Pulleritsu/Scanpixi spordiblogi: Pullerits: Miks ma ei saa olla spordis enam Ameerika poolt?\nIsegi imestan, kuidas eelistused muutuvad – ja nii lühikese ajaga. Eile juhtis Erki Nool tähelepanu tõsiasjale, et ameeriklased polnud võitnud Tokyo olümpial kergejõustikus ainsatki kuldmedalit – ja see tegi heameelt. Varem, ma ei salga, olin spordis sageli USA poolt, sest selle riigiga on mul juba noorpõlvest olnud tihe isiklik side, lisaks on mulle meeldinud, kui ameeriklased on endast nii hästi ja palju arvavatele eurooplastele koha kätte näidanud, olgu 4x400 meetri teatejooksus või korvpallis.\nAga nüüd, Tokyo olümpial, tunnen sageli rõõmu sellest, kui ameeriklased kaotavad. Näiteks meie liitlastele poolakatele 4x400 meetri segateatejooksus (fotol ülal paremal ja allpool vasakul) või isegi prantslastele, kellest pean Euroopa rahvaste hulgas kõige vähem, korvpallis (neljandal fotol allpool paremal).\nAsi pole selles, et mul oleks midagi isiklikku Ameerika sportlaste vastu. Kuigi see, mida nende teise koha saanud LGBT-aktivistist naiskuulitõukaja Tokyos autasustamisel tegi – pea kohale kätega protestiva X-märgi (fotol paremal) –, on mulle igati vastukarva. Hoidku ideoloogia ja muud poliitilised võitlused spordist eemale!\nAsi on selles, et Ameerika Ühendriigid on mu silmis end suuresti diskrediteerinud. Ütlesin seda, muide, otse ka ühele väga heale New Yorgi tuttavale, kellel on väga oluline roll selles, et ma 1990. aastal USAs New Yorgis jala maha sain, ja seda kogunisti Columbia ülikoolis, mille peale ta silmanähtavalt solvus ja minuga pahandas. Aga ma ei kavatse ameerikalikult võltsnägu teha ega jätta välja ütlemata seda, mida tõeliselt arvan.\nSee, miks ka pole enam Ameerika poolt, on tingitud sellest, et sealse ühiskonna protsessid, mis ei jäta mõju avaldamata ka muule maailmale, sealhulgas Eestile – ja jutt on negatiivsest mõjust, vähemasti minu silmis –, on sellised, millele ma ei saa mitte mingi hinna eest takka kiita.\nMa räägin barbaarsest monumentide mahatirimisest. Ma räägin vägivaldseks muutunud igasuguste vähemuste terrorist enamuse kallal. Ma räägin parempoolsete ja konservatiivsete arvamusavalduste jõulisest tõrjumisest. Ma räägin Ameerikast alguse saanud tühistamiskultuurist. Ma räägin woke-liikumisest. Ma võiksin seda nimekirja pikendada, väga palju pikendada. Aga ma räägin ka sellistest asjadest, nagu täitsa inimvaenulik tervishoiusüsteem, täitsa ülejõu käiv kõrgharidussüsteem, täitsa pöörased kinnisvarahinnad, mis kõik muudavad Ameerika ääretult inimvaenulikuks ühiskonnaks. Lõpetasin hiljuti Kevin Starri raamatu California ajaloost, kus ta nentis – ja see ei käi ainult California, vaid kogu Ameerika kohta –, et seal elavad vähesed väga rikkad (nn üks protsent), hästi hakkama saajad (nn professionaalide klass), raskustes inimesed (embattled; keskklass), tõsistes raskustes inimesed (sinikraed) ja marginaliseeritud inimesed (vaesed palgatöötajad ja töötud). Juhin tähelepanu keskklassi iseloomustusele.\nMa ei saa aru neist, kes jutlustavad jätkuvalt mingist American Dreamist ja kes sellesse usuvad.\nAmerican Dream on illusioon. Seda pole olemas. Või vähemasti ei ole see püüdlemist väärt.\nKõige selle eelneva pärast ei ole ega saa ma olla enam Ameerika poolt.\nAga see ei tähenda, et kui võimalus avaneb, ei läheks ma Moabi rattaga sõitma. Kuid sellest palun mitte välja lugeda mingit toetust USA-le. See on lihtsalt rattasõit looduslikult imelises ja põnevas kohas, mis juhtumisi asub Ameerikas Utah’s.\nFoto 1: Poola neliku aknrumees alistab Tokyo olümpial 4x400 meetri teatejooksu finaalis teiste seas USA (vasakul). Foto autor: Zumapress.com/Scanpix\nFoto 2: USA naiskuulitõukaja Raven Saunders saab Tokyo olümpial hõbemedali ja teeb kätega pea kohale X-märgi. Foto autor: Reuters/Scanpix\nFoto 3: Blogi lugejate meeleheaks pilt poolakate rõõmust pärast ameeriklaste ja kõigi teiste alistamist Tokyo olümpial 4x400 meetri teatejooksu finaalis. Foto autor: Zumapress.com/Scanpix\nFoto 4: Prantsusmaa korvpallmeeskond (heledas vormis) alistas Tokyo olümpia alagrupiturniiril USA. Foto autor: Zumapress.com/Scanpix\nFoto 5: Ameerika kõrgushüppaja Shelby McEwen on Tokyo olümpial lati maha ajanud. Foto autor: AFP/Scanpix\nFoto 6: Ka see on Ameerika: hüljatud Cisco asula sub Utah' osariigis Moabist rohkem kui poolesaja kilomeetri kaugusel. Foto autor: imago-images.de/Scanpix\nPostitas: Priit Pullerits @ 11:47 kommentaare: 129\nSelles hüljatud Cisco asulas paistab ju lausa elu toimivat. Veel 2016 oli see paik palju õnnetumas seisus.\nAusalt öelda mulle oli juba kaua ebameeldiv kui olümpia saalis põhiliselt valge usa publik oma 100% neegri ambaalide satsile kaasa elab kui see mõnda õnnetut valgete vastast tambib. Postimehes oli väga hea komm et pole rassistlikumat ala kui korvpall. Mustadel ja eriti nö valitud mustadel on füüsiline eelis valget värvi mängijate ees. Sama sprintides ja hüpetes, mitte asjata pole FRA ja GBR teatejooksu nelikud musta värvi. Holland saksa belgia itaalia läheb sama teed.\nUsa edu kergejõustikus oli selles et neil oli suurem valik kui teistel. Väga hea et Shakarri Richardson välja jäi see on tegelt mees. Ka kariibi mere väikeriigid leiavad naisi kes poolmehed. Aafrikast rääkimata.\nSee komm postimehest\nKorvpall profispordi ja meelelahutustööstuse osana on 100% rassistlik spordiala, sest võistkonnad pole jaotatud võrdsete võimaluste tagamiseks sarnaste kaalu - ja pikkuskategooriste järgi erinevatesse rühmadesse/kategooriatesse, sarnaselt tõstmisele, maadlusele ja poksile. USA võlgneb kõik oma suured võidud korvpallis kunagiste orjakaupmeeste professionaalsusele, kes valisid Aafrika hõimupealike orjaturgudelt välja kõige atleetlikumad inimloomad USA farmerite ning istanduste omanike jaoks raskete tööde tegemiseks.\nVaadates ja toetades praegust profikorvpalli kui meelelahutustööstuse äri, toetad sa rassismi, orjakaubandust ja segregatsiooni spordis. Sest näiteks miljardid väikesekasvulised asiaadid ei saa profikorvpallis valitseva rassismi tõttu sellel spordialal võrdselt teistega võistelda\nJutuubis on vanad mängu videod. 1992 olümpia kus usa leedu matšis usakad paarikümnega ees näitab pingil irvitavat Larry Birdi. See tohle taat sai oma medali tänu kiiretele neekritele.\nAmerican Dream on ammu läbinähtav pettus. Kalifornia näite võib laiendada kogu ameerikale. 10min video kus 5.50 esitatakse otse küsimus\nKommunism oli ka pettus, mida toonased ja veel tänagi pukis olijad eitasid kuni lõpuni. Selles ju rahva juhtimise mõte ongi. Vale peab olema suur ja usutav ning kontrollimatu. Seetõttu on vaja valesid aegajalt uuendada. Muidu hakkavad lollid mässama, kes pettusest pole läbi närinud. Jätame kõrvale kliimasoojenemise mulli ja vaatame elektriauto valet. Ilus jutt. Paljuski õige. Kahjuks on see inflatsiooni generaatoriks. Inimest ju ei huvita muu kui see kui palju maksab punktist a punkti b jõudmine ja kaua läheb aega. Sama aja kulu puhul tuleb võrreldes bensuka, diisli või gaasika asemel särtsumobiili soetamiseks teha suurem investeering. Riigile on see küll alguses tulus kuna käibemaksu tulu on kopsakam. Samas vähenevad edaspidi just aktsiisi ja käibemaksutulud mille asendamiseks võetakse peatselt kasutusele mitmesugused teemaksud ja tarbijate esialgne näiline tulu asendub taas suurema kuluga. Asja iva ongi ühe vale asendamine kompleksema valega, mida võib öelda, et idee on väga äge. Teame kõik kuulsat Partsi kodukulud alla loosungit, mis tähendas, et kõik kodukulud tegelikult tõusid hetkest kui ta pukki sai. Nii see käib. Anna lollile loosung ja ta annab sulle hääle.\nKüll Padre tuulelipp pöördub "üllatavalt" kiiresti, kui Trump tagasi tüüri juurde naaseb. Igati tore, et olümpiat nauditakse - teiste kaotusi. Amide ja brittide pisarad löövad loomult idaeurooplase näo naerule.