James Woods - Filmiveeb.ee - Eesti suurim filmide andmebaas!\nSündinud: 18.04.1947 (75-aastane)\nSünnikoht: USA, Utah, Vernal\n1947. aastal Utah' osariigis sündinud James Howard Woods on USA päritolu filmi-, teatri- ning telenäitleja ja koomik. Woods kasvas üles Rhode Islandil, kus käis Pilgrimi keskkoolis. Sõjaväehuvist tingituna otsustati ta vastu võtta Ameerika lennuväeakadeemiasse, ent paar nädalat enne väljasõitu vigastas James tõsiselt oma käsi ning tema vastuvõtuotsus tühistati.\nNoormehel tuli valida elus uus suund ning seetõttu otsustas ta alustada õpinguid Massachusettsi tehnoloogiainstituudis teadusliku poliitika erialal. Siiski langes ta koolist 1969. aastal vahetult enne lõpetamist, et tegeleda talle juba varasemalt huvi pakkunud näitlemisega, ning kolis sellest ajendatuna New Yorki.\nTa alustas teatris ning debüteeris 1970. aastal Lyceumi teatris Frank McMahoni "Borstal Boy" USA esietendusel. Hiljem võitis ta Michael Welleri "Moonchildrenis" Bob Rettie mängimise eest prestiižika teatriauhinna. Peagi liikus ta edasi filmide juurde ja on sellest alates suutnud endale Hollywoodis äärmiselt väärika nime teha ning teda peetakse tänini üheks tugevaimaks karakternäitlejaks.\nRünnak Valgele Majale\nLiiga suur et läbi kukkuda\nHiireke nimega Stuart Little 2\nJärjekordne päev paradiisis


🌍 12 tipptasemel puhkekohad Palm Springsi piirkonnas - 2020\nPalm Springsi kõrghooaeg on siis, kui see on külm teistes Põhja-Ameerika paikades, mis kestavad september-september kuni mai lõpuni. Hinnad vähenevad, kuna suvel muutub see väga kuumaks, päevaste temperatuuridega, mis on tavapäraselt üle 110 kraadi Fahrenheiti, luues hooaja ajavahemiku juuni ja augusti vahel. Leidke parim koht Palm Springsi tippkeskuste loendisse.\n1 La Quinta Resort & Club, A Waldorf Astoria kuurort\nFoto Allikas: La Quinta Resort & Club, A Waldorf Astoria Resort\nA Waldorf Astoria Resort on tõeline luksuskuurort, La Quinta Resort & Club, 45 looduslikku aakri kõrbimaastikku, umbes 35-minutilise väljapääsu Palm Springs. 41 ujumisbasseiniga (jah, 41), 53 mullivanniga spaa, üheksa golfiväljaku, viis restorani ja mitmesuguseid kohapealseid tegevusi on raske leida vara lahkumise põhjust. Kuurorthotell näeb romantilisi põgenikke; pere puhkus (neil on suurepärased laste programmid); isegi lemmikloomade vanemad, koerad saabuvad saabumisel luu. Ajalooline hotell avanes esmakordselt kõrbes luksusliku abinõuna 1926. aastal ja oli populaarne ajalooliste Hollywoodi tähtpäevadega. Mõnda ajalugu säilitatakse individuaalsetes majutuskohtades, kus on mõningaid originaalseid Hispaania stiilis sviite, villasid ja casitasid ning fuajeealal ka ajalooliste fotode põnevat kuva.\nMajutus: La Quinta Resort & Club, A Waldorf Astoria Resort\nFotoallikas: Parker Palm Springs\nSee suurepärane retro-luksuskuurort pakub palju erinevaid võimalusi kui La Quinta Resort'i vanakooli luksus. Kui see esmakordselt aastal 2004 avati, viis Parker Palm Springs linna linna hiljutise renessanssini, kuna ta oli jälle luksuslik sihtkoht. Jonathan Adleri kujundatud maja, mis on loodud riigi esimesest Holiday Innist ja mitmest bangalast, on 13 aakri tihedalt ja kaunilt maastikualadel asuvates aedades ja taimedes. Kohapeal on mitu ujumisbasseini, hiiglaslik välikahi, kroketi muruplats, tenniseväljakud, bocce'i palli kohus ja isegi limonaadikonsoolid ja suupistebaar. Kuurordis on ka hea (kuid kallis) retro kohvik ja söögikoht, mida nimetatakse Norma ja stiilselt kujundatud peen restoran restoranideks, mida nimetatakse Mister Parker. Samuti on ilus spa, mis on humoorikalt nimega Palm Springs Yacht Club.\nMajutus: Parker Palm Springs\n3 Kaks Bunch Palmsit\nFotoallikas: Kaks Bunch Palms\nTwo Bunch Palms asub luksusliku kuurordi kõrval Desert Hot Springsi jalamil, umbes 30 minuti kaugusel Palm Springsi kesklinnast. Kuulsin, et ükskord oli see Al Capone'i kõrbes, kus see spaa pakub ka erinevaid luksuslikke ravimeetodeid, sooja ja külma basseini ning tervislikku toitu. Basseini ja spaa toidetakse loodusliku mineraalveega, mis väljub kohapeal põhjaveekihist 99 kraadi Fahrenheiti kraavis. Ilu on selles keskmes, kus on tervislik restoran, kus pakutakse kohalikke toite (peamiselt orgaanilisi ja veganeid) ja kohapeal asuvat mahlapressi. Toad, sviidid ja villad on ilusad ja luksuslikud ning sisaldavad looduslikku pesu ja tooteid. Mõned on mõeldud tehnoloogia eemaldamiseks, millel pole telefoni või muud elektroonilised seadmed, mis on olemas või lubatud. Päevasel ajal on saadaval ka spaa ja mineraalide basseini juurdepääs.\nMajutus: kaks Bunch Palms\nFotoallikas: JW Marriott Desert Springs Resort & Spa\nSee suur, luksuslik kuurort asub Palm Desert, umbes 30 minuti kaugusel Palm Springsi kesklinnast. JW Marriott Desert Springs Resort & Spa pakub kõike, mida võiksite soovida suurepärase puhkuse kogemuse jaoks: kaks golfiväljakut; viis kuurordi stiilis basseini; tervisepõhine spaa; ja isegi väikesed jõed kogu vara koos gondlid külastada umbes. Oja ümbritseb keskset saart, kus elab flamingose kari. Seal on tenniseväljakud ja vähemalt kaheksa hotelli varaga söögituba.\nMajutus: JW Marriott Desert Springs Resort & Spa\n5 Ritz-Carlton, Rancho Mirage\nFotoallikas: Ritz-Carlton, Rancho Mirage\nRitz-Carlton, Rancho Mirage asub madalas mäestikus, kust avaneb vaade kogu Coachella orule. Foodies'il on kaks kohapealset restoranit, State Fare Bar & Kitchen ja The Edge steakhouse. Riiklik tasu keskendub kohalikele toodetele ja on hooajaline menüü. The Edge elab oma nime all, istub otse serva serval ja pakub suurepäraseid vaateid allavajutatule. Selles luksuslikus kuurortis on palju tervisealaseid tegevusi, sealhulgas grupi päikesetõusu ja päikeseloojangu matkad, muru mängud ja jalgratta (ja kiivri) laenud. Lisaks on hotelli vara alustades üle 20 miili matkaradu. Kaks suurt basseini on: bassein ja täiskasvanutele mõeldud bassein. Loomulikult on tegemist Ritz-Carltoniga, kus on ka suur ja luksuslik spaa. Kuurordis asub Rancho Mirage Frank Sinatra Drive'is, maanteel 111, umbes 15-minutilise paiku Palm Springsist.\nMajutus: Ritz-Carlton, Rancho Mirage\nPhoto Source: Omni Rancho Las Palmas Resort & Spa\nOmni Rancho Las Palmas Resort & Spa on Rancho Mirage'i tohutu abinõuna, umbes 40 minuti kaugusel Palm Springsist.See on 240 aakrit lõbu ja lõõgastuda, kaasa arvatud oma veepark. Golfimängijate jaoks on 27-auguga meistrivõistlustel põhinev golfiväljak ja spaa-loversil on Euroopa spaa suurus 20 000 ruutmeetrit. Seal on 25 tenniseväljakut ja kolme tohutut kuurorthotellit, millest üks on mõeldud ainult täiskasvanutele. Lisaks basseinidele pakub see kuurord oma kahe akriga veekeskust, mida nimetatakse Splashtopiaks. Pargis on mitmeid vaatamisväärsusi, sealhulgas rand, laisk jõgi ja kaks 100-suu pikkust veeliitu. Kuurordis on viis erinevat restorani, ja kui sa ikka tahad midagi muud, on teil otse jõe tänav, suurepärane kaubanduskeskuste ja söögikohtade sihtkoht koos veel mitme restorani ja kinosaaliga.\nMajutus: Omni Rancho Las Palmas Resort & Spa\nFotoallikas: Marriott's Shadow Ridge\nSee suur abinõude arendamine on nii hotell ja murdosa omandiväärtus, seega on üksused enamasti ühe- ja kahe magamistoaga korter-stiilis majutus. Need on väga suured ja enamus on täis köögis, pesumasin / kuivati, möbleeritud terrass või rõdu, tasuta WiFi-ühendus ja eraldi magamistuba. Marriott Shadow Ridge'is on 18-auguga meistrivõistluste golfiväljak, kus on täisteenindusega golfiväljak ja poed. Seal on kuus kuurordi stiilis basseini, millest üks on veesuusaga, ning vara on oma külalistele tasuta filmid, mis näitavad vanu filme. Kui oled näljane, on majutusasutusel mitmed restoranid, sealhulgas Starbucks ja väike 24-tunnine mugavuskauplus. Kuurord asub Rancho Mirage ja Palm Desert vahelisel piiril, mis on vaid 25-minutilise autosõidu kaugusel Palm Springsist. Marriott'i Shadow Ridge'i kaks külge on: Villad ja Enklavid. Neil kõigil on samad mugavused. II osa, Enklavid, ehitati hiljuti, kuid ühikud on natuke väiksemad.\nFotoallikas: Hyatt Regency Indian Wells Resort & Spa\nSee kuurort asub Indian Wellsis, igal aastal BNP Open tennisturniiril (mis toimub iga aasta märtsis) ja umbes 10 minuti pärast umbes 10 minutiga. Hyatt Regency Indian Wells Resort & Spa kõrval on mõni hea suurusega tuba 70 sviiti, sealhulgas mõned suurepärased villad ja katusekorterid. Hotellis on neli erinevat söögikohta, lisaks on saadaval 24-tunnist siseruumides söögituba ja väike vastuvõtu kohvibaar fuajees. Vee lõbusaks kasutamiseks on seitsmest basseinist (üks ainult täiskasvanutele) ja üks 60-suu-kõrge spiraalveekalaga. Loomulikult on olemas täis tennisekeskus, kus on mitu erinevat tüüpi laevad (tavaline, savi ja rohi) koos täieliku golfiväljakuga ja kahe meistrivõistlusega golfiväljakuga. Hotell on osa Indian Wells Golf Resort'i arendamisest.\nMajutus: Hyatt Regency Indian Wells Resort & Spa\nFotoallikas: Renaissance Indian Wells Resort & Spa\nRenaissance Indian Wells Resort & Spa on ka India Wells Golf Resort'i osa, mis on luksuslikum valik kui naabruses Hyatt Regency. Igal stiilil toal on oma rõdu ja vara on kolme populaarse restorani. Seal on sushi baar, itaalia restoran, kus on suur puuküttega ahi, ja Ameerika restoran, mis keskendub kuivatatud praedele ja kohalikele toodetele. Lisaks on olemas väike kohvik, kus serveeritakse Starbucksi tooteid, basseiniäärne grill ja suupistebaar. See on suur vara, kus on palju matkaradasid ja jalutuskäike, samuti kaunist haljastust. Seal on täisteenust pakkuv luksuslik spa, kus on palju erinevaid hooldusi ja mugavusi.\nMajutus: Renaissance Indian Wells Resort & Spa\nFotoallikas: Avalon Hotel & Bungalows Palm Springs\nAvalon Hotel & Bungalows Palm Springs'is on kaasaegse sisekujunduse ja luksuslike mugavustega klassikaline Hispaania stiilis casita majutus. See boutique luksuskuurort on Design Hotelsi liige, mis on osa Starwoodist ja sisaldab arhitektuuriliselt unikaalseid omadusi. Avalon Palm Springs asub nelja aakri peal suurepäraselt maniküüriga aedades ja on 13 privaatseid villasid ja 54 tuba. Villad on minimaalsed majad, kus on täisvarga köögid, kaminad ja elutoad, ning kõik toad ja sviidid on tehtud hämmastava Hollywoodi Regency stiilis. Igal puhkusel on kolm basseini, mida ümbritsevad privaatkabanad, kaks mullivanni ja väike, kuid hästi sisustatud spaa. Avalon asetab teid otse ajaloolise Palm Springsi kesklinna südames, kuna vara on olnud seal alates 1920. aastatest. Chi Chi at The Avalon on kuurordi restoran, kus serveeritakse Ameerika kööki.\nMajutus: Avalon Hotel & Bungalows Palm Springs\n11 Riviera Palm Springs\nFotoallikas: Riviera Palm Springs\nSee 1960ndate retro 1960ndate puhkekeskus, mis on ehitatud võistlema ajalooliste Vegase hotellidega nagu Sands, säilitab oma südames keskel tänapäevase stiili, kuigi see on põhjalikult renoveeritud iga kaasaegse luksusliku mugavusega. Riviera Palm Springsi toad on suured ja teil on 24 aakrit maastikukujundust, mida saate uurida. On kaks suurt basseini, elutähtsad Jenga ja Connect Four mänge ja täielik arcade. Majutusasutusel Riviera on neli erinevat söögikohta koos mõnede suupistete ja vabade kohvikutega. Külastajad saavad nautida täisteenindusega spaa ja suurt tervisekeskust pakkuvat jõusaalit. Nad pakuvad kõike alates joogatundidest kuni kahe tunni bike laenuta. Kuurort on vaid Palm Springsi kesklinna serval ja võib olla rahvarohke hõivatud puhkusepäevadel ja üritustel.\nMajutus: Riviera Palm Springs\n12 Westin Mission Hills Golf Resort & Spa\nFotoallikas: The Westin Mission Hills Golf Resort & Spa\nSee ulatuslik abinõu täidab 360 aakrit Rancho Miražas.See on umbes 10 minuti kaugusel maanteest ja vaid 15 minuti kaugusel Palm Springsi lennujaamast. Trooni golfiväljakuid on kaks meistrivõistlustel (üks on kujundanud Pete Dye, teine Gary Player) ja kolm ujumisbasseini, millest üks on 60 jalga pikk vesilend. Westin Mission Hills Golf Resort & Spa pakub kolme erinevat restoranivalikut ja 24-tunnist toateenindust. Westin'il on laiapõhjaline lapsepõlveprogramm laiapõhjaliste tegevustega kogu päeva ja varajase õhtuni. Majutusasutusel on rohkem kui 500 tuba, sealhulgas sviidid ja suured villad. Westin Mission Hillsi spaas on laialdane puhastus menüü ja päevase kasutusega ruumid, nagu mullivannid, saunad ja aurusaunad.\nMajutus: The Westin Mission Hills Golf Resort & Spa\nMaailma kõige ebatavalisemad hotellid - broneeri oma tuba nüüd!


