiselt v�rdlemisi tundmatu ja alahinnatud. Ortoreksia pole ametlikult s��mish�ire, ent seda esineb j�rjest enam. Kui anorektikud ja buliimikud muretsevad eelk�ige toidu koguse p�rast, siis ortorektiku p�hifookus on toidu kvaliteedil. Soovitakse s��a vaid k�ige tervislikumaid toite, v�lditakse igasuguseid lisaaineid, sageli eelistatakse mahedalt ja looduss��stlikult kasvatatud toiduaineid. Nendes p�him�tetes pole iseenesest midagi halba, aga toidu tervislikkus muutub ortorektiku jaoks kinnisideeks. Nii hakatakse v�ltima v�ljas einestamist, kuna kardetakse, et pakutav toit on t�is lisa- ja saasteaineid, ning valitakse vaid kindlaid, n-� ohutuid toiduaineid. Vahel m�eldakse enda jaoks v�lja tervisereeglid, mis ei pruugi �ldse p�hjendatud olla. Seet�ttu piiravad ortorektikud oma toidusedelit, enamasti ��rmuslikult. J�rgitakse eridieete, mis panevad proovile enesekontrolli ja tahtej�u. Oma tugevuse �le tuntakse uhkust, libastumised aga toovad kaasa s��tunde ning endale seatakse veelgi karmimad reeglid. Sageli armastavad ortorektikud oma seisukohti teistega jagada ja v�ivad enda omadest erinevaid toitumisprintsiipe maha teha.\nAvaleht > Arhiiv > Jaanuar 2015 > Ohtlik ortoreksia


Biojäätmed, kompost ja pakendid – MTÜ Laiaküla Külaselts\nSorteerivaid elanikke on meie külas üle 85% (Külaküsitus 2020) ja enamus vastanuid on tellinud tasuta äraveetava kotilahenduse (vaata lähemalt: www.tvo.ee). Samuti mõned elanikud teavad, et meie külas on Lilleoru teel ka keskne pakendikonteiner.\nAia- ja haljastujäätmeid võib kompostida lahtiselt ainult oma territooriumil (aias), mitte avalikul maal. See on aktidega keelatud ja meie kogukonda häiriv, mistõttu lisaks videovalvele on rakendunud ka naabirvalve. Hooajal saabub sellekohaseid teateid "tõenditega" iga nädal.\nKevadiste aiatööde käigus tekkinud lehepraht, lõigatud oksad ja muud haljastusjäätmed saavad Viimsi elanikud ära viia Pärnamäe jäätmejaama (Pärnamäe tee 36). Ühekordsel viimisel saab tasuta ära anda 0,6 kuupmeetrit haljastusjäätmeid ehk siis 100-liitriseid kotte võetakse korraga tasuta vastu kuus tükki.\nKui mullatöödeks endal komposti vaja ei lähe ja ära viia ei saa või taha, võib sellised jäätmed panna biolagunevate jäätmete konteinerisse. Konteineri saad tellida korraldatud jäätmevedu korraldavalt ettevõttelt Tallinna Jäätmete Taaskasutuskeskus AS www.tjt.ee.\nAga mida enamus ei tea?\nBiolagunevad jäätmed on näiteks köögi- ja sööklajäätmed, puu- ja köögiviljad ning nende koored, pagaritooted (leib, sai), kohvi- ja teepaks koos paberfiltriga, määrdunud papp ja paber, majapidamispaber, salvrätid, paberist munakarbid, väiksemad taimed jms.\nParim, mida sa ise teha saad, on panna need lahtiselt biokonteinerisse ja kilekott visata olmejäätmetesse. Kasutada võib ka biolagunevaid või paberist kotte. Kui ostate biolagunevaid kotte, jälgige, et need oleksid 100% taimsest toormest. Kindlasti ei tohi jäätmeid konteinerisse panna tavalises, mittelagunevas kilekotis ega läbipaistmatus/mustas kotis. Kui vedajal tekib kahtlus, et tegu on olmejäätmetega, ei võeta neid veoringil kaasa.