\nPane paar punkti Poola ühiskonna tugevuse iseloomustamiseks ja ära lamise kui mõni siinne päss punastest trussikutest. Argumendid nende meedia, kõrghariduse, õigusriigi jm kohta.\nViimaks, alusta monumentide taaspüstitamisega oma kodulinnast. Ole mees ja pane Lenin kaitsekolledži ette tagasi püsti või kastuta "situ ruttu, karu tuleb" poosi.\nPullerits vahetab oma seisukohti ja eelistusi juba sagedamini kui keskmine tuulelipp suundasid. Kuulsin, ühest allikast, et spermapangad praagivad ridamisi vaktsineeritud doonorite seemne välja kui mitte kõlbuliku. See ei olevat lihtsalt madala kvaliteediga kraam, vaid seal polevatki enam elusaid spermatosoide. Siit siis nüüd Pulleritsule ja teistele vaktsiinifännidele üleskutse, et vudige lähimasse spermapanka ja lükake see "vandenõu teooria" ümber\nAitäh, 12:56, väga hea ja sisukas video. Ameerika on omadega doomed, tõesti.\nMõtlemapanev arutelu elektriautode ja aktsiiside teemal, 13:35 - tänan!\nHiina võib USA spordiesiriigi kohalt lükata - neil praegu 28 kulda ameeriklaste 21 vastu. Eriti drastiline on Euroopa suurriigi, Saksamaa allakäik - seni kõigest neli kulda. Sama palju kui tšehhidel. Venelased suudavad kõigest hoolimata (kergejõustikus neid peaaegu polegi, Klišinagi sai trauma) taset hoida - seni kokku 48 medalit, selles arvestuses USA ja Hiina järel kolmas. Kuidas meil läheb? Seni Valgevenega ning Fidži ja Usbekistaniga samal pulgal: 1-0-1. Riikide seas 45.-48. Parajad riigid küll, kellega kohta jagada... Soome seni ainult ühe pronksiga.\nÕige see on, 13:39, et normaalne väikerahva esindaja ei saa ega peagi suurtega, nagu ameeriklased ja britid, rõõmu jagama - pigem tundma heameelt, kui suured, kes niigi eneseuhkusest lõhki minemas, põruvad.\nSperma elujõust on mul täiesti ükskamakõik.\nRasside sõda. Ameerikas hoidsid jutsked rooli kuni agressiivsed mustad ja nutikad kollased ja massiga latiinod pluss laienev islam (kellega jutsud koostööd teevad) üle võtavad. Täna on rasside sõda kus vaesed valged hirmust kössi tõmbunud ja pealt vaatavad mis juhtub. Mis ameerika? Britannias toimub metsik pressing valgetele, anti-white reality.\nIgati selle tõttu peame hoidma pöialt idaeurooplastele olgu nende õigusriik kuitahes foobne ja rassistlik. Seda kõike negatiivset mida isand Pullerits kirjeldas viiaksegi ellu läbi juriidika.\nKahjuks on Euroopa Liit võtnud omaks legalistliku ideoloogia, mis sulatab poliitika ja justiitssüsteemi kokku. Euroopa Liit on teinud õigusriigi põhimõtetest relva, mille ähvardusel sunnitakse teatud liikmesriike võtma omaks moraalseid väärtuseid, mis on nende rahvuskultuurile võõrad......\nLääne tütreid juba viljastavad mustad vitaalsed poisid. Homme saab sama Eestis. Sperma küsimus on see kõige tähtsam, õnneks Kägu teab asja ja toob oma mehed õigel hetkel lahingusse.\nPullerits pane poola tüdrukud pildile eesti võhmameestel kuivab jogurt ära.\nSee on küll üllatav, et Pullerits suhtub nii ükskõikselt oma mehelikke võimetesse. Kui see pole mandumine, siis mis see on?\nHr Pullerits, kas siin võib olla üks põhjuseid, miks teile enam USA ei meeldi? https://forte.delfi.ee/artikkel/94182223/usa-koroonapuhangus-nakatunutest-olid-74-vaktsineeritud-mida-sellest-jareldada\nMis te poisid põete. Vaadake sünnitusmajasid, ikka toimetavad endises tempos. Ei ole veel neid kuskil kinni pandud. Spermaprobleem on fake news!\n16:24, täiesti usutav põhjus. PP sai 1. sutsaka Pfizerit sisse, aga enesetunne ei paranenud. Ainus, mis heameelt teeb, on kaotused olümpial. Nüüd on muidugi hilja, kui just hr Kägu, kes meid on ammu hoiatanud, ei leia viisi, kuidas Gatesi kiip impotentseks teha. 2. süstist loobumine on ne rõba ne mjasa, ja see võib viia, nagu kogukonna entusiastid on viidanud, uue resistentsema, Pulleritsu tüve tekkimiseni. Ameerika, Lääne-Euroopa, värisege!\nTo 16:42. Teie sugustele on lihtne kärbseid pähe ajada. Ühe terve ja tugeva mehe seemneportsuga saab vabalt terve eesti täie naisi käimapeale. Paraku on nende fake newsidega nii, et kõige pealt ilmuvad need fake newsid ja siis lähevad mõned kuud mööda kuoi ilmuvad need samad newsid juba peavooluski. Võtame või need pagulasprobleemid, kui kenasti peavool nende sigadusi ilustas ja neist meile raketiinsenere maalis. Sama rada on läinud selle koroonagagi. Vaikselt hakkab välja tulema, kes on tegelikult ennast tinistada lasknud lamemaalased ja kes mitte.\nVõibolla Pullerits mängibki selle nn Pulleritsu tüve peale. Tõstke käsi, kui paljudel teist on oma nimeline haigus või vähemasti mingi tüvigi sellest haigusest ? Nagu ütlevad poliitikud, pole vahet, kas sinust räägitakse head või halba, oluline on, et räägitakse.\nAt 17:56, Kägu, kehakultuurlane, said...\nMina küll hoidsin täna kergeraksus USA le pöialt. Oli tore vaadata kuidas naine pani meesnaised kotti https://www.instagram.com/p/B79PARwn5Wd/\nVahest juhtub ka nii hästi.\n... ja vaadake kui kalk, kuri ja ülbe oli Sandra Perkovici hoiak ja ilme, kes jäi neljandaks. Ida-Euroopa sanitaarpiirkonna tüübiline esindaja.\nKas Pullerits kirjutab olümpiaraamatut?\nPullerits on jutumees. Õnneks on Kägu kes tuleb ja kotermanni kaheksasse väänab, tuhaks põletab ja rahvale vabaduse tagasi toob. Kui selleks patukottide verd vaja valada siis las minna, prastsai varjuuga!\nAt 19:51, Mehine Risto said...\nAt 07:00, Priit Pullerits said...\nUSA kaotas täna hommikul kulla nii naiste kaugushüppes kui meeste 400 m tõkkejooksus, eile naiste maadluses Epp Mäe kehakaalus, lisaks ei saanud USA eesotsas kangelanna staatusse upitatud lesbi Rapinoega (kes on vahetanud ridamisi naisi ja kelle vend on narkar, istunud ka vangis üksikkongis) ameeriklaste uue kultusala, naiste jalgpalli finaali (kaotus 0:1 Kanadale). Läheb hästi!\nKuidas küll ei õnnestu Rasmus Mägil kuidagi oma rekordit alla 48 sekundi viia? Täna lootsin, et läheb korda, rada oli ka selleks soodne, keegi ei sega...\n7 aastat stagnat. 48 ongi Rasmuse barjäär.\nTürklane Copello on Rasmusest 5a vanem ja paneb pidevalt 47 ga.\nRasmus on aeglane. Mingu 800m peale üle ja juhendajaks doktor Pullerits. Järgmisel olümpial on poolfinaalis ohtlik vastane kõigile maailma poolmaileritele.\nAndge Rasmusele Kindrali kontaktid ja näete kuidas mees lendama hakkab. Aga niimoodi hapukapsa ,praekartuli ja kama pealt ei lenda...isegi sussi ei paista aitavat..\nNaiste odaviskes 3 läti naist olümpial ja finaalis lätlanna ja leedulanna. Mis riik on odaviske kunn? Trenni pewb tegema\nJaan Martinson juba kirjutas, et tegemist põrkerajaga. Raske talle ka vastu vaielda.\n100-400m distantsidel on näidatud liiga uskumatuid tulemusi.\n1) Naiste 110 tõkkejooks, üldtase ülikõva, parim jooksis vaid 6 sajandikku alla maailmarekordi\n2) Naiste 100m jooks.Joosti viimase 30 aasta kiireim aeg ja ka pronksi võitnud naine oli kõige kiirem pronksi naine ja finaali ei saadud 11.0 ajaga.\n3) Meeste 100m. Praegu sel alal suuri nimesid pole, aga teisejärguliste meeste tulemused olid hirmkõvad. Langes ju Euroopa rekord.\n4) Meeste 400m tõkked. Teate ju kõik isegi, mis seal juhtus.\nDistantse on veel ees. Naiste 400m siledat ja naiste 400 tõkkeid, meeste 400m siledat, meeste 110 tõkete finaal ja 200m jooksud. Saame näha.Praegu ei saa küll vatsu vaielda sellele, et tegemist pole põrkerajaga, millest liiga palju seni räägitud pole.\nNii naiste 100m kui ka 400m tõkked meestele, siis seal ju TOP 6 pani hirmsaid aegu. Küsimus pole ju ainult Warholmis. Isegi ameerika poisid head aega oli ennustada. Aga Brasiilia poiss tegi ju ka pmts üle Warholmi vana maailmarekordi.\nAsi on kahtlane...\nMuidugi tahaks uskuda, et tegemist tavalise rajaga ja pole mingid imesusside ja imeraja komboga tegemist.\nPullerits oleks Tokyo staadioni rajal 1.47,9 teinud ja teid sitakotte poole sirge kaugusele jätnud\nAt 15:32, Kägu, kehakultuurlane, said...