19.07.2021. Autor: MM\nIisraelis inimesed 80% vaktsineeritud, aga ikkagi uus puhang. Briti tervishoiuminister oli vaktsineeritud, aga ikkagi haigestus. Kasvataja Paide perearst lastelaagris oli vaktsineeritud, aga nimelt temalt said 29 last koroona haiguse. I\nTom mine arstile !\nUus tüvi tuleb vahel vaktsiinidest läbi, sest maailmas elab väga suur hulk vaktsineerimata inimesi!!! Ja uued surmavad tüved tekivad just siis kui viirus levib suure hulga vaktsineerimata isikute vahel.\nSeda ei taha mõista ka meie vaktsiinivastased klounid.\nKeeleliselt on esmakommenteerija väga trolli moodi. Eestlane kirjutab tiba teisiti.\n𝐄𝐞𝐥𝐦𝐢𝐬𝐞𝐥𝐞 𝐯õ𝐢𝐤𝐬 𝐧𝐢𝐢 𝐩𝐚𝐥𝐣𝐮 𝐦𝐚𝐢𝐧𝐢𝐝𝐚, 𝐞𝐭 𝐞𝐠𝐚 ü𝐤𝐬𝐤𝐢 𝐯𝐚𝐤𝐭𝐬𝐢𝐢𝐧 𝐩𝐨𝐥𝐞𝐠𝐢 𝐯ä𝐢𝐭𝐧𝐮𝐝, 𝐞𝐭 𝐭𝐨𝐨 𝐯𝐢𝐢𝐫𝐮𝐬𝐞𝐬𝐬𝐞 𝐧𝐚𝐤𝐚𝐭𝐮𝐦𝐢𝐬𝐞𝐬𝐭 𝐩ää𝐬𝐭𝐚𝐛. 𝐉𝐮𝐭𝐭 𝐤ä𝐢𝐛 𝐢𝐤𝐤𝐚 𝐬𝐮𝐫𝐦𝐚𝐠𝐚 𝐣𝐚 𝐯ä𝐠𝐚 𝐫𝐚𝐬𝐤𝐞𝐥𝐭 𝐡𝐚𝐢𝐠𝐞𝐬𝐭𝐮𝐦𝐢𝐬𝐞 𝐦ä𝐫𝐤𝐢𝐦𝐢𝐬𝐯ää𝐫𝐬𝐞𝐬𝐭 𝐯ä𝐡𝐞𝐧𝐞𝐦𝐢𝐬𝐞𝐬𝐭.\n𝐊𝐚𝐡𝐞 𝐨𝐭𝐬𝐚𝐠𝐚 𝐚𝐬𝐢. Ü𝐡𝐞𝐬𝐭 𝐤ü𝐥𝐣𝐞𝐬𝐭 𝐯õ𝐢𝐤𝐬 𝐣𝐮 ö𝐞𝐥𝐝𝐚, 𝐞𝐭 𝐤õ𝐢𝐤 𝐯𝐚𝐧𝐮𝐫𝐢𝐝 𝐣𝐚 𝐫𝐢𝐬𝐤𝐢𝐠𝐫𝐮𝐩𝐢𝐝 𝐨𝐧 𝐦𝐞𝐢𝐥 𝐄𝐞𝐬𝐭𝐢𝐬 𝐯𝐚𝐤𝐭𝐬𝐢𝐧𝐞𝐞𝐫𝐢𝐭𝐮𝐝 (𝐯ä𝐡𝐞𝐦𝐚𝐥𝐭 𝐨𝐧 𝐧𝐞𝐢𝐥 𝐬𝐞𝐞 𝐯õ𝐢𝐦𝐚𝐥𝐮𝐬 𝐚𝐧𝐭𝐮𝐝), 𝐦𝐢𝐥𝐥𝐞𝐤𝐬 𝐯õ𝐢 𝐤𝐞𝐥𝐥𝐞 𝐣𝐚𝐨𝐤𝐬 𝐦𝐞 𝐧𝐞𝐢𝐝 𝐩𝐢𝐢𝐫𝐚𝐧𝐠𝐮𝐢𝐝 𝐬𝐢𝐢𝐬 𝐭𝐞𝐞𝐦𝐞? 𝐄𝐧𝐧𝐢𝐬𝐭 𝐨𝐥𝐢 ü𝐭𝐥𝐮𝐬, 𝐞𝐭 𝐤𝐨𝐨𝐥𝐢𝐝 𝐭𝐮𝐥𝐞𝐛 𝐤𝐢𝐧𝐧𝐢 𝐩𝐚𝐧𝐧𝐚, 𝐞𝐭 𝐦𝐮𝐢𝐝𝐮 𝐭𝐨𝐢𝐦𝐮𝐛 𝐤𝐨𝐨𝐥𝐢𝐬 𝐧𝐚𝐤𝐚𝐭𝐮𝐦𝐢𝐧𝐞 𝐣𝐚 𝐩ä𝐫𝐚𝐬𝐭 𝐯𝐢𝐢𝐯𝐚𝐝 𝐥𝐚𝐩𝐬𝐞𝐝 𝐧𝐚𝐤𝐤𝐮𝐬𝐭 𝐨𝐦𝐚 𝐯𝐚𝐧𝐚𝐯𝐚𝐧𝐞𝐦𝐚𝐭𝐞𝐥𝐞 𝐞𝐝𝐚𝐬𝐢 𝐚𝐠𝐚 𝐬𝐞𝐥𝐥𝐞𝐤𝐬 𝐤𝐨𝐫𝐫𝐚𝐤𝐬 𝐨𝐧 𝐣𝐮 𝐬𝐞𝐥𝐥𝐢𝐧𝐞 𝐠𝐞𝐧𝐞𝐫𝐚𝐭𝐬𝐢𝐨𝐨𝐧 𝐞𝐧𝐝 𝐤𝐚𝐢𝐭𝐬𝐞𝐩𝐨𝐨𝐤𝐢𝐧𝐮𝐝.\n𝐄𝐤𝐬 𝐭𝐚 𝐢𝐤𝐤𝐚 𝐯𝐚𝐢𝐤𝐬𝐞𝐥𝐭 𝐬𝐢𝐧𝐧𝐚 𝐥𝐢𝐢𝐠𝐮𝐛, 𝐞𝐭 𝐯𝐚𝐤𝐭𝐬𝐢𝐧𝐞𝐞𝐫𝐢𝐦𝐢𝐧𝐞 𝐨𝐧 𝐤ü𝐥𝐥 𝐯𝐚𝐛𝐚𝐭𝐚𝐡𝐭𝐥𝐢𝐤 𝐚𝐠𝐚 𝐤𝐮𝐢 𝐬𝐚 𝐞𝐢 𝐯𝐚𝐤𝐭𝐬𝐢𝐧𝐞𝐞𝐫𝐢, 𝐬𝐢𝐢𝐬 𝐭𝐞𝐡𝐚𝐤𝐬𝐞 𝐬𝐢𝐧𝐮 𝐞𝐥𝐮 𝐩õ𝐫𝐠𝐮𝐤𝐬. 𝐌𝐢𝐥𝐥𝐞𝐤𝐬 𝐩𝐫𝐚𝐞𝐠𝐮 𝐞𝐧𝐝 𝐧ä𝐢𝐭𝐞𝐤𝐬 𝐀𝐬𝐭𝐫𝐚𝐠𝐚 𝐯õ𝐢 𝐏𝐟𝐢𝐳𝐞𝐫𝐢𝐠𝐚 𝐯𝐚𝐤𝐭𝐬𝐢𝐧𝐞𝐞𝐫𝐢𝐝𝐚, 𝐤𝐮𝐢 𝐧𝐚𝐝 𝐞𝐢 𝐨𝐥𝐞𝐠𝐢 𝐯ä𝐢𝐭𝐧𝐮𝐝, 𝐞𝐭 𝐬𝐞𝐞 𝐤𝐚𝐢𝐭𝐬𝐞𝐛 𝐝𝐞𝐥𝐭𝐚 𝐭ü𝐯𝐞 𝐯𝐚𝐬𝐭𝐮. 𝐒𝐞𝐝𝐚 𝐨𝐧 𝐮𝐮𝐫𝐢𝐦𝐮𝐬𝐭𝐞 𝐤𝐨𝐡𝐚𝐬𝐞𝐥𝐭 𝐯ä𝐢𝐭𝐧𝐮𝐝 𝐯𝐚𝐢𝐝 𝐉𝐚𝐧𝐧𝐬𝐞𝐧𝐢 𝐯𝐚𝐤𝐭𝐬𝐢𝐢𝐧 𝐚𝐠𝐚 𝐬𝐞𝐝𝐚𝐠𝐢 𝐨𝐬𝐚𝐥𝐢𝐬𝐞𝐥𝐭.\n𝐄𝐠𝐚 𝐬𝐞𝐥𝐥𝐞 𝐯𝐚𝐤𝐭𝐬𝐢𝐧𝐞𝐞𝐫𝐢𝐦𝐢𝐬𝐞 𝐤𝐚𝐬𝐮𝐬 𝐞𝐢 𝐬𝐚𝐚𝐠𝐢 𝐡𝐞𝐭𝐤𝐞𝐥 𝐦𝐮𝐮𝐝 𝐧ä𝐡𝐚, 𝐞𝐭 𝐤𝐞𝐬 𝐬𝐨𝐨𝐯𝐢𝐛 𝐧𝐚𝐭𝐮𝐤𝐞𝐧𝐞𝐠𝐢 𝐄𝐮𝐫𝐨𝐨𝐩𝐚𝐬 𝐫𝐢𝐧𝐠𝐢 𝐫𝐞𝐢𝐬𝐢𝐝𝐚, 𝐬𝐞𝐞 𝐞𝐢 𝐩𝐞𝐚 𝐭𝐞𝐬𝐭𝐞 𝐭𝐞𝐠𝐞𝐦𝐚 𝐣𝐚 𝐬𝐚𝐚𝐛 𝐬𝐞𝐞𝐥ä𝐛𝐢 𝐦𝐮𝐠𝐚𝐯𝐚𝐦𝐚𝐥𝐭 𝐥𝐢𝐢𝐤𝐮𝐝𝐚. 𝐊𝐚𝐬 𝐬𝐞𝐚𝐥𝐭 𝐤𝐚 𝐦𝐮𝐮𝐝 𝐤𝐚𝐬𝐮 𝐨𝐧, 𝐬𝐞𝐞 𝐨𝐧 𝐨𝐦𝐚𝐞𝐭𝐭𝐞 𝐤ü𝐬𝐢𝐦𝐮𝐬. 𝐄𝐤𝐬 𝐞𝐥𝐚𝐦𝐞 𝐣𝐚 𝐧ä𝐞𝐦𝐞 𝐚𝐠𝐚 ü𝐤𝐬 𝐚𝐬𝐢 𝐨𝐧 𝐤𝐢𝐧𝐝𝐞𝐥. 𝐈𝐠𝐚𝐬𝐮𝐠𝐮𝐬𝐭𝐞 𝐣ää𝐭𝐢𝐬𝐭𝐞 𝐣𝐚 𝐤𝐢𝐧𝐨𝐩𝐢𝐥𝐞𝐭𝐢𝐭𝐞𝐠𝐚 𝐢𝐧𝐢𝐦𝐞𝐬𝐢 𝐯𝐚𝐤𝐭𝐬𝐢𝐧𝐞𝐞𝐫𝐢𝐦𝐚 𝐤𝐮𝐭𝐬𝐮𝐝𝐚 𝐨𝐧 𝐢𝐬𝐞𝐠𝐢 𝐡𝐮𝐥𝐥𝐞𝐦 𝐤𝐮𝐢 𝐦õ𝐧𝐝𝐚 𝐫𝐞𝐟𝐨𝐫𝐦𝐢𝐞𝐫𝐚𝐤𝐨𝐧𝐧𝐚 𝐯ä𝐥𝐢𝐭𝐞𝐥𝐤𝐢 𝐦𝐢𝐧𝐧𝐚, 𝐤𝐮𝐬 𝐬𝐮𝐥𝐥𝐞 𝐬𝐨𝐨𝐣𝐚 𝐦𝐮𝐥𝐚 𝐤õ𝐫𝐯𝐚𝐥𝐞 𝐤ü𝐩𝐢𝐬𝐭 𝐧𝐢𝐧𝐠 𝐩𝐚𝐬𝐭𝐚𝐤𝐚𝐢𝐝 𝐩𝐚𝐤𝐮𝐭𝐚𝐤𝐬𝐞.\ntänatud, et paljudel saarlastel veel ajud alles.\nEt lähevad ise vabatahtlikult ja hanerivis kalmistu poole? Kui jätad enda ja/või oma lapsed vaktsineerimata potentsiaalselt surmava haiguse vastu, siis miks pärast joosta arstide/haigla vahet kui näiteks oled haiguse tõttu otsi andmas?!\nMiks peab teine inimene riskima haigestumise või surmaga kui mõni udupeeter jätab end (või oma lapsed) vaktsineerimata?! Kui ühiskond taunib isegi purjus jalgrattureid, siis miks lubatakse mingil protsendil elanikest vaktsineerimisega n-ö lolli mängida??\n𝐉𝐚 𝐬𝐚, 𝟏𝟐:𝟑𝟓 𝐨𝐥𝐞𝐝 𝐧ä𝐢𝐝𝐞 𝐧𝐞𝐧𝐝𝐞𝐬𝐭, 𝐤𝐞𝐥 𝐩𝐨𝐥𝐞 𝐚𝐣𝐮𝐬𝐢𝐝?\naga minna solgi süst kerre ja jalad ees minek.\nPole veel nädalavahetusest kaineks saand vöi?\nKas arsti juurde julged ikka minna?! Ilmselt kõik meedikud on tegelikult Bill Gatesi sala-agendid!\nmul õnneks ajud alles ja mõtlemine selge , võid minu solgi süsti endale saada.\n𝐌𝐚 𝐨𝐥𝐞𝐧 𝐣𝐮𝐛𝐚 𝐨𝐦𝐚 𝐬ü𝐬𝐭𝐢𝐝 𝐤ä𝐭𝐭𝐞 𝐬𝐚𝐚𝐧𝐮𝐝, 𝐢𝐠𝐚𝐬𝐮𝐠𝐮𝐬𝐞𝐝 𝐬ü𝐬𝐭𝐢𝐝. 𝐍ä𝐞 𝐞𝐥𝐚𝐧 𝐣𝐚 𝐭ä𝐢𝐞𝐬𝐭𝐢 𝐭𝐞𝐫𝐯𝐞. 𝐌𝐢𝐧𝐮 𝐚𝐣𝐚𝐥 𝐬ü𝐬𝐭𝐢𝐭𝐢 𝐤𝐚 𝐯𝐞𝐞𝐥 𝐞𝐥𝐚𝐯𝐡õ𝐛𝐞𝐝𝐚𝐠𝐚 𝐯𝐚𝐤𝐭𝐬𝐢𝐢𝐧𝐞, 𝐞𝐧𝐝𝐢𝐬𝐞𝐥𝐭 𝐞𝐥𝐚𝐧, 𝐩𝐞𝐫𝐞𝐚𝐫𝐬𝐭𝐢 𝐢𝐦𝐞𝐬𝐭𝐚𝐛 𝐤𝐨𝐠𝐮 𝐚𝐞𝐠, 𝐞𝐭 𝐭𝐞𝐫𝐯𝐢𝐬𝐞𝐧ä𝐢𝐭𝐚𝐣𝐚𝐝 𝐧𝐢𝐢 𝐡𝐞𝐚𝐝 𝐬𝐞𝐥𝐥𝐢𝐬𝐞𝐬 𝐯𝐚𝐧𝐮𝐬𝐞𝐬. 𝐊𝐮𝐣𝐮𝐭𝐚 𝐩𝐢𝐥𝐭𝐢... :)\n𝐀𝐠𝐚 𝐬𝐢𝐧𝐮𝐬𝐮𝐠𝐮𝐬𝐭𝐞𝐬𝐭 𝐧𝐨𝐨𝐫𝐭𝐞𝐬𝐭 𝐩𝐚𝐚𝐝𝐮𝐧𝐮𝐝 𝐯𝐚𝐤𝐭𝐬𝐢𝐢𝐧𝐢𝐝𝐞𝐛𝐢𝐢𝐥𝐢𝐤𝐮𝐭𝐞𝐬𝐭 𝐞𝐢 𝐣ää 𝐣ä𝐫𝐞𝐥𝐞 𝐦𝐢𝐭𝐭𝐞 𝐦𝐮𝐡𝐯𝐢𝐠𝐢. 𝟐𝟎𝐧𝐝𝐚𝐭𝐞𝐬 𝐨𝐥𝐞𝐭𝐞 𝐝𝐞𝐩𝐫𝐞𝐬𝐬𝐢𝐨𝐨𝐧𝐢𝐬 𝐣𝐚 𝐬öö𝐭𝐞 𝐫𝐚𝐡𝐮𝐬𝐭𝐞𝐢𝐝, 𝟑𝟎𝐧𝐝𝐚𝐭𝐞𝐬 𝐣𝐮𝐛𝐚 𝐬ü𝐝𝐚𝐦𝐞 𝐯𝐞𝐫𝐞𝐬𝐨𝐨𝐧𝐤𝐨𝐧𝐧𝐚 𝐡𝐚𝐢𝐠𝐮𝐬𝐭𝐞𝐬, 𝟒𝟎𝐧𝐝𝐚𝐭𝐞𝐬 𝐤ä𝐢𝐭𝐞 𝐡𝐚𝐢𝐠𝐥𝐚 𝐯𝐚𝐡𝐞𝐭 𝐭𝐢𝐡𝐞𝐝𝐚𝐦𝐢𝐧𝐢 𝐤𝐮𝐢 𝐦õ𝐧𝐢 𝐬𝐮𝐫𝐦𝐚𝐥𝐞 𝐯õ𝐥𝐠𝐮 𝐨𝐥𝐞𝐯 𝟗𝟎 𝐚𝐚𝐬𝐭𝐚𝐧𝐞. 𝐍𝐨 𝐦𝐢𝐝𝐚 𝐬𝐚 𝐢𝐤𝐤𝐚 𝐤𝐨𝐬𝐭𝐚𝐝... 𝐞𝐤𝐬 ü𝐥𝐝𝐢𝐧𝐞 𝐞𝐥𝐮𝐬𝐭𝐢𝐢𝐥 𝐦ää𝐫𝐚𝐛 𝐦ä𝐫𝐤𝐬𝐚 𝐫𝐨𝐡𝐤𝐞𝐦 𝐤𝐮𝐢 ü𝐤𝐬 𝐬ü𝐬𝐭 𝐞𝐞𝐬 𝐯õ𝐢 𝐭𝐚𝐠𝐚. 𝐌𝐚 𝐬𝐨𝐨𝐯𝐢𝐭𝐚𝐤𝐬 𝐬𝐮𝐥 𝐢𝐤𝐤𝐚 𝐞𝐥𝐮 𝐦õ𝐢𝐬𝐭𝐮𝐬𝐞𝐠𝐚 𝐯õ𝐭𝐭𝐚 𝐣𝐚 ä𝐫𝐚 𝐡ü𝐬𝐭𝐞𝐞𝐫𝐢𝐭𝐬𝐞 𝐨𝐦𝐚 𝐬ü𝐬𝐭𝐢𝐝𝐞 𝐩ä𝐫𝐚𝐬𝐭. 𝐈𝐬𝐞𝐠𝐢 ü𝐡𝐞𝐬𝐭 𝐭𝐢𝐥𝐠𝐚𝐬𝐭 𝐥𝐚𝐡𝐣𝐚𝐬𝐭 𝐦ü𝐫𝐠𝐢𝐬𝐭 𝐞𝐢 𝐬𝐚𝐚 𝐢𝐧𝐢𝐦𝐞𝐬𝐭 ä𝐫𝐚 𝐭𝐚𝐩𝐩𝐚. 𝐑ää𝐤𝐢𝐦𝐚𝐭𝐚 𝐬𝐢𝐢𝐬 𝐦õ𝐧𝐞𝐬𝐭 𝐬ü𝐬𝐭𝐥𝐚𝐭ä𝐢𝐞𝐬𝐭. :))) 𝐊𝐮𝐢 𝐞𝐧𝐝 𝐡𝐚𝐫𝐢𝐝𝐚 𝐞𝐢 𝐬𝐨𝐨𝐯𝐢, 𝐬𝐢𝐢𝐬 𝐤𝐚𝐬𝐮𝐭𝐚 𝐯ä𝐡𝐞𝐦𝐚𝐬𝐭𝐢 𝐥𝐨𝐨𝐠𝐢𝐤𝐚𝐭𝐤𝐢 𝐧𝐚𝐭𝐮𝐤𝐞𝐧𝐞.\ntea, kui kaua see hullus püsib\npole vaktsineerimine päästnud maailma gripist, ei päästa ka koroonast, vaktsiini tegemine eelkõige vaktsiinitootjate ja -tegijate huvi - saaks aga raha tasku ajada, mingist maailma päästmisest või nõrgemate säästmisest ei tasu rääkida (vaadake tootjate ja vaktsineerijate majandustulemusi tulemusi enne ja peale nn koroona pandeemiat). Ei eita koroonat, olen näinud neid haigeid ja ka matnud lähedase, ei eita ka vaktsiinitähtsust, aga lugedes koroona kohta, leian, et vaktsiini kohustuslikuks muutmine ja sundvaktsineerimine ei ole siinkohal paslikud - oleks garantiid, aga seda ei ole ega saa olema (nagu rõugete korral nt). Enne kui karjuma hakkate - olen vaktsineeritud, kahjuks olen vaktsineeritud mitte oma vaadete poolest, vaid sundvaktsineeritud, et nn säästa riskirühma.\nSee vaktsiin polegi garantiiks, et sa ei haigestu, see on selleks, et üldine haigestumus võimalikult alla suruda ja haigestumise korral haiglasse sattumisi vähendada. Siin on oluline just see, et võimalikult paljud saaks vaktsineeritud, muidu see ei aita.