\nBiolagunevatest jäätmetest saab aiaomanik valmistada head komposti. Kompostimise kohta leiad infot veebilehelt. Viimsi valla jäätmehoolduseeskirja kohaselt elamumaa sihtotstarbega kinnistul tekkivaid toidujäätmeid võib kohapeal kompostida ainult kinnises kahjurite eest kaitstud kompostimisnõus.\nBiojäätmed on taaskasutatava materjalina väga hea tooteliik, millest saab teha väga erinevaid asju. Kõige levinum variant on see, et sellest tehakse komposti, mille omakorda saab uuesti suunata ringlusse. Kompostitav materjal peaks olema vaba keemilistest ühenditest, mis lagunemisel loodusesse võiksid sattuda. Kompostitavad tooted on täielikult biolagunevad ning omavad vastavat märgist.\nVaata täpsemalt ka videost\nArtikkel põhineb alljärgnevatel allikatel:\nOuWTalQmbiHnMLP ATNMCQbjyhXIGHq, 6. mai 2022\nKCymtxebsTc dzopJfBxCsy, 6. mai 2022


Õpiobjekt aitab üliõpilasel iseseisvalt omandada veise libediku haiguste teoreetilise osa. Õpiobjektis sisalduvad libediku haiguste diagnoosimisvõtted, peamised enamlevinud haigused ning ravistrateegiad. Õpiobjekt on varustatud helifailide, videolõikude ning pildimaterjaliga. Lisaks on õpiobjektis enesekontrollitest ja lisamaterjal teema põhjalikumaks omandamiseks.\nveis, libedik, libediku haiguste diagnoosimine\nVeiste libediku haigused\nMicrosoft Word - Õpiobjekt Veise libediku haigused.pdf (44 KiB)\nAvaldatud: 2011-05-31 10:05 (Piret Kalmus)\nMuudetud: 2011-05-31 10:07 (Piret Kalmus)


Biogaasivaldkonna areng lapsekingades. Sektor vajab lisatuge - Äripäev\nBiogaasivaldkonna areng lapsekingades. Sektor vajab lisatuge\nAhto Oja 13. juuli 2011, 00:00\nSuurim arengutakistus ressursi kasutusele võtmisel ja biogaasisektori edenemisel Eestis on see, et praeguses majandus- ja turusituatsioonis ei ole biogaasi tootmine majanduslikult tasuv. Peale ettevõtluse on sektor lahutamatult seotud regionaalarengu, maapiirkondade tööhõive, väikeettevõtluse, keskkonnakaitse ja jäätmekäitlusega, mis oma olemuslikus mittekasumlikkuses ripuvad toetustest või teistest soodustustest.\nKindlaim viis biogaasiressursi kasutuselevõtuks on diferentseerida taastuvelektri toetus asukoha, energialiigi, suuruse ja sisendite alusel. Soovitatav on taastuvelektri kavandatavale baastoetusele lisada biogaasi lisatoetused - kuni 12 eurosenti/kWh.\nEesti biogaasisektori eeskõnelejad tunnetavad terava probleemina poliitilise strateegia ja ametkondliku tegevusplaani puudumist arenguprotsesside suunamisel, mis tekitab arendajates ebakindlust. Eesti taastuvenergiaturg, sealhulgas biogaasivaldkond, on väljakujunemise etapis. Sellest tulenevalt ei osata biomassi pidada energiaressursiks. Napib oskusteavet.\nValdkonna arengutakistuste ületamiseks tuleb Eestis tegeleda nii ettevõtete ja arendajate sisemiste arengutakistuste ületamisega mikrotasandil kui ka luua biogaasi tootmist ja kasutamist soodustavad välised tingimused makromajanduslikult ja riigi tasemel. Et mõlemale suunale kaasa aidata, tahab SPIN-projekt suurendada Eesti biogaasisektori arendajate ja ettevõtjate kompetentse Läänemere-üleseks tehnosiirdeks ning kaasata projekti tegemistesse ja võimalikesse lahendustesse Läänemere riikide poliitikakujundajaid.