\nKas pole imeline, et USA naised päästavad ameerika kergejõustiku justnimelt Pulleritsu trumpalal! See emotsionaalne ja pisut sümboolne vaatemäng tõi mulle pehmelt öeldes pisarakese silmanurka. See oli lihtsalt nii ilus!\nMillal viimati joosti kiiremini naiste 200m tiitlivõistlustel kui täna ?\n4 naist alla 22 sekundi. Seda ei juhtu ka iga päev. Kusjuures üks naine oma rumalusest ei saanud veel finaali, kes võinuks ka finaalis alla 22 sekundi joosta.\nHuvitav kuidas Pulleritsule meeldib Rootsi (liberastide unelmate riigi) värvides esinev puhas Ameerika poiss Duplantis?\nNo kui ta Rootsi päritolu ja Rootsi keelt oskab, siis pole probleemi.\nRootsi keelt pole Duplantis veel ära õppinud.\nKorra üritas tolles videos, aga hakkama ei saanud.\nPullerits jookseb pedaalib ja viskab kolmeseid ja paneb rootsi keelt ludinal. Kes on universaal ah?\nMa arvan, et täna on Pulleritsu õnnepäev. Kõigepealt võidab sihvakas aafriklanna USA le kulla Pulleritsule nii sümboolsel alal ja tordile paneb kirsi ameerika juurtega Duplantis, kes võidab rootsile(Pulleritsu üks lemmikriike) kulla teivashüppes. Asjatundjad mõistavad, et tippvormis Pullerits oleks täna 800 meetri jooksus tõsiselt hõbedat rünnates võtnud kindla pronksi. Usun, et sellisest edust ülemeelikuna paneb Pullerits järgmises postitusse meie võhmameeste rõõmuks pilte supeltrikoodes poola naisvasaraheitsjatest.\nKui Attali jutud tõeks osutuvad, siis ei saa Pullerits kunagi olümpiale ega samuti ka ükski muu lihtsurelik.\nPulleritsu vend paneb rootsit, Priit on vene ja inglise keele võimeline.\nRada paistab liiga kiire, jah. Pole ju loogiline, et ma oleksin jäänud Tokyo olümpial 800 meetri jooksus alles kolmandaks.\nVasara heidumine on tuleviku ala\n17:17 oi oi oi oi oi\nMeil on küll edukas OM olnud, aga skandinaaviamaad panevad ikka kõvemini.\nRootsil on kergejõustikust juba 2 kulda ja mõlemad on ajaloo ühed kõvemad tegijad ja võimalik, et juba mõne aasta pärast on maailmarekordid nende. Ehk et nad pole mitte suvalised OM võitjad, kellel vahel joppab. Warholm - norrakas. Jooksuala kuld, hüppeala kuld ja heiteala kuld. Skandinaavlane suudab kõiki alasid teha.\nLisaks sellele veel norraks triatlonis OM kullal, rootslastel ülikõva ujuja, Sjoström. Käsipallist ma ei räägigi, nii mehed kui ka naised.\nMeeste käsipallis 8 hulgas nii Rootsi, Taani kui ka Norra. Sulgpallis sai Taani ju üldse kulla, mis on kordi fenomenaalsem saavutus kui meie vehklejate kuld. Norra ja Rootsi satsid ka naiste käsipallis 8 seas. Rootsi naised on vist ka jalkas finaalis. Lätlastel sarnaselt eestlastele ka kuld võistkonna alalt. Arvestades vehklemise marginaalsust. Kümme erinevat mõõka ja seda ala harrastab kordi vähem inimesi, kui kossu, siis ma ei julge väita, et tänavakossumeeste tase oleks üldisemas mõttes madalam kui vehklemises. Lätlastel nii naised kui ka mehed rannavolles 8 hulgas ka.\nEesti võiks mingi pallimängu võistkond ikka tugev olla. Kõik meie lähinaabrid saavad võistkonna aladel (pallimängud) peale nii talvel kui ka suvel ja teevad ka tegusid. Käsipall, sulgpall, korvpall, jalgpall, jäähoki, rannavõrkpall, tänavakoss. Kõikidel nendel aladel on Läti-Leedu-Soome-Norra-Taani-Rootsi võitnud viimasel kümnendil medaleid. Eestlased on rannavolles vaid korra peale saanud ja ka sulgpallis, aga alagrupist edasupääsu lootust pole kunagi kellelgil olnud.\nNeed naabrid meist 3-5 korda suuremad. Võistkonna alad tahavad tublisti raha ja seda skandinaavias on. Norra hakkas alles siis jalgpalli mängima kui merest õli leidsid. Norra Rootsi firmad on ikka suured meie mõistes. Milline Eesti firma suudaks eesti naiste kossu rahastada? Telia ja Swedbank seda ei tee.\nKäsipall on euroopa sport, saksa ja skandinaavia seda vaid teevad, ka Island on käsipallis tegija. Seetõttu ongi ühed ja samad alati finaalis.\nKui võrrelda näiteks Soomet ja Lätit. Soomel pole peale jäähoki üldse võistkonna alasid. Näe eestil vehklemise võistkond ja neljapaat, lätlastel koss ja võrkpall, soome punnib maadlejate ja poksijatega häda vaevu üksikut medalit valmis kakida. Võrdlevad nad ennast rootsiga kuigi saavad eestilt lätilt suhu. Ja selle häbi tõttu eesti, oma naabrite edust nad ei räägi.\nJäähoki on marginaalne ala. Kui vehklemist teevad hiina jaapan ja korea, sekka vanad vehklemise maad itaalia prantsus venemaa, siis vehklemine on 10x konkurentsitihedam ala kui jääh ja käsipall.\nUSAs on ivy liiga ülikoolide peamine sport muide vehklemine. Ime et sealt mõnda kõva satsi ei tule. Huvitav kui Pullerits Columbias õppis kas mõni juudi kaunitar teda vehklema meelitas? Edasise romantilise suhkimise tagamõttega?\nTo 20:08 Pulleritsu pole naised kunagi väga huvitanud, tal on teistsugused põhimõtted\nKäsipall pole kalastamine nagu 3x3 koss. Traditsioonilised satsid teevad tulemusi. Jah, ja ka naised. Siiski üllatusin teises meeskondlikus pallimängualas - Keenia naised mängivad arvestatavalt vollet, kaotasid küll brassidele, aga mängivad, suudavad küll meeskonnatööd teha, selmet pelgalt füüsisega paugutada. Vahva hetk oli täna meeste volle play-offis (väljakukkumismäng, sõelmäng?) Poola - Prantsusmaa. Ma poolakate poolehoidjana rõõmustasin lõpuks prantslaste edu üle. 5 setine mäng, kus viimases setis, kui prantslased olid edu sisse saanud, oli moment, kui poolakas lõi Prantsuse blokist püüdmatult auti. Sellele pallile pani treener Tillie (kes sarnaneb koolipapa Leesiga näo poolest) liblika järgi. Vägev! Võimas võitlusvaimu demo!\nUngari vehklejad on peamiselt juudid kõik. Alates 18.sajandist tänaseni. Meilegi tõid vehklemise juudid. Usa vehklemine on kõval tasemel. Jällegi, juutide sport 90% ulatuses.\nNo 2-3-4-5 korda on naabrid eestist suuremad, aga tulemused võistkonnaaladel 10 korda paremad. Ehk siis, aeg-ajalt peaks mingil alal eestlased ka sähvatama. Seni me ei löögi läbi, kui harrastame kõiki alasid võrdsel tasemel. Käsipalli jaoks nüüd küll väga suurt raha pole vaja. Eriti valus koht on Eesti naiste võistkonnaalad. Naiste käsipalli koondis koataks naabritele ilmselt 60:4 vmt.\nSoomlastel on võistkonnaalasid küll ja veel. Jalkas olid ju EMil, kossus ju ka head ja võrgus nad pole ka Eestist nõrgemad. Soomes on eriti kõrgel tasemel ka saalihoki. Soomes mängitakse ka Soome pesapalli. Mida harrastatakse väga tõsiselt ja mille tase on 10x kõvem, kui mistahes naiste võistkonnaalal Eestis.\nPalju soomlasi mängib NHL-is ? Palju eestlasi? Ükskõik mis võistkonna ala, siis maailma tugevamates liigades on kõik meie naabrid ja seal on mängijaid kümneid ja kümneid. Meil on olnud vaid Müürsepp, Poom, Täht, Hunt, Klavan, Kangur. Kes üleüldse platsile saanud antud liigades. tegude tegemine on hoopis teine teema.\nSelleks et toota 50 NHLi venda ja hoida samal ajal muud pallimängud Eestiga võrdel tasemel või enamalgi tasemel, kui lahutada sealt veel talispordiharrastajad. Siis oma rahvaarvu kohaselt on Soome kordi kõvem kui Eesti.\nMiks meil naiste võistkonnaalad olematu tasemega on? Asi pole ju rahas.Lõpetagu see Eesti naiste kossu arendamine. Mängigu naiselikku ala võrku ja äärmisel juhul 3x3 kossu, kus võimalik läbi lüüa. Ja loomulikult käsipalli, on ala, kus väiksemad riigid saavad ka läbi lüüa. Kui Naised saalikossu ei mängiks, jääks teistele saali aega rohkem. Lihtne :)\nEestlased on OM medaleid saanud siiski ju kõrvalistelt aladelt. Neljapaat. Vehklemine. Küll on sada erinevat mõõka vehklemises, sõudmises on paarisaerulised ja kergepaadid ja mida veel. Isegi kettaheide on niššiala. Üksialadel on meil paar imelist naist, kes maailma absoluutses tipus: Sildaru ja Salumäe. Aga need ju on täiesti marginaalsed alad ja nende kandepind on olematu, eriti naiste tasemel spordis. Siin on ju koos võhmamehed. Õige ala on kasvõi triatlon. See reaalselt näitab taset, kui võitja teeb ajaliselt samu tulemusi nagu Rios.\nKatrina Lehis on Eesti teine olümpiamedalist, kes individuaalalal suve OMil medali saanud. Salumäe ja Lehis - KÕIK.