\nkeegi pole vastane\nei ole nii, et kui sulle teise inimese vaated ja argumendid ei sobi, siis kohe tegemist VASTASEGA. Lihtsalt arvan, et SUNDvaktsineerimine ja sama kui vägistamine - tehakse midagi inimese kehaga, mida ta ei soovi! Ei ole kunagi jah või ei, vaid on olemas ala, mida nimetatakse LÄBIRÄÄKIMISTEKS. See ei ole demokraatia, kui inimene ei saa valida, kas vaktsineerida end või mitte. Siiski jah, kui ENAMUS otsustab, et peab vaktsineerima, siis see vähemus lihtsalt allub korrale, kuid see ei välista, et need vähemuses olevad inimesed oma arvamust avaldavad.\nJumalt tänatud, et kõik selle hullusega kaasa ei lähe on veel loogilist mõtlemist omavaid saarlasi, hoidke eriti oma lapsi ja ärge laske seda eksperimentaalmürki oma laste sisse! Hakkame koos selle jama vastu seisma ükskord!\nJah, ilmselt kasvab sulle pikk kohev saba juba siis kui oled vaktsineeritud isikuga ühes toas...\nNeed vaktsiinivastased naljaninad unustavad ära sellise pisiasja, et kõik nende esivanemad olid mingil hetkel vaktsineeritud kõigi tol ajal kasutusel olnud vaktsiinidega ning suuresti tänu sellele (pluss muud arengud meditsiinis) need naljaninad üldse siia ilma sündisid...\nSee ei olnud üldse ammu kui täiskasvanuiga ei näinud umbes pooled lapsed, teinekord surid (näiteks difteeria tõttu) välja terved külad.\nTõsi, tollased vaktsiinid päästsid miljonite inimeste elud, aga neid töötati, katsetati aastaid enne seda, kui need massiliselt kasutusele võeti. COVID vaktsiinidega aga tehakse praegu katseid miljonite inimeste peal, kõik kes praegu kasutuses olevaid vaktsiine lasevad endale süstida on ju katsejäneseks.. Kuidas saab toimivat vaktsiini üldse välja töötada, kui pole teada millest või kellest see haigus alguse sai?\nHuvitav, et need nn vaktsiinivastased ei räägi kunagi ravimite või olmekeemia (või näiteks radioaktiivsuse) mõjust meie organismile?!\nAga noh, las koroona teeb siis ära teatava loodusliku selektsiooni, inimesi ongi maakeral liiga palju. Viimastel andmetel võib nn Delta-tüvi surmata kuni 4% haigestunud isikutest. Jõudu!\nVeel kord eelmisele\nKui mitme teise haiguse ajaloolist päritolu/algust me üleüldse teame??\nVallavalitsuse asjapulgad pole vist kursis sellega, et Saaremaal on paljud läbi põdenud selle viirusekese ja läbipõdemine annab palju ägedama kaitse kui see KATSEsüst. Huvitav, kas nad said propagandapasunaks hakkamise eest makstud kah?\nMilles väljendub see ägedam kaitse? Kas hakkasid pimedas helendama??\nMuide, kõigi haiguste puhul ei ole nii, et läbipõdemine annab eluaegse/pikaajalise kaitse.\nVaadates ainuüksi India numbreid, kus võib koroona tõttu olla ära surnud juba 4 milj inimest, siis mina valin siiski vaktsineerimise.\nSee ägedam kaitse väljendub selles, et erinevalt haigestunud vaktsineeritutest (keda on päris palju) võib taasnakatunud läbipõdenuid üles lugeda ühe käe sõrmedel. Aga sinuga pole sel teemal tegelikult mõtet vaielda, sa saad vaktsiinipromomise eest palka.\nHuvitav, kes siin valetab?! Korduvnakatumisi toimub ju kogu aeg. Ja vaktsiine tulebki promoda kui suuresti tänu vaktsiinidele siia ilma sündinud täiskasvanud inimesed räägivad pooletoobist juttu ja arvavad, et nemad on targemad kui tuhanded arstid/teadlased.\nNürnbergi koodeks (saksa keeles Nürnberger Codex) on eetikakogum, mis reguleerib inimeste kaasatust. See loodi 1947. aastal pärast Nürnbergi protsessi, kus Teise maailmasõja kurjategijad, sealhulgas arstid ja teadlased, kes olid inimestega katsetanud.\nKümme punkti Nirnbergi koodis.\n1. Vaja on isiku vabatahtlikku nõusolekut. See tähendab, et katses osalevad isikud, kellel on seaduslik õigus nõustuda; kellel on vaba valik anda nõusolek ilma väiksema väljaõppe, pettuse, võltsimise, jõu, pettuse või muude nõksude või sunniviisiliste meetoditeta; kellel on piisavalt teadmisi ja arusaamist kavandatud eksperimendist, et oleks võimalik teha mõistlikku ja teadlikku otsust. Sellest järeldub, et enne, kui kaasatud isik nõusoleku annab, peab see tegema katse teatud olemuse, kestuse ja eesmärgi; katsemeetod ja sündmus; kõik eeldatavad ebamugavused ja riskid; võimalikud tagajärjed, mis võivad tema tervisele või isiksusele ilmneda katses osalemisest. Kohustus ja vastutus hinnata saadud nõusoleku kvaliteeti lasub igal eksperimendi korraldajal või eestvedajal. See on isiklik kohustus ja vastutus, mida ei saa teisele isikule delegeerida.\n2. Katse peab andma ühiskonna üldisele heaolule nii märkimisväärseid positiivseid tulemusi, mida ei saavutata muude uurimismeetodite või -vahenditega ega tohiks olla juhuslik ja seetõttu põhimõtteliselt tarbetu.\n3. Katse peab katse põhjendamiseks põhinema loomkatsetes saadud tulemustel, looduse tundmisel või muudel katsete uurimisprobleemidel.\n4. Katse tuleb läbi viia nii, et see ei võimaldaks asjatut füüsilist ja vaimset kahju ega tarbetuid kannatusi.\n5. Te ei tohiks katsetada, kui on põhjust arvata, et see võib põhjustada surma või puude. Erandiks võivad olla katsed, mida arstid teevad iseendaga katsena.\n6. Riskiastme väärtus ei tohiks kunagi olla suurem kui probleemilahenduse olulisus katsete jaoks inimkonnale.