\nLäänemeremaade biogaasisektori tehnoloogilised ja ärilahendused on Eestile õpetlikud näited. Tehnoloogia puhul on suurim nõudlus biogaasijaamade töökindluse ja tootlikkuse tagamise suurendamiseks näidislahenduste ja teabesiirde abil.\nSamas näitavad varasemad uuringud ja Eesti biogaasisektori kogemus, et Kesk-Euroopa innovatsiooni ja lahenduste ülevõtmisesse tuleb suhtuda loova eksperimentaalsuse ja asjakohase ettevaatusega, lähtudes Eesti tingimustest ja eripäradest.\nKa poliitikatoe arendamisel saab õppida teiste maade näidetest, kuidas kehtestada taastuvkütustele aktsiisivabastust ja hoida seda pikaajaliselt, kuidas kehtestada investeeringutoetusi ja riiklike hangete tingimusi seoses ühistranspordi üleviimisega biokütustele ning kuidas juurutada biometaani kasutamist. Vajab jätkuvat selgitamist, millised on majanduslikult, sotsiaalselt, regionaalpoliitiliselt ja keskkonnahoidlikult põhjendatud ja optimaalsed taastuvenergia (sh biogaasi) tootmise, edastamise, kasutamise ja utiliseerimise toetusmehhanismid allika, asukoha ning suuruse alusel (kohapõhised lahendused).\nEnamik biogaasi tootmise sisendite omanikke, eelkõige loomakasvatajad, on biogaasi tootma hakkamisel äraootaval seisukohal. Praeguste hindade juures - taastuvelektri toetus 5,3 eurosenti/kWh ja turuhind 3,5-5 eurosenti/kWh - peavad 6-10aastase tasuvusajaga projektide puhul olema sisendid pea tasuta ja suhteliselt suurtes kogustes kohapeal olemas.\nTulenevalt paljude põllumajandusfarmide väiksusest oleks neil mõistlik teha koostööd oma jäätmetest biogaasi tootmisel näiteks avaliku ja erasektori partnerluses (PPP - public private partnership), biogaasiühistu, bioenergiaküla või bioenergiaregiooni raames. Eestis seesuguse koostöö kogemus peaaegu puudub. Eesti seni ainuke põllumajandussubstraadil toimiv Saare Economics biogaasijaam Jööril töötab ühtse kontserni põhimõttel, kuid selle erinevusega, et läga veetakse üle saare kokku ja kääritusjääk tagasi põldudele.\nPotentsiaalsetel biometaanitootjatel puudub võimalus biometaani maagaasivõrku müüa, kuna seadus ei kohusta gaasivõrkusid seda ostma, samuti puuduvad kokkuostu (soodus)tariifid. Praegustes oludes ja hinnatingimustes on tasuvus üsna ebatõenäoline, kuid põhimõtteliselt on võimalik biometaaniks puhastatud biogaasiga (metaanisisaldus 95-98%) asendada osa Eestis tarbitavast välismaisest ja fossiilsest maagaasist.\nEesti vajab biogaasijaamade juhtimis- ja automaatikatehnoloogiate valdkonnas oskusteavet. Rahvusvahelised projektid, sh SPIN-projekt, saavad säärasele teabesiirdele kaasa aidata. Tehnoloogiliselt tuleb ka Eesti jaoks luua eeldused biogaasijaamade kuivkäärituse ja jaokaupa etteandmise mikrotootmise uusimate tehnoloogiate siirdele Läänemere maadest Eestisse.