\nVaatamata vehklejate suurepärasele esitusele, on üleüldine Eesti naiste sport olematu tasemega!\nIsegi Soomes kõvemad naised juba ründavad varsti blogiperemehe isiklikku marki 800m jooksus :) Eesti naised ei saa 2 minutile ligigi :)\nKergejõustiku areeni rada tõesti põrkab. Teivashüpe. Arvestades seda, et prantslane vigastas end vahetult enne võistlust ja ameeriklane ei saanud koroona tõttu starti, siis mingil kõrgusel oli juba nö uus rekord, et kunagi varem polnud OMil nii palju mehi sellest kõrgusest jagu saanud.\nNaiste kaugus. 6.80 ja rohkem hüppasi "hunnik" naisi. 6.95 + hüppas neli naist. Naiste kolmikus põrkas üks naine hullumoodi. Meeste kõrguses 3 parimat hüppasid 2.37. OMi rekord on 2.39. Hüpanuks vb nüüdki mehed nii palju ja vb isegi 2 meest, aga totter reegel seda ei võimaldanud. Lisaks sellele veel 6 esimest meest tegid hooaja margid või siis isiklikud. Kas kõrgushüppes on kunagi jäetud 2.37ga medalita? Meeste kaugus oli ainuke natuke lahjema tasemega ala. Aga seal olid Kuuba poisid ka vigastustega kimpus.\nSelge, et kõikidel aladel alati pole parimad ajad. Aga üleüldine tendents viitab küll sellele, et see rada põrkab kus kurat!\nSee on küll tõsi et eesti naised on spordis nähtamatud. Šmigun tegi ühtteist põhja alal. Kanepi ja Kontaveit tennises on väga anomaalia kui arvestada eesti naisi pole ei kergejõustikus ujumises ega teistes laiemates alades.\nVehklemine ja sõudmine olgugi fragmenteeritid on tsiviliseeritud lääne klassikalised alad, saalihokit mis moodsa aja mäng-ajaviide nendega ei kõrvutaks sootuks.\nNHL jäähoki on elukutse mis lubab noorelt pensionile, ka jalgpall ja korvpall , nad ei lähe niivõrd ennast spordis teostama kui motivatsioon on profi klubis mõned aastad mängida mis annab mida annab edasiseks\nEesti rahva arv jääb kriitilisest allapoole mis lubaks ka jalgpallist poole väiksema platsi mängijatega korvis ja võrgus tõsise võistkonna välja panna. Läti ja leedu omad panevad otse NBA sse, eesti poiste lagi on üliõpilaskorvpall ja siis koju tagasi. Korvpalli võiks teha aga ei saa pikkasid võrk- ja käsipalli alla kaotada. Vaid rahvarohke riik saab paralleelselt edukalt panna.\nIsland on ka suutnud Jalkas EMil olla ja käsipallis olla päris tugev. Rahvaarv 4x väiksem kui Eestis. Ehk siis, aeg-ajalt peaks ka Eesti sähvatama. Selge, et Eesti sugune riik ei jõua kunagi kuskile, kui kõiki alasid võrdselt harrastame.\nVõtame kasvõi Taani. No pole neil võrkpallis ka korvpallis suurt mitte midagi. Aga sulkas on ülikõvad, käsipallis väga kõvad, jalkas väga kõvad. Kui maailma tasemelt hinnata, siis mõni pallimäng on oluliselt kõrgemal tasemel kui mõni teine. Meil pole ju väga vahet. Jalkas paremal päeval manipuleerime finaalturniiri kohale. Kossus sinna vahel harva saame ja ka võrgus. Sulkas etteotsa asja pole, rannavolles ka, tänavakossus ka. Naised on kehvad igal pool, naiste võrk viimasel ajal on veidi parem. Aga nad on ikagi kehvad. Silma torkavad sellepärast, et teised on olematu tasemega :)\nRootsi ja Norra võrkpall? pole olemaski ju. Aga meie mehed panevad kõike võrdselt: Jalka, Käsipall, koss, võrk. Sulkat on nt terve Tartu täis. Saalihokit mängitakse ka agaralt, jäähokit ka nii palju kui võimalik. Halle lihtsalt pole. Nii me ei jõua mitte kunagi mitte kuskile, kui meil on 1,3 miljonit elanikku. Aga ainult võistkonnasport paneb rahva käima.\nKeegi teist vaatas jalka EMi ajal Yle spordiuudiseid? Kui vaatasite, siis teate, mis tähendab võistkonnaala riigile.\nÄra nüüd meie jalgpalli nii kiida ja Rootsiga võrdsusta. Soome jalgpall pääses peale kuna 24 võistkonda alustas. Siis ongi et kõik maad vaid eesti ja andorra jäävad välja.\nKossus saime EMile kuna võistkondi on 24.\nEestis on vehklemine, milles oleme OM võitjad. Õnneks ükski naaberriik seda ala ei harrasta :D\nHiinast tuleb eeskuju võtta. Ühelgi maailma populaarseimal alal neid väga pildis pole. Suured pallimängud, kergejõustik, ujumine, rattasõit, triatlon. Kui need suured ala välja jätta, siis kõikidel ülejäänutel aladel teeb Hiina puhta töö. Vaadake Tokyo Omi medalitabelit, hiina lammutab nii mis kole. Aga suurtel aladel on nad täiesti keskpärased tegelased kui mitte olematud. Jalkat nad ei oska, kossu ei oska, rattaga sõita ei oska, kergejõustiku populaarsematel aladel on nad kehvakesed. Tali OMiga sama lugu. Hiinlased oskavad asja ajada :) Japsidega suht sama lugu :)\nSee et läti leedu ja rootsi vehklemist ei harrasta ei tee asja kergemaks. Itaalia ungari saksa prantsus rumeenia venemaa on kõvad euroopad ja maailmast tuleb vastu hiina jaapan argentiina kolumbia. Kahju et mehed sama kõvad ei ole, ilma meesteta ei saa päris öelda et oleme vehklemisriik. Kas Pullerits ei tahaks meeste koondist piitsutada et jalad kõhu alt välja võtaks.\nSoome peab end odaviskeriigiks aga naised on nõrgad. Läti naised on kolmekesi olümpial, soomlannasi pole. Kumb siis odaviskemaa?\nTiina Lillak on jah pigem meie oma.\nKullaheitlus on Hiina vs USA, Pullerits on USA vastane. Kergeraks võib USA lähemale tuua, kuid paistab, et Hiina triumfeerib. Kui tabelisse panna riikide plokk EL, siis EL teeb kindlalt Puna-Hiinale ja jänkidele pähe. Hea, et Euroopa riigid on siiski eraldi oma riigi arvestuses. Aussie'd on kõvad, traditsiooniliselt võtavad oma medalikoorma ujumisbasseinist, jänkid kah, maadlevad Vene olümpiakomitee sportlastega 4.-5. koha peale.\nAt 06:35, Sotside sabarakk said...\nELi palun USA ja Hiinagamitte võrrelda, sest kui nood kaks saavad olenevalt alast välja panna 1-3 sportlast, siis EL 1-3 korda nii palju, nagu on ELis riike.\nKahjuks meie paljuräägitud kümpimehed teevad kõik selgelt alla võimete. Tuleb tavaline Eesti sportlaste ebaõnnestumine siit.\nNaiste 400m tõkkeid ka maailmarekordi parandus ja ligemale poole sekundiga. Mis on VÄGA suur parandus ca 50 skeundilise pingutuse juures. Ja ka naiste hõbe edestas eelmist maailmarekordit.\nNii et ses suhtes tuleb meeste 400m tõkkejooksu fenomenaalsusesse teatud skepsisega suhtuda. Meenuvad kuidagi 10 aasta tagaused lood, mil ujujad ujusid imekombedega.\nRannavolles nii Läti naised kui ka mehed 4 hulgas. Ka Norra mehed 4 hulgas.\nNad ikka jagavad asja. Kui Täht ja Venno keskenduks rannavollele (nüüd muidugi juba hilja), siis ilmselt mängiks ka nemad medalitele. Venno ju rannavolles juunioride maailmameister. Tohutult andekas kuju, hea koordinatsiooniga. Täht ka väga andekas ja mitmekülgne. Ainus küsitavus oleks selles, kuidas Venno viitsiks trenni teha. Muidu ootaks sealt isegi OM kulda, see paar 100% töötaks.\nEesti suurune riik peakski panustama nendele aladele, kus on 2-4 liikmelised võistkonnad. Lätlased on selle asja ära tabanud.\nNüüd siis selgus, et kümnevõistlejad on meil kollektiivselt vigased. Hea kui üldse lõpuni venitavad ja mõni 8000 täis saab. Erm lubas leida uue väljakutse ja teha rekordeid oma vale jala pealt hüpates. Enne võistlust räägiti kuidas minnakse panema ja fantaseeriti 8700 punktist.\nMis värk nende norrakatega on? Mingi teooria on see, et noori sportlasi dopinguga ei testita, siis sel vanuseperioodil ehitatakse talendid üles ja kui täiskasvanute klassi lähevad, siis ongi puhtad. Aga eelnevalt tehti suur töö ära. Sama on selle Dopinguga, kõik karistused peaksid olema eluaegsed, kui selgub, et polnud juhuslik tegutsemine. Oletame, et ma olen 110 kg noor maadleja, panen rämedalt doppi, jään vahele. 2 aastat kannan karistust, aga selle perioodiga kasvatasin testosterooni abil julmalt kaalu ja sain kõvasti jõudu juurde. Ega see jõud ju kehast ära ei kao, kui trenni teed ilma dopita edasi.\nWarholm, triatlonist (neid seal 2), Ingebritsenid. Laskesuusatajad, murdmaasuusatajad. Kui kõik vastupidavusalade tegijad rahvajooksule starti panna, siis esimese saja sees oleks 98 norrakat Nurme ja Fosti ? :) Ja naistes poleks esimese 100 sees ühtegi eestlast. Kui oleks Norra Eesti ühine maavõistlus rahvajooks?