\n7. Tuleb teha vajalikud ettevalmistused ja võimalus ohutuks kaitseks katseobjekti kõige kahjulikuma, puude või surma eest.\n8. Katse saavad läbi viia ainult teaduslikult kvalifitseeritud isikud. Neile, kes juhina või esinejatena eksperimenti kaasavad, nõuab see kõik kõrgemat käsitööd ja hoolt.\n9. Inimene - katseobjektil on õigus igal ajal katset küsida, kui ta on jõudnud sellisesse füüsilisse või vaimsesse seisundisse, et peab katse jätkamist võimatuks.\n10. Katse teaduslik juht peab olema valmis katkestama igal ajal, kui ta tegutseb parima südametunnistuse järgi ja kasutab kogu oma oskusi ja meelt, kuid see on piisav põhjus nõustuda, et katse jätkamine võib tekitada kahju, puudeid, raskusi või surma.\nsüst per$e ja tapp sisse\nKui ennem ei arvanud meie valla juhtimisest palju siis peale seda artiklit veel vähem……\nEesti keeles kirjutatakse ENNE!\nLp. Saaremaa vallavalitsus ja vallavolikogu!\nTeada olevalt algasid eile Saaremaal ooperipäevad, kus peaesinejad tulevad praegu maailmaa ühe"eesrindlikuma" koroona edendaja riigi Venemaa rüpest!\nMa ei ole veerand silpigi kuulnud, et Teie lugupeetud meie saare au ja südametunnistus oleksite midagi kostnud, et kaitsta enda inimesi, meid kes Teid lugupeetavaid palgal hoiavad\nKus siis oli Teie hüüd ja mure, kui Venemaa kodanikud, kes "peaaegu kõik olla vaktsineeritud" ilma karantiinita meie saarele lööritama saadeti?\n...? Ja minu aplaus Teie vaikusele selles küsimuses!\nMilleks selline tobe liberalism? Soovitame ja palume ja täname...jne. See vaktsineeimine tuleb teha kõigile rangelt KOHUSTUSLIKUKS!!! Üleriiklikult muidugi, kõik riigid peaksid! Ainult astlik konsiilium võiks mõnda vabatasda tervislikel põhjustel!\nKas sõja ja üldmobilisatsiooni korral oleks ka nii: soovitame ja palume ikka kõigil tulla!!!\nd.biilne koroona ja vaktsiini foobik soovin südamest kiiret pilve peale jõudmist.\nKas need vaktsiinid, mis suure soojaga hapuks lasti minna, külmutati uuesti ära ja nüüd on vaja ruttu ära süstida?\nKas Saaremaa ooperipäevade esinejad nii välismaalt kui oma riigist on kõik vaktsineeritud? Või karantiinis olnud siia jõudes? Olete kontrollinud, vaktsiinipassi nõudnud?..\nReeglid ja piirangud on vaid lollidele eestlastele. Lauljatele ja muudele tsurkadele reeglid ei kehti. Igasugused saavad Eestis eestlaste seljas liugu lasta ilma piiranguteta .\nJesss, elagu vald ja riigikogu !


Töölehe lahtriääriste rakendamine või eemaldamine - Excel\nEelmääratletud ääriselaadide abil saate lisada äärise kiiresti ümber lahtrite või lahtrivahemike. Kui eelmääratletud lahtriääriste seas ei leidu teile sobivat, võite luua kohandatud äärise.\nMärkus.: Rakendatavad lahtriäärised jäävad näha ka printimisel. Kui te ei kasuta lahtriääriseid, kuid soovite töölehe ruudujooned ka prinditud lehel alles jätta, võite ruudujooned kuvada. Lisateavet lugege teemast Printimine lahtri ruudujoontega või ilma.\nNäpunäide.: Kohandatud ääriselaadi või diagonaaläärise rakendamiseks klõpsake nuppuVeel ääriseid. Dialoogiboksi Lahtrite vormindamine vahekaardi Ääris jaotistes Joon ja Värv klõpsake soovitud joonelaadi ja värvi. Äärise paigutuse näitamiseks klõpsake jaotistes Valmiskombinatsioonid ja Ääris ühte või mitut nuppu. Jaotises Ääris on saadaval kaks diagonaaläärise nuppu .\nNupul Äärised kuvatakse viimati kasutatud ääriselaad. Selle laadi rakendamiseks saate klõpsata nuppu Äärised (mitte selle kõrval asuvat noolt).\nÄärise rakendamisel valitud lahtrile rakendatakse see ääris ka lahtriga külgnevatele lahtritele, millel on selle lahtriga ühine ääristatud veeris. Kui rakendate näiteks äärise ümber lahtrivahemiku B1:C5, lisatakse vasakääris ka lahtrivahemikule D1:D5.\nKaht erinevat tüüpi ääriste rakendamisel ühisele lahtriäärisele kuvatakse viimasena rakendatud ääris.\nValitud lahtrite vahemik vormindatakse ühe lahtriplokina. Parema äärise rakendamisel lahtrite vahemikule B1:C5 kuvatakse lahtritel C1:C5 ääris ainult paremas servas.\nKui soovite printida sama äärise lahtritele, mida eraldab leheküljepiir, kuid ääris prinditakse ainult ühel lehel, rakendage siseäärist. Sel viisil saate printida äärise ka lehe viimase rea alumisele äärele ja kasutada sama äärist järgmise lehe esimese rea ülemisel äärel. Toimige järgmiselt.\nValige read mõlemal poole leheküljepiiri.\nKlõpsake nupu Äärised kõrval olevat noolt ja seejärel klõpsake käsku Veel ääriseid.\nKlõpsake jaotise Valmiskombinatsioonid nuppu Sisemine .\nEemaldage jaotise Ääris eelvaate diagrammis vertikaalääris seda klõpsates.\nKohandatud lahtriäärise loomine\nSoovi korral võite luua kohandatud äärist sisaldava lahtrilaadi. Kui soovite edaspidi sama kohandatud äärist valitud lahtrite ümber kuvada, võite neile rakendada selle lahtrilaadi.\nKlõpsake vahekaardi Ääris jaotise Joon väljal Laad äärise jaoks soovitud joonelaadi.\nValige soovitud värv väljal Värv.\nSoovitud äärise loomiseks klõpsake jaotises Ääris vastavaid äärisenuppe.\nLahtrilaadi rakendamiseks toimige järgmiselt.\nValige lahtrid, mida soovite kohandatud lahtriäärisega vormindada.