\nSuuremad maagaasiettevõtted ühendasid jõud ning viisid ellu ambitsioonika maagaasitanklate ehitamise kampaania, mille käigus valmis lühikese aja jooksul märgatav kogus maagaasi- ja biometaanitanklaid.\nViimaste olemasolu on üks olulisemaid eeldusi maagaasi kasutavate sõidukite turu kiireks laienemiseks - 2009. aastaks kasvas sõidukite arv nelja aastaga enam kui neljakordseks, ulatudes 4600ni.\nSeni on sõidukeis kasutatud peamiselt maagaasi, kuid suund on biometaani osakaalu suurendamisele.\nMetener OY on bioenergiatehnoloogia arendamisele spetsialiseerunud konsultatsiooni- ja inseneribüroo Soomes, kelle teenuseid kasutavad peamiselt põllumajandus- ja toiduainetööstuse ettevõtted, aga ka omavalitsused. Metener OY projekteerib anaeroobseid biogaasi kääritamise seadmeid, biogaasi puhastamise tehnoloogiaid ning biogaasi kasutavaid elektri- ja kütteseadmeid.\nMeteneri OY loojal Erkki Kalmaril on biogaasijaam, mis on hea näide meie kliimas toimiva biogaasi tootmise tehnoloogia kohta. Metener OY toodab endale vajaliku elektri, soojuse ja gaasilise mootorikütuse ise, olles sellega elav eeskuju ja tõestus, et see on täiesti võimalik.\nÜle jääv elekter müüakse üldisesse elektrivõrku ja puhastatud biometaan müüakse mootorikütusena klientidele.\nMetener OY pakub üleilmselt ainulaadset väikesemahulist biogaasi puhastamise ärilist\nlahendust ja biometaani tankimise seadet.\nPuhastusseade on uudne tehnoloogia omasuguste seas, kuna biogaasi puhastamine ja kokkusurumine toimub samal ajal.\nSäärase puhastuse ja komprimeerimise elektritarbimise kulu on võrreldes tavaliste biogaasi puhastamise tehnoloogiatega väiksem.\nSelline väikeste biogaasikoguste - 30-100 Nm3 biogaasi tunnis - puhastamise tehnoloogia kombineerituna mobiilse tankimisseadmega sobib ideaalselt põllumajandusettevõtetele, ka Eestis.\nMaagaasitorustik on ainult Lääne-Rootsi rannikul, gaasitorustikust eemal on biometaan ainuke gaasilise mootorikütuse allikas.\nMaagaasi saab kasutada biometaani asemel, kui viimase tootmises on häireid või gaasiliste kütuste nõudmine ületab pakkumise.\nBiometaani võib transportida olemasoleva maagaasitorustiku kaudu ning sel juhul saab kasutada maagaasitorustikust müüdava biometaani koguse kohta taastuvkütuse turundust ehk nn rohelise gaasi kontseptsiooni.\nMaagaasitorustikust eemal kasutatakse biogaasi puhastamisel saadud biometaani transportimiseks tanklatesse mobiilseid biometaanikonteinereid, mis üldjuhul sisaldavad kümneid väikeseid omavahel ühendatud metallist või komposiitmaterjalist valmistatud balloone.\nRootsi ettevõtte Fordonsgas Sverige on eeskuju paljudele naabermaadele, sealhulgas Eestile, kuidas piirkondades, kus puudub maagaasitorustik, kasutada imporditud maagaasi või kohapeal toodetud biometaani edukalt mootorikütustena.\nMaagaasi ja biometaani kooskasutamine on Rootsi maagaasiautode ja -sõidukite turu iseloomulik joon.\nSuure metaanisisaldusega gaas, mis tekib taimse ja loomse päritoluga heitmete anaeroobsel lagunemisel prügilates, biogaasigeneraatorites ja veepuhastusseadmetes. Loodust säästev kütus.