\nErm ja Tilga ju noored. See nende kreeka treeneri peaks ette võtma et kuidas kurat noored mehed ja juba vigastatud? Vale õppe ja treeningprotsess? Kas Pullerits peab lisaks vehklemis ja korvpalliföderatsioonile ka kergejõustiku juhtimise üle võtma?\nKümpimeeste põhivõistlus on oma ülikooli eest Ameerikamaal, mitte olümpia Jaapanis. Olümpiaks on mehed täielikult ära aetud ja sandid.\nAt 11:06, Toits Pärnumaalt said...\nPullerits oma vanas heas silmakirjalikkuses:\n"Hoidku ideoloogia ja muud poliitilised võitlused spordist eemale!"\nJa siis piriseb, et ei saa USA-le kaasa elada osalt riigi tänase poliitika tõttu.\nÄkki prooviks keskenduda sportlaste tulemustele?\nUurige parem milline raha ja teadus norras spordi tippudele suunatakse.\nPullerits ei saa aru et ideoloogiat tehaksegi rohujuure tasandil läbi spordi teatri kultuuri, läbi meedia ja sotsmeedia. Põlvitamine, Bilesi naratiiv, vähemused, transsportlased, kõik on edukalt olümpial esindatud ja läbi meedia võimendatud. Coe tahtis poliitilist eneseväljendust olümpial vabalt lubada.\nMartinson kirjutas et Roki härrad ajavad asju saunas ja õlle taga. Loodame et Pullerits vana jörsi prohmaka parandab ja kirjutab meile kuidas suurtes tagatubades asjad tegelikult käivad.\nLäti paneb hästi. Kõige nutikam spordi väikeriik. Sõõrumaa Kriisk Nool? Kes meil need suuga vahutajad kes palju lobisevad aga eesti spordi laevuke kriibib põhja.\nEesti probleem on selles, et sport on Eestis enesepromo instrument mitte riigile medalite ja au kogumise vahend. Kes tegi vea, kurat seda teab. Lihtsalt asi ongi hull. Rahajõmmid ütlevad selgel, et enne kui tippu ei välja ei roni, enne pappi ei saa. Harrastage kui tahate oma võimaluste piires. Selles ongi ju juurpõhjus. Kõiki alasid tuleb toetada määral, et tekiks elu edasi arendav keskkond. Juhul kui selle tasemeni ei toetata, siis kuivavad alad lihtsalt kokku ja ei teki tuhinat, mis spordis edasi viib. Seni kui riiki ega pragmaatilisi eraomanikke ei huvita spordist saadav au riigile, seni ei hakkagi keegi ka reaalselt tuge alla panema. Olümpia medalite tähtsus on ülevõimendatud eelkõige riigi onupojapoliitika tõttu. Olümpia aladel ei peaks sellises pohhuismis olema eritingimusi. Kui nooremat generatsiooni huvitab rulasport, siis tulebki panustada sinna samal määral kui olümpsi. Samuti peab panustama teistele aladele kust medaleid tuuakse. Medalid tähendavad, et oskusteave on olemas ja seda oskusteabe kandumist noorematele tuleb soodustada samal määral kui olümpiaalasid nii taristu kui jooksevkulude osas.\nKägu peaks vahumeestelt ohjad haarama ja Eesti spordi tuleviku strateegia uueks panema. Huvitav keda Pullerits toetab? Ikka oma vana ahjualust sõpra?\nTõstmine oli huvitav\nVõitis maailmarekordiga grusiin, kes endine dopinguhunt.\nTeine koht sai 442 kg, Seimi rekord on 444kg\nKolmas koht oli 424 kg, Seimi tulemus oli Rios 6kg enam ja sai sellega 7. koha.\nKõik dopinguhundid võeti vahepeal rajalt maha. Seimil läks kindel medal kaduma.\nPidanuks vaid 19 kg vähem tegema isiklikust rekordist ja saanuks OMil medali.\nSee on kummaline, et talle ei antud võimalust Tokyosse minna.\nIlmselt mädaneb see rahvusvaheline alaliit väga ja tõstmine visatakse varsti-varsti OM kavast välja\nVale mees võimul enam oma suurt sõpra ja imetlus objekti Ameerikat Priit enam ei toetagi? Madal! Ütleb veel Moabi kuninga tiitlist ka lahti?\nPoolas ja Ungaris õiged mehed pukis, ergo..nemad on nüüd minu sõbrad.\nKes siis nii poliitikat ja sporti lahus hoiab?\nKüll oli palju kiidujuttu Eesti kõvast 10v tasemest. Kriisk maalis postimehes siirupit ja suhkrut. 4 aasta tähtsaim võistlus, eesti trumpala ja noored lõvid valusa varbaga mängust väljas. Aleksander Maresjev roomas ilma jalgadeta vaenlase tagalas, Vossnesski Leonid tõstis murtud seljaga olümpia kulda, Narlamov Juri maadles murtud ribidega, Urmas Välbe pani mäest üles nii mis tolmas pidamismääret unustatud suuskadega. Noor Pullerits võitis TallinnTartu matši ilma kordagi trenni tegemata, liidu treenerid vaatasid ja unustasid suu lahti ja silmad rõngasse.\nJa nüüd küsimus,\nHärra Pullerits, kes vastutab?\nPullerits on minu sõber. Kes teda kiusab saab kolaka.\nNoortele ei ütle Meresjevid,Narlamovid ja ka Välbed mitte muhvigi.Neile peab lähenema teisiti aga kuidas las Priit uurib ja kirjutab lugejatele. Aga noorte silmaring on tõesti liiga kitsas ..\nNarlamov oli sitke poiss, nagu meie Palusalu pani ühelt olümpialt kaks medalit.\nAlates 2015 aastast on Mart Seim osalenud seitsmel tiitlivõistlustel ja vaid korra on ta saanud kehvema tulemuse, kui tänane OM pronks. Kui ta kehvem oli, siis oli ta ka vigane. Ehk siis, kui tõstmises tehti suurpuhastus, siis Seim olnuks Eesti koondise kõige kindlaim medalikandidaat. Ta pigem sanuks medali, kui et ei.\nLas PP nüüd kaevab selle ametniku nime välja, kes tagasi astuma peab :)\nEnne, kui oma tõbi ajada ametniku kael, tuleb küsida, kas Mart on nüüd vaktsineeritud? Läbipõdemine teatavasti ei pruugi luua piisavalt antikehi. Taoline tühi jutt ja nutt - kui Mart on võistlemas, siis on ka dopingumehed platsis, kui ise jääb tõbiseks ja osaleda ei saa, siis dopingukütid on platsi puhtaks löönud.\nOleks-poleks. Seimi hala taustal oleks huvitav teada, kas meie kümnevõistlejad näiteks on vaktsineeritud? Millega seletada, et kõik 3 meest niimoodi lati alt läbi lähevad? Hooaja kõige tähtsam võistlus ja mehed on nagu kudenud räimed. Noored mehed, kes kõik sellises vanuses, et peaks isiklikke rekordeid paugutama liiguvad nagu seenioride klassi harrastajad. Ehki Huu ja Pullerits on hakanud peale vaksineerimist natuke ohmumat juttu ajama ja hirmsasti parteid ja valitsust kiitma, räägivad mõlemad mehed nagu ühest suust, et neil hull purakas sees. Äkki need vakstiinid mõjuvad inimestele erinevalt? Ühel sõidab katus täiega, aga füüsiline vorm paraneb, teisel jälle jääb küll mõistus alles, aga füüsis langeb?\nKümpi meestega on lihtne. Ermi vigastus oli pikalt ette teada. Võistleb täiesti ootuspäraselt arvestades tausta. Uibo oli kehva juba Götžises. ise ta ei räägi, lubas peale võistlust avaldada, et milles probleem. See muidugi nõme, kui sportlased kangelast mängivad ja oma pisivigastustest ei räägi ja ilmaasjata mõned ootused-lootused üles kütavad. Ilmselt Uibot seganud mingid pisivigastused treeningutel. Tilga närvisüsteem on teine. Tal suurepärane hooaeg olnud. Esimene OM. Tahtis kohe jube hästi teha, eks siis soojenduselgi üritas vb liiga teravalt mingeid asju teha, kui keha polnud piisavalt soe. Ei oska öelda. Tavalselt on, kui oled närvis ja nii tähtis võistlus, siis kogenematumad tahavad isegi soojendust siis kraad kangemalt teha ja see võiski kätte maksta. Võimalik, et oli ka litsalt halb kokkusattumus. Kõikidele meestele loogilised seletused olemas :)\n22:33 täpselt pihta pandud.\nTokyo 40 kraadi katlas polegi vaja soojendust teha. Noor mees tõuse voodist ja pane isiklik rekord kehtima. Tilga teeb nalja. Kuidas Ermi ammune vigastus ei parane? Kas spordimeditsiin ei aita? Kiitlesid kui ülikallis trenažeer osteti Tartusse kus olümpiakandidaadid trenni jätkasid. Spordijuhid tuleb armutult läbi tuuseldada. Kahju et Pullerits on pehmeks jäänud.\nAt 04:52, Anonüümne said...\nPeale vaksi ei saa padret enam tõsiselt võtta..............kukuu,kukuu,kukuu............\nKeda kotib Uibo võimas rekord teivashüppes kui meest pole tabeli esimesel leheküljel? Eestlaste "paraadalaga" on täielikult alt mindud ja meedia kiidab ala rekordeid? Fred Kudu küsiks - võ što rebjaata ohhujeeli?\nHärra Pullerits, kas seekord jääb olümpiaraamat ilmumata?\nGarderoobivärav Lloyd'ilt ja Aivi Luige olümpiapronks näib libisevat käest. Seis 1.poolaja lõpus 3:1 USA - AUS. 2 kolli on löönud Rapinoe, mis annab põhjust olla USA vastane ka president Trumpil.\nAt 12:30, Priit Pullerits, Narva-Jõusuu rannaliivalt said...