Alla keskmise krediidikrediit laenud eraisikule Ärile orienteeritud Need inimesed | FedArm\nAlla keskmise krediidikrediit laenud eraisikule Ärile orienteeritud Need inimesed\nby .flores68 | Apr 14, 2022 | Uncategorized\nTöötab suurendada, võttes professionaalne üksikisik on uuendus halb krediidi ajal. Nendel rahastamisvõimalustel on tavaliselt suuremad kulud, kuna finantsasutused võivad otsustada, kas niši hankimine on organisatsioonilt omandamisega võrreldes riskantsem soovitus. Erakogunev avansipiirangute sortiment, hea traditsiooniline pank. Kuigi lõpuks soovite sisestada teavet auto kohta ja alustada konfidentsiaalseid dollareid, näiteks sotsiaalkaitse ulatust, ametialase paberimajandust ja sularaha. Erasektori laenuandjad võivad vaadata ka teie globaalset finantsolukorda ja avastada, kui olete suurepärane kandidaat tõuke saamiseks.\nEnne ettevõtlusele orienteeritud üksikisiku kaudu rahastamise saamist vaadake kindlasti protseduuriga seotud teavet. Esmane ja laenud eraisikule alustage täielikku tarkvaratüüpi. Pärast seda, kui olete saavutanud kuju, laenuandja kindlasti kritiseerida ja ka ja vaadata, kas klient on iga klient saada parandada. Olenemata sellest, kas see on avatud, saate kasutada sõnavara ja tegelikke vajalikke faile. Kui paberimajandus on tehtud, rahastab laenu andev ettevõte tõenäoliselt finantslaenu. Sa tegelikult ära tõuke peaks läbima otsese panuse või isegi tšeki, kasutades tavalist panka. Seejärel peate õppima raha tagasi maksma.\nTäiendav viis ärile orienteeritud üksikisiku abil oma edasimineku ostmiseks on kasutada peer-to-match kapitali veebisaiti või võib-olla sõbra eksklusiivset raha. Veebisaidid võivad lahendada nii tõuketoetuse kui ka parandamise. Mis on asjatundliku välimusega rahastamiskoht, muudab meetodi tõhusamaks ja käivitab turvalisemaks. Püüdke oma ettemakset täielikult kaardistada, nii et lingitud terminoloogia tunneks ära. See võib vältida nii uut pikaajalist dilemmat kui ka seadust.\nTeine üksikisiku töö parandamine on tavaliselt see, et kulusõnad kipuvad olema paindlikud. Saate teenida kasumit – lihtsalt tasuda värskelt, samuti jätta vajadusel kerge osamakse. Traditsiooniline pank annab tavaliselt 6 kuud ettemakse investeerimiseks, enne kui hakkate alati arveid konverteerima. Ettevõtluskrediidid on tavaliselt kõrgemad kui toidetud krediidid, kas soovite enne inimeste hankimist vaadata sissetulekut aeglaselt ja järk-järgult.Ja siis peaksite mõistma, millal reklaamiparandus vastab teie vajadustele.\nTõenäoliselt avastate investeerimiskapitali, et saada haldamine on kasutatud serp võttes äri teema.Need kaks laenu tulevad veebist ja paljudel finantseerimisasutustel on pankade või võib-olla finantseerimisasutustega võrreldes erinev investeerimiskapitali liikumine. Need refinantseerimisvõimalused pole aga tõenäoliselt kõige sobivamad, kui teil on alla keskmise laenu. Seetõttu pidage kindlasti nõu oma isikliku sissemakse või võib-olla rahalise abieluga, taotledes varem isiklikku edasiliikumist. Samuti ei saa need plaanid tõenäoliselt kaasa tuua suuremaid kulusid võrreldes saadud laenudega.\nÄriisiku kaudu pangast laenamise eeliseks on ka see, et neil on vanade pankadega võrreldes kiirem populaarsus. Ärilaenuandjad on tõenäoliselt ka valmis madalama krediidiskooriga leppima. Tegelikult on suur hulk Interneti-tööstuslikke finantseerimisasutusi madala krediidiskooriga. Kuid kui teil võib olla madal krediidiskoor, võite pöörduda isikliku laenuandja poole, kui otsite kapitali, näiteks suuremat ostu. Kommertsfondide krediidi puuduseks on see, et peate lihtsalt suurendama kulusid, näiteks motivatsiooni.


Meedia ja kommunikatsioon bakalaureus Lõuna Austraia - Meedia ja kommunikatsioon BA 2018\nMeedia ja kommunikatsioon bakaureuse kraadi õppimisvõimalused Lõuna Austraia ülikoolides - leia kogu info siit! Säästa aega ja võta ülikoolidega otse ühendust!\nLeia vahetu info Lõuna Austraia ülikoolide kohta siit ja leia parimad Meedia ja kommunikatsioon bakalaureuse programmid siit! Leia endale sobiv Lõuna Austraia ülikool!\nHetkel pole Bakalaureuseõpe Meedia ja kommunikatsioon Austraalia Lõuna Austraia ühtegi kuvatavat programmi. Proovige meie Bakalaureuseõpe kategooriat.\nLink to and share "Meedia ja kommunikatsioon bakalaureus Lõuna Austraia - Meedia ja kommunikatsioon BA 2018"


Jõulukook • D-kokaraamat\nKreemi valmistamiseks vahusta koor suhkrutega. Pigista laimimahl toasooja toorjuustu hulka ja sega ühtlaseks. Lisa vahustatud koor. Kui panid koogi sügavkülma, siis tõsta kreem ka külmkappi samaks ajaks ootele. Kui kook sügavkülmas tahenenud ja kreem veidi paksenenud vala see koogile. Kaunista tuhksuhkrus keerutatud rosmariiniokstega.


EUROOPA MAAELUV�RGUSTIK: Leader kohalike arengu strateegiate ja koost�� konverents\nToimumiskoht: Br�ssel, Belgia\tEuroopa maaelu arengu v�rgustiku Leader konverents teemal: kohalikud arengu strateegiad ja koost��: kohaliku arengu v�tmek�simused (Local development strategies and Co-operation: Key Approaches to Local Development)\nToimumiskoht: Konverentsikeskus "The Egg", Rue Bara 175 1070 Br�ssel, Belgia\nKonverentsi korraldab Euroopa Komisjon koost��s Euroopa maaelu arengu v�rgustikuga (ENRD). Konverentsi eesm�rgiks on abistada kohalikke tegevusgruppe k�esoleva perioodi strateegiate rakendamisel, r�hutada koost��projektide olulisust kohaliku strateegia osana ja innustada uute koost��projektide algatusi.\nKonverentsile oodatakse kokku ca 450 osalejat, sealhulgas k�igist 27 Euroopa Liidu liikmesriikidest kokku ca 250 kohaliku tegevusgrupi esindajat. Osalema on kutsutud ka Leader-allkomitee ja 4.fookusgrupi esindajad. �rituse ajal toimub ka liikmeriikide Leader ja maaeluv�rgustike tegevuste tutvustamise mess, et luua v�imalusi kohalikele tegevusgruppidele paremini �ksteist tundma �ppida ning leida uusi v�imalikke koost��partnereid uutele rahvusvahelistele koost��projektidele. Koost�� soodustamiseks peaks kaasaaitama ka temaatilised koost��-alad.\nKonverentsi kodulehek�lg: ENRD Leader Event\nKonverentsi programm (inglise keelne - uus versioon 20.04.2012) Konverentsi programm (eesti keelne, maaeluv�rgustiku t�lge) Konverenstil osalmine toimub ainult kutsetega. Leader tegevusgruppide valiku korraldaja liikmeriigi maaeluv�rgustiku �ksus. Leader tegevusgruppide osalusm��rad liikmeriikide kaupa Maamajanduse Infokeskuse maaeluv�rgustiku b�roo poolt Eesti Leader tegevusgruppidele saadetud kutse Eestist osalema valitud kohalikud tegevusgrupid:\nTartumaa Arendusselts - www.tas.ee\nesindaja projektijuht Triin L��ne\nL��ne-Harju Koost��kogu - www.vomentaga.ee\nesindaja juhatuse esimees Lilian Saage Saarte Koost��kogu - www.skk.ee\nesindaja n�ustaja Terje Aus\nMulgimaa Arenduskoda - www.mulgimaaarenduskoda.ee\nesindaja tegevjuht Piret Leskova\nLeader Foorum esindaja Silva Anspal\nMaamajanduse Infokeskuse maaeluv�rgustiku b�roost osalevad Ave Bremse ja Meeri Klooren.\nKonverentsi kohta info Ave Bremse telefon 384 9702 v�i 513 9984 v�i e-post ave @ maainfo.ee\nEelmine samalaadne �ritus toimus 2011.a jaanuaris, info �rituse kohta Maamajanduse Infokeskuse veebilehel www.maainfo.ee/index.php\n2010.a jaanuri �rituse Euroopa maaelu arengu v�rgustiku kontaktpunkti video:\nViimati muudetud: 22.12.2012\tHoiatus! Vabu kohti hetkel ei ole.\tNimi: *


Jaan Tootsen. Igapäevaelu müstika | Teatritasku\n31. august 2018 Margus Mikomägi\tLisa kommentaar\nRaadio „Ööülikooli“ saate väljamõtleja ja toimetaja kuulab tarku vanamehi. Ta sai valmis filmi Vello Salost, käsil on film Fred Jüssist. Oma õpetajaks nimetab Evald Saagi ja Kalju Orrot.\nMe uudistejuht Bianca, kui kuuleb, et lähen kohtuma Jaan Tootseniga, kelle film nunnakloostris elavast katoliku preestrist Vello Salost kohe ekraanile jõuab, räägib mulle uudise: „Paavst läheb Pirita kloostrisse isa Velloga kohtuma.” Jaan Tootsen ütleb selle jutu peale, et jah, suure tõenäosusega kohtub paavst seal ka isa Velloga. Ent lisab: „Isa Vello ütleb mõnuga muheldes: „Paavst tuleb meile, aga ma pean ütlema, et toavõti on ikkagi minu käes.“ Isa Vello on oma pika elu jooksul üsna mitme paavstiga kohtunud.“ Jaan Tootseni filmis „Vello Salo. Igapäevaelu müstika” on aga mitu kohta, kus preester Salo rõhutab, et Pirita kloostris on võim naiste käes.\nJaan Tootsen räägib, et on film Vello Salost oli tal pikalt käsil: selle filmi esimesed kaadrid on aastast 2011. Kõige aktiivsem tegemise aeg on olnud kolm viimast aastat.\n„Dokfilmis saad inimese elu ja elu muutumist tihendatult näidata.” ütleb režissöör. „Vello Salo filmi puhul ma kirjutasin üheks hüüdlauseks, et film on vananemise ilust. Seal on sees ka see – ei tea, kas ma söandan selle välja öelda… Me ju mõtleme, et mis kirikuõpetajal või preestril häda, tal on kindel seljatagune – usk. Aga mingil hetkel just kõige suuremad pannakse kõige suuremate kahtluste ette. Mida suurem sa oled, seda suuremad on sinu proovikivid. Mees, kes on kogu elu olnud kõige targem, tugevam ja mõtteerksam, peab ühel hetkel tunnistama, et ka tema on väetiks jäämas. Kas nüüd just usk on otsas, aga selline klassikaline depressioon võib meid kõiki külastada. Ja siis, kõige raskemal ajal, leiab inimene ikkagi sellist vaimujõudu, et nagu taim kasvatab endale uue oksa.. Olgu see meile lohutuseks – pusivad oma eluga ka kõige suuremad. Ja lõpuks keegi ikka aitab. Kes see on?”\nIstume kogu seda juttu rääkides Tallinnas Kalamaja tänavaäärses söögikohas, mille nimi mu meelest on Talu Pood. Jaan on selle koha stammkunde. Istub seal koos metafüüsilisest isikust ettevõtja Jaak Johansoni ja sõjaajaloolase Jüri Kotšineviga.\nMillal sa, Jaan, Kalamajja elama tulid?\n2005. aastal. Siis oli kõik teistmoodi. Tahan öelda, et minu Tallinna elu ongi päästnud Kalamaja ja vanalinna Ladina kvartal. See, kus on Theatrum, Kloostri ait, kirik ja Vanalinna kool – Bermuda kolmnurk.\nSa ei ole tüüpiline tallinlane?\nEi, olen paljusid üllatanud oma ütlemisega, et mulle meeldiks palju rohkem elada kas Tartus või Viljandis. Aga on teistmoodi sattunud. Muidugi olen mõelnud ka päris maal elamisest. Tegin selle triki, et olin ülikooliajal ühel suvel hästi pikalt Võrumaal Rõuges. Mäletan seda tunnet, kui sügisel tagasi linna tulin. Istusin kohvikus ja vaatasin, kuidas varblased mahakukkunud küpsise ümber ringi hüppasid – ja olin väga õnnelik. Tore oli jälle linnas olla.\nSeni olin veendunud, et mulle linn ei sobi üldse. Selline romantiline mõtlemine. Noorena ütlesin ülbelt, et linn on väga ebanormaalne elukeskkond. Nüüd olen tasapisi jõudnud sellele teadmisele, et maal saavad elada need inimesed, kes on mingis mõttes leidnud oma sisemise rahu. Need on inimesed, kes sisaldavad iseendas nii palju, et ei vaja enam nii-öelda väliseid impulsse. Linnatulede sära.\nLeelo Laurits, kes elab Kütiorus. Toimetab seal raamatuid, tal on oma raamatukogu ja oma sidekanalid. Tal ei ole vaja tulla linna, et saada siit võõrast erutust.\nMulle on maal elamise eeskujuks minu vend Tõnis Tootsen. Ta on sünnist saati linnapoiss, kes on nüüd elanud aasta aega maal. On Võrumaal meie Jaani-Tõnise loometalu peremees. Ta ei taha üldse Tallinnasse tullagi. Ta on Vello Salo filmi montaaži režissöör ja on väga palju selle filmi valmimiseks teinud, aga mul oli üsna keeruline teda siia saada, et saaksime koos tegutseda. Ta alati natuke jonnis, kui pidi Tallinna tulema. Ei taha maalt päevagi ära olla. Tõnis on inimene, kes – mul on tunne – saab maal hakkama. Tal on seal loodus, teiselt poolt kaasaegne maailm kogu oma tehnoloogiaga – on iseenda peremees, elab sellist harmoonilist elu.