Kuidas kasutada treeningut peenise suurendamiseks Milliseid harjutusi peaksin tegema?\nSiiski 10 punkti skaalal, kus 1 on kõige madalam surve ja 10 kõige tugevam, peaksid rakendama survet umbes 4 kuni 7 punkti. Kõik see on tingitud kehalisest aktiivsusest. Võite teha massaaži, lamada mõni minut vaikuses. Pärast seda vabastage peenis õrnalt ja korrake harjutust sekundi pärast.\nLaiskvorstile see treeninguprogramm Kuidas kasutada treeningut peenise suurendamiseks ei sobi. Kindlasti saab treenida seemnepurske kontrolli.\nMARAL GEL ORIGINAL MADE BY RUSSIA \_\_\_\_ Titan MARAL Gel Special Gel for Men In Dubai UAE\nPeenise suurendamise harjutused 22 Septembrini Peaaegu kõigi tehnikate ja harjutuste olemus on suurendada suguelundite verevoolu ja tugevdada vaagnapõhjalihaseid. Peenise erinevatele struktuurielementidele mõjudes on võimalik saavutada selle pikkuse ja ümbermõõdu suurenemise tulemus. Seetõttu on peenise suurendamise harjutused meeste seas nii populaarsed. Mida saavad treeningud teha? Mõned tugevama soo esindajad kahtlevad, kas kodus on võimalik peenise suurust ülespoole reguleerida.\nCorpora cavernosa on peenise peamine verd sisaldav kude või osa. Sinna Kuidas kasutada treeningut peenise suurendamiseks erektsiooni ajal suurem osa verd. Siin ongi peenise suurendamise võti, sest corpora cavernosa´t saab suuremaks muuta.\nSpetsiaalse harjutusega corpora cavernosa´t treenides suureneb selle veremahutavus, see omakorda tähendab üha suuremat peenist. Seega olen jätkuvalt skeptik, kes kasutab oma patsientidel sarnaseid harjutusi ravi ühe osana, kuid ei pea seda mingil juhul iseseisvaks ravimeetodiks ega imevahendiks,» hoiatab doktor Punab. Ka internetipoodides laialt pakutavat nn. Mõnikord on sama aparaati soovitatud ka peenise suurendamiseks.\nKa see meetod nõuab aega ja püsivust.


Twitchi striimija teenis kaamera ees magamisega kopsaka rahasumma | Diktor\n5. märts 2020 kell&nbsp10:13\nTwitchis saab raha teenida ka sõna otseses mõttes mitte midagi tehes.Foto: imgur\nKes ütles, et striimimisega teenimiseks läheb vaja karismaatilist iseloomu ja pidevalt vahutavat lobasuud? Twitchi staar Matthew ‘Mizkif’ Rinaudo tõestas, et raha voolab kontole ka siis, kui kaamera ees sõna otseses mõttes magada.\nMizkif viis 3. märtsil läbi huvitava eksperimendi: ta tiris striimiva kaamera ette madratsi, pani tuled kustu, soovis teda jälgivatele fännidele head ööd ja jäi magama. Järgmise viie tunni jooksul nägidki kaasaelajad ainult tukkuvat striimijat ja mitte midagi muud.\nMatthew ‘Mizkif’ Rinaudo. Foto: Twitchi kuvatõmmis\nKuid internet on imelik koht ja inimesed on valmis maksma ka magava Twitchi striimija vaatamise eest. Kui Rinaudo viis tundi hiljem üles ärkas, oli ta teeninud 5594 dollarit lihtsalt kaamera ees põõnamisega. Kogu raha ta endale ei hoidnud, vaid loosis jälgijate vahel välja Nintendo Switchi konsooli.\nKüllap on selle kõige moraal see, et lihtsuses peitub võlu? Ei ole vaja üle mõelda, kuidas striimides enda publiku meelt lahutada. Tõmba tekk üle pea, pane tuled kustu, mine tuttu ja üles ärgates oledki mitme kuupalga võrra rikkam.\nMärksõnad: raha, striimimine, twitch, voogedastus