\n11:44, olümpiaraamat tuleb, mul juba kaks peatükki valmis kirjutatud.\nUSA pronks pehmes, st naiste socceris on neile epic fail.\nEesti paljukiidetud kümnevõistlus on epic feil. Austraalia noormees kes teeb elus teist 10v saab hõbe medali et eesti kunnid ei saa 8tuhhi punkti täis. Nagu algajad\nAussie'delt kena tagasitulek, kuid kaotus 3:4 on tõsiasi. Aivi Luik oli paraku otsustavates mängudes - poolfinaalis ja pronksimängus - pingil. Seekord sedamoodi.\nKui mõni eestlane aussi ja ameerika ridades medali saab, so what? Lätlased on korvpalli olümpiavõitjad. Sealt ujub meilegi veidi feimi. Pole näinud et Pullerits lätlastele õnne soovis. Königsbergi kunni asehaldurina on tal siiski kohustus.\nSokk pani Nõukogude Liiduga kullale, kas tõi kuulsust meile, kuigi 1993 a euroopakatel Eestit ei esindanud? Valga/Valka korvpall on pozoor.\nPozoor on kogu eesti korvpall. Kalev Cramo tõi hiljuti kaks neegrit ja Pärnu ühe sisse. Kahju et Pullerits sellest jebljast mööda vaatab.\nPullerits on ohjad lõdvaks lasknud, sellest on kahju.\nOodake vaid. Padre tuleb puhkuselt tagasi, võtab pika piitsa ja tõmbab sellise siraka üle selja et oigate\nPullerits ei oska enam kogukonda ohjeldada. Piitsa plaksutades ei saa midagi, aga pane poola tüdrukute punaste trussikute pilt ja võhmamehed tänavad nagu oleks Jeesukest ennast taevas näinud.\nPullerits pani vaktsineerimisega väga mööda, paljud finessid ja kekutused oleks kogukond andeks andnud.\nPakun ühe võimaluse Pulleritsul sandist seisust välja tulla. Keda PP presidendina eelistaks, kas Põlluaasa või Soomere?\nSee viimane küsimus on nii anomaalne ja amoraalne siin blogis et nutt tuleb peale kui PP peav võrdlema Põlluaasa ja Soomere. P'lluaasa nime ei peas siis suhugi võtma kui juttu presidendi ametikohustustest - noor rüütel on talle paras tiitel nagu keegi juba maininud on kusagil.\nIstusin peale trenni maal peldikus ja lugesin vana ajalehtükki Postimees aastast 2016 25.juuli, pealkirjaks oli Kas kehv füüsis on Eesti naiste pallimängude suurim probleem? autor Mariel Gregor. selles aastatetaguses loos on kõik need põjused ilusti üles loetud erinevate asjaomaste treenerite poolt miks meil oli ja on praegu seis selline nagu on , siin ülevalpool käis ka see arutelu et miks see ikka on nii ja mitte teisiti. Sellest artiklist on viis aastat aga ju vist komitee mehed lehti ei telli käivad silmklapid ja tropid kõrvas ringi ja ette midagi ei viitsita ka võtta - nii see kompleksne mure jätkuvalt süveneb. Kui aga tuleb aga medal(id) on komitee meestel rinnad kummis ja noogutavad üksteisele rahulolevalt - no näete tulevad medalid ju milles küssa - põle sellel süstemil häda miskit. Hea artikkle oli kokkuvõtteks.\nNaised olgu naised. Sport teeb naised mehelikuks. Eesti naised tehku lapsi. Seal kus rahvast palju on osa naisi mehelikud lesparid ja tehku siis sporti terviseks. Pumbaku lihaseid jõusaalis.\nPulleritsule maksimumpunktid selle loo eest! ROK on oma kõik õigused müünud Ameerika turundajatele ja seda tulemit me täna ka saame. LGBTGBTQ+GNTELDE.....jne. F'ck*o*ff!\nMis halate siin, järelikult turundajad on head tööd teinud. Tehke järgi.\nVäga hea, 21:57, selle vaimustava loo valguses peaks Põlluaasa ja Soomere valik olema käkitegu.\nEnt 20:38-l on samuti kõva asi öelda, anomaalsest ja amoraalsest vinklist on otsus samuti kaar.\nJääb üle oodata vaid Padre otsust!\nUSA-AUS vutinaiste meistriklass, väravad:\n50km käimist (live Eurosport1). 3 soomlast, 2 lätlast, leedukas.\nPalju mehi kõnnib end sellistes oludes "lolliks", palju katkestab? Londoni olümpia kuumaga nägi nii mõndagi.\nPool maad käidud, soomlane grupi ees liider! 22 meest juhtgrupis. Prantsuse atleet Diniz on drama queen. Algfaasis paugutas jooksik hiinlasele järgi, siis mingil hetkel käis sportlikul käigul kuskil telgis, mis polnud WC, sama kiirelt kõndis välja, viisakad japsid ümberringi. Litsus edasi, siis jäi suvalisel kohal seisma, nägu tõmbas kissi, ja liikus jällegi edasi. Kommentaatorid arvasid, ehk otsis peldikut, ei leidnud seda ja toimetas häda seistes ära. Kas nr 1 või 2, ei tea. Ratturid saavad tirri lastes asjad aetud, teinekord aitab meeskonnakaaslane käega seljast tõugates ja ise vändates kiirust hoida. Vanasti tehti ühismetsapeatusi.\nHoiatuste süsteem on ikka päris pekki läinud. Kollane hoiatus tähendab Eurospordi asjatundjaid vabalt tõlgendades "ära rohkem jookse", punane hoiatus - jookse aeglasemalt. Punaseid võib võtta 3 tükki, siis tuleb siirduda trahvialasse. Mu meelest 4ga võetakse maha. Täielik jamps. Punaste kaartide kogumisega paistavad lätlased - punased kütid.\n30km. Läti punane kütt Ruslans Smolonskis sai punaste kaartide eest disklahvi, drama queen DNS, teise käija jaks on samuti raugenud. So far so good.\nPoolakas Tomala grupist lahti rebinud ja juhib!\nAt 02:15, Anonüümne said...\nVõimalik, et kollast hoiatust polegi. Ega tost midagi. Oluline on, et poolakas on 35km peal ca 1:30 ees, sitakottide gruppi veab mingi kanadalane.\nAt 02:27, Anonüümne said...\nKanadakas, kes sitakotte vedas, murdis neist lahti. Go, can, go!\nMehe nimeks Evan Dunfee.\nÜks norrakas murdus, üks indiaanlane samuti (Guatemala).\n1 tund minna!\nIndiaanlane sai lätlasega sarnase DQ (zapatist?), norrakas DNF nagu drama queen.\nNüüd on kõik põhimõtteliselt ribadeks tõmmatud. Dunfee'le võtsid mõned kaasteelised järgi. Varsti läheb medalite jagamiseks. Poolaka tempo langeb!\n8km minna, poolakas juhib 3 minutiga. Suur päev koidab liitlasele!\n4 meest jälitamas, Danfee nende seas. Somm jääb ca 10 m maha.\nJaps, kes oli grupis, pani vahepeal kana (kommenteerija arvates liigjoomine), jäi maha, kuid tõmbab järgi!\nSoomele, näib, tuleb 7. koht. Poolaka järel rohkem kui 3 minutiga frits Hilbert, hispaanlane Tur, japs Kawano, portugallane Vieira ja Dunfee.\nAt 03:08, Anonüümne said...\nAi, ai. Japs, kes oksendas, ja Dunfee, kes pühapäevakäijate pundi ribadeks tõmbas, kipuvad maha jääma.\nHispaanlane ja sakslane panevad praegu puusad lahti 2. ja 3. kohale.\nHispaanlasel on 2. punane kaart. Fritsul, kes tema tuules, on seega paar jooksusammu varuks.\nKas Franco või Aadu?\nPoolakas Tomala üle finisijoone!\nWtf! Dunfee kolmas.\nNeljas hispaanlane Tur.\nTont võtaks, kanadalase 3. on müstika!\nTore on, aga mida arvavad Kägu ja Pullerits? Kas sellel kandade lohistamisel on tulevikku? Pigem siiski 3x3. Välkkiire vaheltlõige ja trahh 3 punkti ja kiire jooks kaitsesse\nTäpne viskekäsi on Jumala kingitus seda ei saa higiselt treenides. Las Padre teeb 3x3 pole vaja teda käijaks ja vehklejaks mandraseerida\nVõhma mehed millal alfade jooksmise maraton tokyos.Tööd on palju ei jätku aega muuks.\nArvan siiski et ka suur peab olema et ülejäägist väike variant teha. Eriti korvpallis. Mis seal vahet 3 või 5 meest, klassikalises on jooksmist ja selle peal kasvatatakse noorsugu.


11.12.2006 Lääne Politseiprefektuuris Läänemaal registreeritud olulisemad sündmused.\n11.12.06 hommikul avastati, et on lõhutud Lihula vallas Kirbla külas asuva kaupluse koridori ust ning proovitud lõhkuda ka poeruumi ust. Kauplusse oli sisenetud keldriluugi kaudu. Midagi varastatud ei ole. Juhtunu osas on alustatud kriminaalmenetlust.\n11.12.06 kella 14.22 ajal toimus liiklusõnnetus Ridala vallas Ääsmäe-Haapsalu-Rohuküla tee 79.km, kus sõiduauto BMW, mida juhtis Priit (s 1985), kaotas kurvis juhitavuse, sõitis teelt välja ja rullus üle katuse. Juht ja sõidukis viibinud kaassõitjad, Ulve (s 1985) ja 17-aastane neiu, toimetati Läänemaa haiglasse, kust viimane viidi edasi PERH Mustamäe korpusesse. Priit ja Ulve lubati peale esmaabi andmist kodusele ravile. Liiklusõnnetuse asjaolud selgitamisel.\n11.12.06 viisid Haapsalu politseijaoskonna politseiametnikud Risti-Virtsu mnt läbi politseioperatsiooni "Kõik puhuvad". Ajavahemikul 07.00-10.00 kontrolliti 314 sõidukijuhti. Fikseeriti 5 LE rikkumist, s.h 5 alkoholijoobes juhti.