\nKalamaja on nagu vaese mehe Supilinn, vaese mehe Tartu. Mul on see luksus, et näen kodus ühest aknast merd ja teisest aknast vanalinna. Mulle on hakanud mere avarus meeldima. Õhtul, kui tuled väsinult töölt, saad teha jalgrattaga tiiru mere ääres. Küll see on mõnus.\nMul on tunne, et Kalamaja on üsna palju muutunud.\nSiin on nüüd taastatud need nurgapealsed poekesed-pagarikojad, selle üle olen ikka rõõmus. Elu käib. See skeem on toiminud, et tulevad kunsti- ja kultuuriinimesed ühte vaesesse linnaossa, viljastavad ja õnnistavad selle ära, ja on siis need, kes lõpuks peavad sellest „miljööväärtuslikust“ piirkonnast lahkuma. Neil lihtsalt ei ole raha nii kallis piirkonnas elada. Selline skeem on kõikjal üle maailma. Keegi ütles, et kui Tartu Supilinnas hakati tänavaid asfalteerima, siis pühiti sealt minema midagi väga olulist.\nSiin on samamoodi?\nMe oleme siin rääkinud, et Kalamaja vanamehed peaks võtma looduskaitse alla. Neid praktiliselt enam ei olegi või me enam ei märka neid. Küllap nad kuidagi vaikselt veel kulgevad, aga raha laine on üle käinud siit, jah, tõesti. Raske on leida puhast tõugu kalamajalast, kes veel puuriida taga õuna nosiks.\nKas sa plaanid lainega edasi liikuda või jääd selleks, kes kord on see puhast tõugu Kalamaja vanamees?\nMa ikka jään selleks Kalamaja esimese uue põlvkonna vanameheks. Tõenäoliseks. Mulle meeldib see tunne, et saan piltlikult öeldes toasussides teatrisse minna. Viis minutit jalgrattaga või kümme minutit rahulikult jalutamist – ja oled vanalinnas. Kui meie pere elaks Nõmmel – meil on neli last –, siis oleksin kohe laste taksojuhi staatuses. See ei oleks meeldiv. Aga jah, on võimalik nii- ja teistmoodi.\nSa õppisid Tallinna Pedagoogikaülikoolis, nüüdse nimega Tallinna Ülikoolis, raadiorežiid. Seda vist enam ei õpetata meil?\nKahjuks küll. Tele- ja raadiorežiid… Ma võin eksida, aga neid lende vist sai kumbagi kokku kolm. Võeti vastu nii, et ühel aastal raadio- ja teisel teleinimesi.\nSee oli 1990. aastate keskpaik ja siis ikka räägiti sellest, et tele sööb raadio ära.\nMeil väga vedas just õpetajatega. Raadio kui vahendi õpetust, sh tehnilist poolt, andis Hannes Valdma, kes oli tõeline raadioguru ja kellest on nüüd siin majas tohutu suur puudus.\nEriala meie kursusel andis Linnateatri näitleja Kalju Orro. Muide, ka tema ostis endale mõned aastad tagasi talukoha Võrumaal. Käime tal nüüd maal olles isegi tihedamini külas kui siin Tallinnas. Kaljuga tegime esimestel aastatel koolis läbi kogu lavaka näitlejate ja lavastajate programmi. Ööd ja päevad möllasime Laia tänava kooli näitelaval, saime häälekooli… Kalju Orro on mulle õpetaja-peegeldaja endiselt. Ikka saame kokku ja arutame asja.\nKes teil veel õppis?\nKuna Orro ise on omamoodi tegelane, pani ta ka kursuse kokku väga kihvtilt – väga erinevatest inimestest –, kes üksteist täiendasid, omavahel väga hästi klappisid. Meie kursusel olid näiteks Jüri Muttika, Merlis Nõgene, Ülle Põlma. Näiteks Märt Kaseorg on Rootsis hoopis kirikumees, väga ootamatu valik ühele suurepärasele noorele lavastajale. Andres Ait – väga hea näitleja – läks hoopis tagasi kodukohta Ida-Virumaale. Kõik oma isemoodi julgete valikutega.\nKui palju teile ülikoolis kultuurikihti püüti peale laduda?\nSee oli ka, aga mina pean oma esimeseks õnnelikuks aastaks hoopis režiiõpingutele eelnenud humanitaarinstituudi aega. Siis ikka vaimses plaanis raamid ragisesid. Meid õpetasid inimesed, keda praegu tavamõistuse järgi enam vist kooli ei lastaks, näiteks tol ajal juba üsna vana mees: Evald Saag õpetas Vana Testamendi ajalugu. Olid kaheksakümneaastane n-ö eestiaegne professor ja samas 26–27 aastat vana Hasso Krull. Noor Rein Raud. Väga ägedad tegelased. Humanitaarinstituudi nõudmised olid nii kõrged, et tol ajal alla kuue aasta keegi bakakraadi kätte ei saanud.\nAga pedas – oli jälle oma kursus väga armas, eks see oli ka Kalju Orro teene, tema vedas meile ka igasugu tegelasi rääkima. Meie mõtteruum oli väga avatud. Kohati päris pöörane. Siis oli kõik heas mõttes palju vabam ja metsikum. Näiteks tol ajal sai Tallinna Ülikoolis õppides kuulata ka Gunnar Aarma loenguid. Ma ei ole kindel, kas praegusesse õppekavasse pandaks. Praegusel ajal, vähemalt mulle tundub see nii, on vaimuilm palju rafineeritum. Isegi igavam.\nÕppekava on peremees. Minu eeskuju ja ideaal, kõige suurem mõjutaja oli Evald Saag, me käisime tal kodus külas. Ta oli teoloog, aga temalt käisid nõu küsimas isegi indiaanlased. Tulid seitsme maa ja mere tagant. Tema uks oli alati lahti. Ta alati küsis, kas kõht on tühi, pakkus mett ja leiba.\nEvald oli Uku Masingu õemees ja ütles ikka, et nemad Ukuga on kohvimehed. Selline Ivan Orav: istus seal oma suurte raamatukuhilate keskel nagu päkapikk, vaatas suure luubiga, uuris reprodelt Egiptuse joonistusi. Mees, kes oli üliõpilasena Sorbonne´is käinud Sumeri savitahvleid uurimas. Nad mõlemad Uku Masinguga jõudsid enne Teist maailmasõda Euroopa läbi käia. Evald jõudis mingil ajal isegi Ameerikas ära käia.\nMe Evald Saagiga aastaid tagasi suitsetasime kord koos Rapla pastoraadi nurga taga. Nurga taga tema soovil, et pühal seltskonnal meie pärast piinlik ei oleks. Ehe ja tark, eluterve kirikuõpetaja!\nTa ise rõhutas, et Uku Masing oli kirjaprohvet. Tema oli sõnaprohvet.\nÜks unistus on mul küll, et kunagi Evald Saagist või Saest, nagu ta ise ennast käänas, raamat välja anda. Tema lapsepõlv Võrumaal… Kogu tema kokkupuude tolleaegse kultuuriseltskonnaga. Kuidas ta, noor jänes, nagu ta ise enda kohta ütles, Arbujate seltskonnaga suhtles. Siis oli ujumistreener Inglismaal. Jõudis õppida ka Laidoneri luurekoolis. Neid lugusid on palju. Mina ja Jaak Johanson oleme teda salvestanud. Paljud teised ka.\nInimesed ikka naeravad, et Saag fantaseeris. Eks tõesti ta testis kuulajat, kui sinisilmne sa oled, aga on palju lugusid, mis on leidnud kinnitust. Väärib raamatut see mees.\nKus need targad seiklusliku elukäiguga tänased mehed on? Ära on kadunud?\nMa mõtlen, et nad on olemas. Iga ajastu leiab ise omaenda Evald Sae.\nKüllap. Aga mul ja ilmselt ka teistel on oma eakaaslastest ja sinnakanti erksatest tüüpidest ka raske mõelda Evald Sae kategoorias.\nNad tegutsevad kuskil varjus. Ja üks asi on veel, mis on selle maailma õnnetus – meil kõigil on kiire. Evald Sael ei olnud justkui kunagi kiire. Tal oli aega. Igaühele, kes tal külas käis, oskas ta sisendada, et just see külaline on maailma kõige toredam, targem ja parem inimene. Tema juures käimine andis alati jõudu, sest tal oli aega sulle pühenduda. Suhe inimeselt inimesele hakkab kaduma. Süda ja mõistus on neil suurtel meestel koos kõnelemas, kellest siin räägime.\nMu sõber bioloog Kristjan Piirimäe ütleb ikka, et mina olen see „viimane loll”, kes käib „ilase suuga” kuulamas, mida vanad mehed räägivad.\nMiks ikkagi käid?\nOn olemas selline asi kui šamaanihaigus. Antropoloogias on seda uuritud. Et on noor mees, kes ei taha saada šamaaniks, ei ole huvi. Aga vaimud on ta välja valinud ja kiusavad teda seni, kuni ta hakkab ühte või teist asja tegema.\nMa olen seda analoogiat tundnud filmide puhul. Ma tean kui raske on ühe dokfilmi tegemine, kui pikk ja raske tee see on, aga ikkagi tunnen sisemist sundi, et pean selle või teise loo ära tegema. Teades, et on raske, nõuab see tohutut eneseületust, olen seda seisundit võrrelnud šamaanihaigusega – et see on minu sisemine sund filmi teha. Lõpuks on muidugi rõõm suur, kui film valmis. Ja siis mõtled, et enam järgmist küll ei tee. Kuni paar päeva hiljem…\nMis filmi hetkel teed?\nMe teeme praegu koos Joosep Matjusega filmi Fred Jüssist. Inimesest, kes on väga paljusid mõjutanud. Kes on jäänud iseendaks.\nMulle meeldis Fredi jutt, kui käisime Vilsandil, kus ta näitas ja rääkis erilistest kivististest – Vaikade karridest. Sealt tekkis tal selline filosoofiline kujund. Fred võrdles karrisid inimese eluga: vesi uhub, tuul uhub ja alles jääb struktuur, mis on säsi, see päris… Kui palju ikkagi elu meid solgutab ja lihvib. Mis see päris meie osa on, mis järele jääb? Karridel on see näha – alles jääb kivimi kõige tugevam mineraal.\nMa sellest saan aru.\nJah, meil kõigil on elus hapraid hetki. Ja on omane mõelda, et oleme ainukesed. Igaüks näeb endaga vaeva.\nMillal ja kuidas sündis „Ööülikool“ raadios?\nKui lõpetasin Tallinna Ülikooli 2000 aastal. Keemik Marie Curie on öelnud, et kõige parem on isiklikku uudishimu rahuldada riigi rahaga. Ülikooli lõpetades oli mul janu veel õppida. Mõte oli luua kuuldemänguline fiktsioon. Et üks vennaskond, üliõpilaste kamp või nagu selline „Surnud poeetide ühing“ näiteks, kutsub endale üle maailma külla tipp-õppejõude. Siis ei olnud veel selliselt arenenud internetti nagu praegu, et kuulad, keda tahad, üle maailma.\nRaamjutustus oli plaanitud umbes nõnda , et iga nädal üks maailmaprofessor tuleb helikopteri, paadiga või jalgsi – väga salapärane värk –, loengud toimuksid öösiti ülikooli raamatukogu kaminasaalis. Prooviks ühe sellise saate isegi tegime. Aga vahendeid ei olnud, ja jäi lõpuks vaid raadioloeng, millest oleme helirežissöör Külli Tüliga siiani kinni pidanud. Vestlussaateid, talkshow’sid jms on ju küll, meil on aga saatesari, mis on eetris olnud peaaegu 20 aastat.\nOled kokku ka lugenud, palju esinejaid on?\nEi ole. Küsid miks? Kolleeg Mari Tarand kord ütles: „Jaan, vaata, et sa ei hakka kunagi tähistama sajandat saadet või muud sellist juubelit.“ Ma nüüd trotsi pärast ei loe „Ööülikooli“ saateid kokku. Suurusjärk on võib-olla 600–700, aga ma võin ka mööda panna.\nEsimese „Ööülikooli“ loengu pidas Mihhail Lotman, see oli „Humanitaar ja humanism kriisi ajal”. Meil on „Ööülikoolil“ alati olnud ka publik, kuulajad, see on peamine. Lektor läheb käima siis, kui ta räägib inimestele, mitte omaette üksi stuudios. Elus inimesed, päris kuulajad, on käivitav jõud. Olen õppejõududele öelnud, et pange tähele, teie loengut kuulatakse ka kümne aasta pärast, sel peaks olema kõige paremas mõttes igavikuline mõõde.\nFred Jüssi rääkis aastal 2000 teemal „Vaikus kui loodusvara” ja alles nüüd saame sellest tolle aja ettekuulutusest tõeliselt aru.\nMa olen oma kirjutistes ka seda püüdnud jälgida, et neid võidakse lugeda ka aastate pärast. Samas ei saa ma ju ajakirjanikuna jätta sult aastal 2018 küsimata, kuidas suhtud olukorda, kus Eestimaal ei saa enam midagi suurt ehitada, protestijaid on rohkem kui poolehoidjaid?\nSee vana mõttetera: enne, kui kõik jõed ei ole mürgitatud ja metsad maha raiutud, ei saa valge mees aru, et raha ei saa süüa.\nMeie maailmakorraldus on üles ehitatud piiramatule majanduskasvule. See on absurd, seda ei saa olla. Kui loodusressursid on piiratud, siis ei saa ka majandus lõpmatult kasvada. Isegi lasteaialaps saab sellest aru. Näiteks muld, mullaviljakuse vähenemine – see ei taastu. Ei saa välja pressida sealt, kust enam pole midagi pressida. Ellujäämise ainus tee on kestev kahanemine. Sellest rääkis „Ööülikoolis“ Kadri Tüür, kuula järele. Mitte kestev kasv, vaid kestev kahanemine on meie ainus tee. Kui meil ei ole enam elukeskkonda, siis meil ei ole enam midagi muud. Mitte midagi. Selles mõttes on see oluline otsustamise koht – suur osa rahvast valis vaesuse –, et ei taha Emajõe veerele tselluloosivabrikut, et hiinlastele peldikupaberit toota.