Siit leiate juhiseid, kuidas tulemuslikult just Teile vajalikku infot otsida. DIGAR: üks ja ainus - tuvustab Rahvusraamatukogu digitaalarhiivi võimalusi DIGITAALARHIIV DIGAR: Eesti ajalugu, kirjandus ja kultuur digitaalarhiivis Portaal DIGARi Eesti ajalehed. Kõik ajalehed ühest kohast. DIGARi Eesti ajalehed - teeme andmebaasi paremaks. Kuidas kasutajad saavad andmebaasi paremaks muuta. DIGARi Eesti ajalehed: Kuidas otsida artikleid ja mida nendega teha Infootsingu ABC, Ester ja ISE. Tallinna Ülikooli Akadeemilise Raamatukogu e-koolitus on jagatud kolmeks suureks osaks, mis koosnevad teoreetilistest osadest, näitlikest ekraanivisioonidest ja enesekontrolli testidest. Alustada võiks infoootsingu ABCst. Testige, kui osav infootsija Te olete! Edasi juba konkreetsete infoallikate juurde: e-kataloog Ester ja artklite andmebaas ISE. companies, which provide best web site hosting in the uk. Services for top web hosting.\nSiit leiate juhiseid, kuidas tulemuslikult just Teile vajalikku infot otsida.\nDIGAR: üks ja ainus - tuvustab Rahvusraamatukogu digitaalarhiivi võimalusi\nDIGITAALARHIIV DIGAR: Eesti ajalugu, kirjandus ja kultuur digitaalarhiivis\nPortaal DIGARi Eesti ajalehed. Kõik ajalehed ühest kohast.\nDIGARi Eesti ajalehed - teeme andmebaasi paremaks. Kuidas kasutajad saavad andmebaasi paremaks muuta.\nDIGARi Eesti ajalehed: Kuidas otsida artikleid ja mida nendega teha\nInfootsingu ABC, Ester ja ISE. Tallinna Ülikooli Akadeemilise Raamatukogu e-koolitus on jagatud kolmeks suureks osaks, mis koosnevad teoreetilistest osadest, näitlikest ekraanivisioonidest ja enesekontrolli testidest.\nAlustada võiks infoootsingu ABCst. Testige, kui osav infootsija Te olete!\nEdasi juba konkreetsete infoallikate juurde: e-kataloog Ester ja artklite andmebaas ISE.\nAndmebaaside kasutamise koolitus\nAjalehed ja artiklid EBSCO Enn Nõu filmid\nAvaleht > E-raamatukogu > Andmebaaside kasutamise koolitus


Jõutamis- ja harmoniseerimispäev reiki II ja III astme praktikutele Tartus | Sündmus | vikerkaaresild.org\nJõutamis- ja harmoniseerimispäev reiki II ja III astme praktikutele Tartus\n2016 Aprill 24 P 11:00\n2016 Aprill 24 P 17:00\nAlgus 2016 Aprill 24 P 11:00\nLõpp 2016 Aprill 24 P 17:00\nAlgusest aega 2007 päeva 14:03\nJõutamishommik II astme kordushäälestuse, jõusümboli õppimise ja kasutamisega ning harmoniseerimispärastlõuna harmooniasümboli õppimise ja kahe sümboli kooskasutusega. Osaleda võib ka ainult hommikul või pärastlõunal.\nReiki II astme kursusel õpitakse selgeks kolm reiki põhisümbolit, imelist abivahendit tervendamiseks ja keskkonna soovitud viisil muutmiseks. Kursuse lõpetanud, kes hakkavad sümboleid regulaarselt kasutama, sattuvad igal kasutamiskorral ühisvälja kogu maailma edasijõudnud reikipraktikutega ning see viib neid enesearenguteel kiirelt edasi. Need II astme lõpetanud, kes vajavad sümbolite lisakinnistamist ja meeldetuletamist, on oodatud Tartu Reiki Kooli jõutamis- ja harmoniseerimispäevale. See on osa II astme kursusest, kus senised I astme praktikud sümboleid esmakordselt õpivad. Just see tagabki aeglase ja süstemaatilise edasiliikumise ning hea kinnistumise.\njõutamishommik koos II astme kordushäälestuse ja jõusümboli õppimise ja kasutamisega ja\nharmoniseerimispärastlõuna harmooniasümboli õppimise ja kasutamisega ning jõusümboliga ühendamisega.\nPäev toimub 16. jaanuaril. Hommik kestab kell 11-13.45 ja pärastlõuna kell 14.30-17.00. Vahepeal võivad nii terveks päevaks kui hommikuks või õhtuks tulnud soovi korral osa võtta tellitud lõunasöögist.\nHind: kogu päev 30€, pool päeva 16€. Lõunasöök soovijatele 6€.\nKaasa võtta: hommikule pleed või tekk ja soe jakk. Nii hommikule kui õhtule kui tervele päevale joonistusplokk, rasvakriidid, värvi- või viltpliiatsid, kirjutusvahend ja hea tuju.


Vabamu pälvis Muinsuskaitse Seltsilt Karuteene medali ERR - Estonian World Review\nVabamu pälvis Muinsuskaitse Seltsilt Karuteene medali ERR\nEestlased Eestis 19 Apr 2016 EWR\n2003. aastal avatud Okupatsioonide muuseum teeb peagi läbi uuenduskuuri ja sellest saab peale taasavamist 2018. aastal vabaduse muuseum ehk Vabamu, mis jutustab Eesti rahva lugu okupatsioonidest vabaduseni.\n“Vabamu on vabaduse maja, mis inspireerib inimesi vabadust hoidma ja selle eest seisma. Vabamu harib, kaasab ning innustab Eesti inimesi ja külalisi mõtlema lähimineviku üle, tunnetama vabaduse haprust ja seisma vabaduse ning õigluse eest,” võib lugeda muuseumi kodulehelt.\nUued tuuled on juba muuseumi jõudnud. Möödunud nädalal avati seal noore kunstniku Jaanus Samma näitus “NSFW. Esimehe lugu”, mis tutvustab homoseksuaalse kolhoosiesimehe loo näitel seksuaalvähemuste olukorda nõukogude ajal. Nn homonäitus Okupatsioonide muuseumis on pälvinud paljude inimeste pahameele.


Ekspert: koduotsijad ei suuda uuele kinnisvarale vastu panna - Kodustiil\n8. detsember 2019, 8:09\nKui vaadata viimaste aastate Tallinna korterituru müügistatistikat, siis uute korteritega tehtud tehingud moodustavad stabiilselt ligi 30 protsenti kogu korterituru tehingutest. Korterite keskmine hind tõuseb, ent nõudluse vähenemist ei paista kuskilt, vahendab kinnisvaraportaal City24.\n«Hinnatõus on olnud märkimisväärne ja on ilmselt peamine faktor, mis nõudlust võiks alla tõmmata, ning küllap hindade kasvule ühel hetkel sein ikkagi vastu tuleb,» märgib Domus Kinnisvara juhatuse liige Raul Reino.\nTema sõnul võime makromajanduse või poliitika mõjudest kinnisvaraturule ja pankade poliitikast rääkida lõputult, aga suures plaanis on uue kinnisvara ihalusele vastu seista keeruline, sest inimestele lihtsalt meeldib sõna «uus».\n«Uus tekitab kirge, sõna «uus» nägemine paneb meid ostuotsust langetama,» selgitab Reino.\nDomus Kinnisvara konsultandid on täheldanud, et tänapäeval sisuliselt keegi ei osta enam kapitaalremonti vajavat korterit, et selles ise elama asuda. Selliseid kortereid ostavad vaid spekuleerijad ja väikeinvestorid, kes vuntsivad korteri üles ja müüvad selle uue korterina maha.\n«Z-generatsioon ja suur osa Y-generatsiooni vaatab kohe kindlasti uute korterite suunal, sest neid ei ahvatle ammugi mingid torustike remondid või korteriühistu rohkem kui 100-pealise värvikireva seltskonnaga puid ja maid jagada remondifondi summade suuruse ja sihtotstarbe pärast,» leiab Reino.


Külalisteraamat | handMADEbyMERIT\nPulmakutsetest komplektini, rustikaalses stiilis\nPosted on september 26, 2017 by handmadebymerit\nSelle suve sisse mahtus hulgiselt tellimusi, mis said alguse pulmakutsetest ja said hiljem lisa külalisteraamatu (pulmaraamatu), rahalaeka ja muu vajalikuga. Täna näitan teile ühte sellist rustikaalses stiilis komplekti!\nEriti lahe sai muideks selle komplekti pulmaraamatu sisu 😉\nPostitatud Karbid, Köitmine, Külalisteraamatud, Kutsed, Lauaplaan, Pulmakutsed\tTagged Külalisteraamat, Lauaplaan, Pulmad, Pulmakutsed, Rahalaegas, Rustic stiil\nÜks tõeliselt suur pulmakomplekt\nPosted on oktoober 28, 2016 by handmadebymerit\nTäna tahan teile näidata oma selle suve suurimat pulmakomplekti: sellesse kuulusid külalisteraamat, rahalaegas, abielutunnistuse kaaned, pulmaküünal, ametinimetused ning kaunistused pruutpaari pokaalidele ja tordilõikamisvahenditele. Kõik rohkelt pitsilised ja julgelt fuksiaroosades toonides! Aga las pildid räägivad ise….. (fototöötlusprogrammile muidugi sellised toonid väga ei meeldi…..sellest siis värvierinevused…. vabandused 😦 )\nPostitatud Karbid, Köitmine, Külalisteraamatud, Muu, Pulmad\tTagged Külalisteraamat, Pulmad\nPäris pulmapildid :)\nPosted on august 25, 2016 by handmadebymerit\nTäna on mul võimalus teha üks veidi teistmoodi postitus! Täna näitan teile enda meisterdatud asju nende õiges keskkonnas – ehk siis pulmapeol!\nPiret ja Maiko kirjutasid mulle sooviga saada oma pulma laua”numbreid”, lauaplaani ja külalisteraamatut! Kohe algusest peale oli see üks täiesti eriline tellimus. Nimelt plaanisid nad laudade nummerdamise asemel need tähistada nimedega, mis iseloomustavad erinevaid looduskeskkondasid. Ideaalis oleks võinud nimede kõrval olla ka väike pilt. Igati lahe väljakutse!\nAlguses üritasin härra Google abi kasutada. Kui ma aga miskit head ja kokkulangevat ei leidnud, siis tuli ise pliiats kätte võtta. Niisiis sai omajagu katsetatud ja sirgelatud ja iga keskkonna kohta ka üks kena pildike tehtud. Kuna pruutpaarile pildid meeldisid, siis läksid need ka käiku! Ka lauaplaanil kasutasime samu motiive. Kõik pildid said käsitsi joonistatud. Sarnases stiilis valmis ka täidetud sisuga külalisteraamat!\nIse ma seekord väga häid pilte ei jõudnud teha! Seda enam oli mu rõõm suur, kui Piret ja Maiko saatsid mulle pilte oma pulmapäevast ja lubasid neid ka teiega jagada!\nNii et siit siis tulevad minu asjad nende “loomulikus” keskkonnas!\nPostitatud Köitmine, Külalisteraamatud, Pulmad\tTagged Külalisteraamat, Lauanumbrid, Lauaplaan, Pulmad, Rustic stiil\nJane ja Toomas – pulmakomplekt\nPosted on mai 31, 2016 by handmadebymerit\nTäna näitan teile taas ühe kaunist helesinistes toonides pulmakomplekti – külalisteraamat ja rahalaegas.\nPostitatud Karbid, Köitmine, Külalisteraamatud, Pulmad\tTagged Karbid, Külalisteraamat, Pulmad\nPosted on mai 26, 2016 by handmadebymerit\nPulmahooaeg on juba täies hoos! Täna näitan teile ühte eelmise nädalavahetuse pulma komplekti. Täidetud sisuga külalisteraamat ja rahalaegas juba minule tuttavas toonis ja kujunduses!\nPulma külalisteraamat erksa punase ja moonidega\nPosted on jaanuar 22, 2016 by handmadebymerit\nSiit nüüd üks veidi erksam pulmatemaatiline postitus. Jällegi on tegu ühe eelmisel aastal tehtud külalisteraamatuga. Pulma lilleks oli sellel toredal pruutpaaril moonid ja pulmavärviks punane – sellest ispireerituna siis sai ka raamat tehtud.\nTulemus väga efektne ja silmapaistev\nPostitatud Köitmine, Külalisteraamatud, Pulmad\tTagged Külalisteraamat, Pulmad


Endise põlwe pärandus/Ema ja tütar – Vikitekstid\nEndise põlwe pärandus/Ema ja tütar\nÜhel emal oli lollakas tütar. Kord saatis ema tütre külasse asja otsima, aga ei öelnud, mis. Tütar kohe walmis, jooksis nagu tuul käsku täitma, aga ei küsinud sugugi, mida tuua. Naabri peremees oli parajaste wilja tuulamas. Loll tüdruk hõikas: „Jõudu, üleaedne! Ennä imet, mis suur wiljahunik sinul!“\n„Kas Jumala anne sinu ime? Katsu, et minema saad, kui sull paremat asja ei ole.“\n„Ei muud paremat küll midagi, aga ema saatis mind teilt asja otsima.“\n„No mis asja?“\n„Mis aga tahes.“\n„Kas elawat wõi eluta?“\n„No wõta siis esite elaw! Eluta wõid pärast järele wiia, kui tarwis.“\nTüdruk pööris kanna pealt ümber ja waatas õue peale. Siin ei näinud ta ega praegu muud liigutajat kui sikku, kes toredaste nagu grahw mõne sammukese jalutas, siis jälle uhkeste seisatas.\n„Kas wõtan selle?“ küsis tüdruk siku peale näidates.\n„Minu pärast,“ wastas üleaedne naljal, sest sikk oli tujukas ja wihane, ega jätnud tasumata, kui keegi teda tahtis puutuda. Tüdruk tahtis looma kinni wõtta, see aga taganes natukene tagasi, tormas siis püüdja peale ja poksis nii tubliste, et tüdruk pikali maha langes ja suure nutuga koju poole jooksis. Siin kaebas ta emale oma õnnetust.\nEma aga ütles pool imestades, pool õpetades: „Näe nüüd: aja tühja asjale, karga ise kannule. Kui teine kord külasse lähed, ära sa enam asja imestle, mis esimesel pilgul silma puudub. Ei pahanda siis kellegi meelt. Antakse asi kätte, ilma et ise pead püüdma ehk otsima. Näed teise tööl, ütle parem: Jumal jätkaku minu jagu ka!“\nLoll tütar arwas enese nüüd targema olewat ja lubas ikka seda mööda teha. Teine kord läks külasse, kus tulekahju lahti peasnud oli ja praegu maja põles. Rahwas kandsiwad kihinal, kahinal wett ja püüdsiwad tuld kustutada. Tüdruk astus ligemale, tahtis oma tarkust hulga inimeste ees näidata ja ütles: „Jumal jätkaku minu jagu ka!“\nSelle hullu jutu peale sai tüdruk wanemate ja nooremate käest tubliste tapelda. Külakubjas andis peale selle weel mõne märka mutsu. Tüdruk katsus, et minema sai. Kodu kaebas emale.\nEma wasta: „No eks ma ütle: oled õige imeline loom. Aga pane tähele, kui teine kord weel niisugust asja näed, siis wõta pang kätte ja wiska wett peale.“\nEma õpetust meeles pidades läks tütar teine kord külasse. Kaks küla-eite seisiwad kaewu juures, wee panged kaewu rakete peal, ise westasiwad magusaste juttu. „Kas tead ka, kallis tädikene, minu tütar läheb mehele?“\n„Wõi imet, wõi juba marjuke mehele. Noh kellele?“\n„Et ikka linna saksale.“\n„Kas näe, wõi kohe saksale?“\n„Mõtle ometi, korstnapühkija poisile!“\n„Noh waata! Siis saab kohe meistri emandaks?“\nTüdruk ei pannud pikemalt naeste juttu tähele; astus sõna lausumata kaewu äärde, wõttis pange, ja wiskas wee naestele kaela. Naeste näud läksiwad wiha pärast nagu kuke harjad punaseks. Tüdruk katsus, et aga punuma sai.\n„Kuida sa ometi nii loll wõisid olla?“ noomis ema: „Waata, weel ühe korra annan ma sulle õpetust: „Pane tähele: Kui sa teine kord niisugust lugu juhtud nägema, siis astu wahele ja kuula parem, mis teised inimesed räägiwad.“\nMõne aja peale läks tüdruk jälle külasse ja nägi kaks koera wainul purelemas. „Näe nüüd karjakrantsa! Kust teil siis see tüli tuli?“ ütles tüdruk koerte wahele astudes.\nTeine koer aga hakkas teda kiskuma. Waewaga peasis tüdruk tagasi koju. Ei nüüd ema teda enam üksi wälja saatnud.\nPärit leheküljelt "https://et.wikisource.org/w/index.php?title=Endise_põlwe_pärandus/Ema_ja_tütar&oldid=42216"\nLehekülje viimane muutmine: 7. jaanuar 2018, 21:02\nSelle lehekülje viimane muutmine: 21:02, 7. jaanuar 2018.


Vooremaa Maarjamaa nime kasutuselevõtmist meenutatakse Tormas kontsertitega\nMaarjamaa nime kasutuselevõtmist meenutatakse Tormas kontsertitega\nPühapäeva 12. juuli õhtul toimub Eesti Kirikute Nõukogu väljakuulutatud teema-aasta “Kaheksa sajandit Maarjamaad” raames EELK Torma Maarja kirikus kontsert sarjast “Mu hing laulab kiitust”. Muusikasündmusel esinevad bariton Aare Saal, tromboonimängija Aabi Ausmaa ja organist Piret Aidulo. Esitamisele tulevad heliloojate Johann Sebastian Bachi, Georg Friedrich Händeli, Antonio Caldara, Paolo Tosti, Felix Mendelssohn Bartholdy, Franz Schuberti, Kuldar Sinki ja Roman Toi teosed.\nEELK Torma Maarja koguduse õpetaja Mehis Puparti sõnul tutvustatakse kontseril Neitsi Maarja temaatikat, kõneldakse, miks Eestimaad kutsutakse Maarjamaaks. Nime võttis kasutusele Lateraani kirikukogul paavst Innocentius III. Samuti räägitakse maarjapäevadest kiriku- ja rahvakalendri järgi. “Ka Tormas on neitsi Maarja kirik. Aastast 1314 on teade siinsest Kapstvere kivikirikust, mis oli pühendatud neitsi Maarjale. Praegune Torma neitsi Maarja kirik pühitseti sisse rukkimaarjapäeval, 15. augustil 1767. aastal, mil tähistakse kiriku aastapäeva. Maarja nimi on talletatud meie taimedes, tähistaevas ja harjumispärastes tarbeasjades,” ütles Pupart.\n“Eesti ja Euroopa kultuuriloo väärtustamiseks ja kuulsate heliloojate loomingu Torma kirikus esitamiseks kirjutas MTÜ Sadala Külade Selts projekti, mis tõi rahastuse Eesti Kultuurkapitali Jõgevamaa ekspertgrupilt,” teatas seltsi juhatuse esimees Pillet Tutt.\nKontsert sarjast “Mu hing laulab kiitust” toimub Torma kirikus ka 6. septembril. Siis esinevad flöödimängija Lande-Lampe Kits, metsosopran, Karmen Puis ja organist Anne Humal. Kavas on Händeli, Vivaldi, Bachi, Tobias-Duesbergi, Sisaski, Lätte muusikateosed.