\nOleme vaesed, aga meie rikkus on puhas loodus. Siis tuleb seda valikut ju austada. See on ellujäämise küsimus. Samas saan aru, et kodumaja jaoks on ikka puud vaja metsast võtta ja kui mõni vanainimene tahab hambad suhu saada, siis tuleb selleks teinekord ka tükike kodumetsa ohverdada. Seda ei saa ju ette heita.\nJuba 20 aastat tagasi räägiti, et raadio sureb kohe välja. Nüüd on järelkuulamise võimalus just raadio populaarsust kasvatanud.\nInimesed ikka käivad õues jooksmas ja koeraga jalutamas – siis on paljudel „Ööülikooli“ loengud taskus kaasas. Võib-olla siis kui tulevad isejuhtivad autod, siis kahaneb nende inimeste hulk, kes praegu kuulavad „Ööülikooli“, sõites näiteks Tallinnast Tartu või Viljandisse.\nRaadioime on väga sarnane raamatuimega. Kuulates ja lugedes tekivad su peas pildid. Sinu isiklik reaalsus. Sa pead ise mõtlema ja see on kõige tähtsam. Inimene on looja ja see tekitab vaimustust.\nMa ei võta endale jumala rolli, aga filmi tegemine ja ka raadiosaate tegemine on looming, maailma loomine. Tegelikult on kõik looming – ka pliidi alla tule tegemist võib võtta kui loomeakti. Puhas kunstiteos.\n«Vello Salo. Igapäevaelu müstika».\nTäispikk dokumentaalfilm, jõuab kinodesse 5. septembril.\nFilmi režissöör on Jaan Tootsen, montaažirežissöör Tõnis Tootsen, animatsioonikunstnik Rait Siska, operaatorid Erik Norkroos, Kullar Viimne, Taavi Arus, Jaan Tootsen, Marianne Kõrver, Joosep Matjus ja Jaan Kolberg, helioperaatorid Mart Kessel-Otsa, Antti Mäss, Robi Uppin ja Taisto Uuslail, helirežissöör Horret Kuus. Muusika filmile on loonud Robert Jürjendal ja Sander Saarmets. Filmi on tootnud Aadam ja pojad, produtsent Jaan Tootsen.\nSven Arbet pildistas, mina kuulasin, ilmus Maalehes.\nEelmine postitusUnistus: me riikki võiks olla tasakaaluaedJärgmine postitusPeeter Volkonski käivitas projekti, mis aitab eestlastel Eestit avastada


Kes vastutab õpilase kultuurikogemuse eest? : Õpetajate Leht\nKas kutsuda teater kooli või viia õpilased teatrisse? Seminaril osalenud õpetajad leidsid, et võimalusel tuleks viia lapsed teatrisse, kus on lavastuse loomiseks on kasutatud kõiki teatri loomingulisi ja tehnilisi võimalusi. Hetk Eesti Noorsooteatri lavastusest p(ÖÖ). Foto: Indrek Rammus\n27. märtsil oli rahvusvaheline teatripäev, 20. märtsil tähistati rahvusvahelist noore vaataja teatripäeva. Lastele ja noortele suunatud kultuuri teemal arutleti ka 5. märtsil ASSITEJ Eesti keskuse korraldatud veebiseminaril „Kes vastutab lapse kultuurikogemuse eest õppeasutuses?“. Terve päeva kestnud seminaril räägiti eri kultuurivaldkondade kogemustest, kõige rohkem teatrikunstist.\nEestis käivad teatritrupid sageli lasteaedades ja koolides etendusi andmas. Oma kogemusi sel teemal jagasid Teatri Sõbra juht Priit Öövel ning Piip ja Tuut Teatri produtsent ja lavastaja Marek Demjanov. Mõlemad teatrid on pidanud andma etendusi igasugustes saalides, ka sellistes, kus on puudunud teatri tegemiseks elementaarsed tingimused, nagu lava, võimalus saali pimendada, prožektorid, isegi elekter. Nutikas ja leidlik on tulnud olla mitte ainult tehniliste lahenduste osas, vaid ka lavastuste sisu puudutavas. On äärmiselt keeruline hoida publiku tähelepanu ja panna teda kaasa elama, kui saalis on 2–7-aastased lapsed, kes on arengult väga erinevad. Seega peab tükis olema midagi kõigi vanusegruppide jaoks.\nPileti hind otsustab\nMajanduspoolest rääkides tõid teatrijuhid välja, et kui tegu ei ole just ühe näitleja kohvriteatriga, ei ole võimalik head teatrielamust väga odavalt pakkuda. Seetõttu käibki omamoodi võidujooks põhimõttel, kes ees, see mees. Kuna truppe on palju, pääseb lasteaeda või kooli esinema enamasti see, kes pakub odavamaid pileteid. Tugeva tasemega tegijatel kaob aga motivatsioon, sest nad ei saa hinna tõttu konkureerida.\nNii satuvadki lasteaedadesse ja koolidesse pahatihti kehva või lausa halva kvaliteediga trupid, mistõttu osa lasteaedu ongi teatrite lasteaeda kutsumisest loobunud.\nJuba aastaid on kaalutud mõtet moodustada komisjon, kes pakutavaid lavastusi hindaks, et esinema pääseksid üksnes need, kelle valdkonna asjatundjad on heaks kiitnud. See mõte on endiselt aktuaalne.\nSeminaril lasteaednike liitu esindanud Tabasalu lasteaia direktor Anneli Laamann kinnitas ka omalt poolt, et tase on väga ebaühtlane. Ta ütles, et on oma ligi 30 aasta pikkuse lasteaedniku staaži jooksul näinud väga paljusid etendusi ning esinejate kutsumisel lasteaeda õnnestumiste kõrval paraku ka ämbrisse astunud. Viimati juhtus see tänavu jaanuaris, pärast mida kirjutas ta kolleegidele kirja, et neid ühe teatri eest hoiatada. Siiski on tema sõnul õnneks truppe, keda ta julgeb usaldada ja lastele esinema kutsuda. Valiku teeb ta enamasti eel-info põhjal, mille trupid oma lavastuste kohta saadavad, ning käib regulaarselt teatrite korraldatud infopäevadel.\nMe läheme teatrisse!\nSeminaril kerkis küsimus, kas ei oleks õigem viia lapsed etendust vaatama teatrimajja, kuhu lavale see on loodud, kasutades selleks kõiki teatri loomingulisi ja tehnilisi võimalusi. Paraku ei ole see alati lahendus. Paljude laste puhul jääb teatriskäik kas vanemate rahakoti või täiskasvanute viitsimise taha isegi suuremates linnades, väikestest maakohtadest rääkimata. Et nendel lastel kultuurielamus saamata ei jääks, tuleks teatritel edaspidigi kohapeal käia. Küll aga ei tohiks esinejad kvaliteedis järeleandmisi teha, vaid peaksid pakkuma ka lasteaias ja koolisaalis samaväärset elamust kui teatris. Juba aastaid tagasi on käidud välja mõte, et ideaalis võiks vähemalt paar kultuurielamust aastas olla lastele täiesti tasuta. Nii saaksid tegijad vabaks majanduspiirangutest, õpetajatel aga tekiks vabadus piletihinna järgi mitte valida. Mõni aeg tagasi idanema hakanud kultuuriranitsa mõte, mis on kasutusel ka meie naaberriikides, oleks üks võimalus.\nZoomi vahendusel jagasid oma riikide kogemusi Ragnhild Tronstad Norra Kulturtankenist ja Jānis Znotiņš Läti ASSITEJ keskusest.\nRagnhild Tronstad rääkis, et Norras loodi kultuuriranits 2001. aastal eesmärgiga kindlustada kõigile lastele ligipääs professionaalsele kultuurile. Igale lapsele tähendab see vähemalt kolme tasuta teatri, kontserdi, kunstinäituse, kino, muuseumi või mõnd muud kultuurikülastust aastas. Esinejatele makstakse tasu 500 eurot päevas, lisaks kaetakse toidu- ja sõidukulud. Riik rahastab kultuuriranitsa programmi 28 miljoni euroga ja omavalitsused 23 miljoni euroga aastas.\nLätis sai kultuuriranitsa programm alguse kolm aastat tagasi, 2018. aastal, kui Läti riik tähistas oma 100. aastapäeva. Jānis Znotiņši sõnul võeti eeskujuks Norra mudel ning loodi programm esialgu kolmeks aastaks. See hõlmab üle 200 000 õpilase 1.–12. klassini, lasteaedu aga mitte. Kolme aasta jooksul on riik andnud omavalitsustele programmi tarvis 13,5 miljonit eurot ning omavalitsused omakorda jaganud selle koolide vahel. Sel suvel programm lõpeb, aga kuna see on väga populaarne, soovitakse jätkata, rahasummas ei ole veel kokku lepitud.\nVõib loota, et kultuuriranitsa programm luuakse lähiajal ka Eestis. Kultuuriministeeriumi teatrinõunik Katre Väli kinnitas oma sõnavõtus, et valitsuse koalitsioonilepingus on kultuuriranitsa kokkulepe kirjas.\nKultuuriranitsa programmi tarvis taotleb kultuuriministeerium riigieelarvest 2022. aastaks ligi seitset miljonit eurot, mis teeb iga põhikooliõpilase kohta umbes 50 eurot aastas. Selle eest saab pakkuda igale õpilasele kaks-kolm tasuta teatri-, kontserdi-, kunstinäituse, kino-, muuseumi- jne külastust aastas.\nToetust saaksid nii munitsipaal-, riigi-, kui ka erakoolid ning iga kool saaks ise valida, kuhu minna ja kas kasutada raha piletite ostuks või ka transpordikuluks. Kultuuriranitsa toetuse mõte on viia õpilased kultuuriasutusse, mitte kutsuda kultuuritegijaid kooli. Sellega peaks kaasnema lavastuste eelnev hindamine ja nimekirja koostamine kultuurisündmustest, mis vaatamist väärivad.\nVeebiülekande jälgijad küsisid, miks on programmist välja jäetud lasteaialapsed ja gümnaasiumiõpilased. Katre Väli vastas, et kuna iga haridusastme lisandumine tähendaks vajaliku rahasumma kasvu, soovitakse kõigepealt vaadata, kuidas see põhikooli osas tööle hakkab. Lisaks saab põhikooli õppekava paremini teatrite repertuaariga siduda. See ei tähenda, et tuleks hakata õppekavas näpuga järge ajama, teatrite pakutavat saab vaadata avaramalt. „Praeguses keerulises majandusolukorras tuleb loota, et kultuuriranitsa programm ikka rahastuse saaks,“ ütles Katre Väli.\nJuba praegu on kultuuriministeeriumil toetusprogramm „Teater maale“, kust on võimalik toetust saada mõlemat pidi: kui teater tuleb kooli või kui õpilased sõidavad teatrisse.\nTeine programm, „Teater lasteaeda“, on sündinud koostöös fondiga „Aitan lapsi“ ja Eesti Pandipakendiga. Selle raames on juba viis aastat pakutud lasteaedadele tasuta keskkonnateemalisi etendusi. Kokku on etendusi mängitud 500 korda ja neid on näinud 32 100 last. Märtsi alguses kuulutati välja ideekonkurss uute lavastuste leidmiseks, et programmiga jätkata.\nKultuurikasvatus on õpetaja nägu\nÕpetajate arvamust esindasid seminaril Kaarli kooli õpetaja Lea Krall ning Kõrveküla põhikooli klassiõpetaja ja klassiõpetajate liidu esindaja Piret Jõul. Lea Krall tõdes, et valiku, mida lapsed teatrisse vaatama lähevad, teeb enamasti õpetaja. Kultuurikasvatus koolis ongi tema sõnul õpetaja nägu ning õpetajat tuleks usaldada, sest ta tunneb oma lapsi. Tähtis on pakkuda õpilastele võimalikult mitmekülgseid elamusi, et nad saaksid tuttavaks eri žanridega.\nPiret Jõul tõi välja, et õpetajate jaoks on alati olnud küsimus, kumba eelistada – kas kutsuda teater kooli või viia õpilased teatrisse. Tema ise eelistab lastega teatrisse minna. Nii saab õpetada teatrikultuuri laiemalt: kuidas teatrisse minekuks valmistuda, riietuda, seal käituda. Pärast etendust aga lasta lastel oma muljeid ja emotsioone jagada ning nähtu üle arutleda.\nMüks õiges suunas\nSeminaripäevast kokkuvõtte tegemiseks sai sõna kultuuriajakirjanik Keiu Virro, kes leidis, et kultuuriranitsa programm on väga vajalik, sest kõik vanemad ei ole võimelised oma lapsi ise suunama ega kõik õpetajad õpilaste kultuurikogemuse eest vastutama. Selle põhjused on erinevad: olgu tegu siis asukoha, raha või halvimal juhul huvi puudumisega. „Seepärast ongi vajalik, et keegi annaks müksu vajalikus suunas just neile, kellel ei ole tahtmist vastutust võtta,“ ütles Keiu Virro. „Lapsed ei ole süüdi, kui vanemaid või õpetajaid teema ei huvita. Alustada võikski infobaasi loomisest, et üldse tekiks ülevaade, mida teatrid pakuvad. Praegu on meil selline süsteemne ülevaade puudu. Kultuuriranits on suurepärane idee ja kõik muud programmid peaksid ka alles jääma. On tehtud palju uuringuid, millist mõju avaldab kultuur lapsele, kui ta on sellega noores eas kokku puutunud.“\nSeminari põhiküsimusele, kes vastutab lapse kultuurikogemuse eest õppeasutuses, andsid osalejad üksmeelse vastuse, et vastutavad kodu, lasteaed, kool ja riik ühiselt.


Kokkuvõte – märts 2019 – Rahats\nKokkuvõte – märts 2019\n06.04.2019 ~ rahats\nMärtsikuu numbreid kokku lüües tuleb tunnistada, et päris tegus kuu oli. Investeerisin, spekuleerisin ja askeldasin oma vastloodud firmaga, mis küll hetkel veel neelab raha, mitte ei tooda seda juurde.\nPortfelli sai lisatud Lisasin portfelli:\nTootlus 2019: 12.56%\nAjalooline tootlus: 9.70%\nPortfelli esimene number vahetus kolme pealt nelja peale. Märtsikuud alustasin 39 514 euroga. Kuu lõpuks oli sinna kogunenud 41443 eurot ehk kui minu enda panus maha võtta, siis portfell ise kasvas passiivselt 229 eurot. Ühisrahastus ja võlakirjad tootsid juurde ja aktsiad võtsid pisut vähemaks.\nEriti positiivne oli aga see, et märtsis laekus tulu korraga lausa 11-st erinevast allikast – 3 ühisrahastusportaali, 4 võlakirja, 3 dividendi(fondi) ja 1 hoius. Iga kuu võiks selline olla 🙂\nAjalooline tootlus: 14.90%\nMingil veidral põhjusel MoM jäi ajaloolisele tootlusele alla, aga ajaloolise tootluse XIRR kasvas. Kontrollisin arvutust 4 korda üle, aga põhjust ei suuda avastada.\nMuidu jätkan vanal viisil ja mingeid uudiseid pole.\nPortfelli suurimad laenuandjad on Mogo (~40%), CreditStar (~20%) ja ID-Finance (~20%)\nAjalooline tootlus: 11.87%\nLõpuks sai suurte XIRRide jada läbi ja normaalsus on jälle saavutatud. Portfellilt ootan 1% kuus, seega oodatust jäi 5€ puudu. Küll see tuleb järgmine kuu.\nVahepeal jõudis postkasti uudis, et Robo.cash kolib Lätist Horvaatiasse. Ei teagi, kuidas sellesse suhtuda. Nii kaua kui pidu kestab, pole suurt vahet, aga probleemide korral on Horvaatiast neid leida palju keerulisem, seega pigem ohulambikesi süütav uudis.\nAjalooline tootlus: 14.40%\nKõik olemasolevad projektid maksid nagu graafikud ette näevad.\nOtsustasin osaleda veel ühes projektis, mis renoveerib ja annab üürile lao/kontorihoone. Projekti kestvus on 9 kuud ja lubatakse 19% tootlust. Panin sinna 300€.\nNüüd on mul Crowdestoris 3.6% kogu portfellist ja kuna ma pean seda enda jaoks üheks riskantsemaks investeeringuks, siis pigem ootaks kuni mõni projekt tagasi tuleb.\nInbank maksis 35€ intresse (maksueelne). Portfellis 2000€ eest võlakirju.\nEndover Aurora maksis 66€ intresse. Portfellis 3000€ eest võlakirju.\nMagneticMRO maksis 16€ intresse. Portfellis 1000€ eest võlakirju.\nEndover Fabrik otsustas ennetähtaegselt võlakirjad tagasi osta ja maksis mulle 43.73€ intresse ja tagastas minu 2000€. Endover Fabrik võlakirjad ostsin eelmise aasta mais ja kokku teenisin selle pealt 161€, mis teeb netotootluseks 9.87%. Brutotootlus jääb aga üle 12%, mis ületab nende lubatud 11% intressimäära.\nAktsiad ja aktsiafondid\nMinu kõik kolm ETF-i maksid dividende:\nVYM – 13.85 USD\nVYMI – 13.11 USD\nVWO – 7.09 USD\nKõigi kolme puhul olen teinud vaid ühe ostu 1 – 1.5 aastat tagasi ja lasknud neil tiksuda. Selle aja jooksul VYM (USA) on tõusnud ligi 5%, ülejäänud kaks 3-5% miinuses. On vist õige aeg ülejäänud maailma juurde osta. Muideks, dividende olen selle aja jooksul saanud 270 USD eest ligikaudu võrdselt jaotatuna.\nKuna portfellis hakkas vaba raha hulk liigselt häirima, siis otsisin endale uue investeeringu – Baltic Horizon Fund. See on mul pikalt radaril olnud ja üldiselt meeldib mulle väga, aga olen varem mõelnud, et suudan ise saavutada suurema tootluse kui BHF poolt pakutud 8%. Kuna aga vaba raha toodab vaid 1%, siis otsustasin Endover Fabrikist vabaneva raha siia suunata. Seega kinnisvara risk portfellis jääb justkui endiseks. Boonusena Investeerimisraadio Tauri kiidab seda pidevalt 😉\nMärtsis juhtus veel selline sündmus, et Aafrikas kukkus üks Boeing lennuk alla ja kõik lennukil viibijad surid. Sarnastel asjaoludel kukkus hiljuti veel üks sama tüüpi lennuk alla, mistõttu keelati paljudes riikides selle lennuki kasutamine ära. See viis Boeingu aktsia hinna 420 USD hinnatasemelt 380 USD taseme peale. Otsustasin spekuleerida ja ostsin näpuotsaga Boeing aktsiaid, sest minu meelest fundamentaalselt pole ettevõttega midagi juhtunud. Ootan siit kiiret 5-10% võitu, peale mida väljun positsioonist. Üldiselt ettevõte mulle meeldib, aga oman seda juba niigi läbi VYM-i. Nüüd on süüdlasest tarkvaraviga juba parandatud ja aktsia taas üle 390 USD.\nElavust tekitas ka Swedbank, mille aktsia suurel kiirusel alla sööstis. Kuid ma ei suutnud endaga kokkuleppele jõuda, millal on õige sisenemise aeg ja teiseks aktsia kaupleb SEK-des ning LHV võtab meeletut teenustasu valuuta konverteerimisel, seetõttu jäi see tehing tegemata.\nSee-eest võttis minus võimust lamba karjaefekt ja panin mõned sajad eurod Bikeep projekti Funderbeam ühisrahastuses. Hoian küll pigem sellistest projektidest eemal, aga seekord räägiti sellest nii palju ja väga paljud investorid osalevad selles rahakaasamises. Olen üpris kindel, et sellise huvi pealt alguses hind kindlasti tõuseb ja panustan sealt väikese kasumi teenimisele.\n‹ PreviousKokkuvõte – veebruar 2019\nNext ›Kokkuvõte – aprill 2019\n3 kommentaari “Kokkuvõte – märts 2019”\nKuidas saab näpud MRO võlakirjadele taha? Absull aru ei saa ja börsilt ei leia. Kirjutasin isegi otse nendele lennukiremontijatele feisbukki, aga (must nali su lennuteemalises postituses…) haudvaikus.\nMulle tegi Redgate Capital otsepakkumise, aga minu teada on ta nüüd avalikult börsil kauplev.\nIgatahes siin ta täitsa olemas:\nLHV-s näen seda samuti võlakirjade valikus.\nTänan. Alles hiljuti seda ei olnud 💰


Basalioom - sümptomid, ravi, eemaldamine, folk õiguskaitsevahendid, põhjused, etapid, prognoos ja ennetamine - Düsplaasia 2022\nBasaalrakuline kartsinoom (naha basaalrakuline kartsinoom, basaalrakkude epiteel) on naha kahjustus, mis pärineb naha ülemistest (basaalsetest) kihtidest. Haigus esineb inimestel pärast 50 aastat, harvemini noorukitel, vastsündinutel. Valdavad üksikud kasvajad, mis asuvad keha ja peanaha avatud piirkondades. Nahavähi seas on kõige tavalisemad diagnoosid kõrva, lõua, nina, kaela, käe ja jala balialiom.\nBasaalrakkude epiteel on kõige levinum Austraalias, USAs, Euroopas. Kasv esinemissagedus 2% aastas. Noored puutuvad sagedamini kokku pindmise nahavähiga, eakatega - raskete patoloogiliste vormidega, mis halvendavad taastumise prognoosi. Enamasti on mehed haiged kui naised.\nICD-C44 haiguse kood tähistab sageli haiguse ajalugu, mis muudab statistika säilitamise lihtsamaks. Kehalise või taastusravi kestel on kehavälistele isikutele ja lapsele määratud puue. Kui kasvajat ravitakse vedela lämmastiku või laseriga, siis haigestusloend kustutatakse.\nLiigutage haigus vastavalt erinevatele põhimõtetele. Kõige sagedamini määravad peamised näitajad hooletussejätmise vormi ja etapi. Basaalrakulise kartsinoomi tüübi määramiseks piisava ravi määramine on väga oluline. Haigus jaguneb sageli järgmisteks vormideks:\nsklerodermiaga sarnane basalioom;\nHaigus on klassifitseeritud vastavalt arenguetappidele (hooletus). Neist on ainult neli:\nesimene (i) on algstaadium. Kasvaja suurus 2 cm-ni Dermis ümber ei muutu, on täiesti normaalne ja turgor.\nteine (ii). Kasvaja idanenud epidermise sügavusele, kuid ei suutnud nahaalust rasva kokku puutuda;\nkolmas (iii). Epidermaalse nahavähi suurus on meelevaldse suurusega, kuid on mõjutanud kõiki kahjustatud piirkonna all asuvaid pehmeid kudesid;\nneljas (IV) - jooksmine. Puuduvad mitte ainult nahk, pehmed kuded, vaid ka luud ja kõhre kude.\nKuni basaalrakulise kartsinoomi esinemise põhjuste lõpuni ei ole selge. See hakkab arenema naha või karvanääpsu basaalrakkudest. Kuid sellel teoorial on sadu vastaseid, paljud tõenduslikud argumendid on suure kahtluse all. Onkoloogid ütlevad, et patoloogia võib vallandada mitmeid tegureid. Me loetleme need:\nkokkupuude kantserogeensete ainetega (arseen, rafineeritud tooted, tahm, teatud tüüpi värvained);\nsigarettides sisalduv tõrv;\nväga kõrge / madal temperatuur, mis mõjutab naharakke;\nintensiivne insolatsioon (viibimine heleda keskpäeva päikese all);\nmitmesugused naha patoloogiad (seniilne keratoos, radiodermatiit, lupus erythematosus, psoriaatiline lööve);\ntöötlemata vanad armid;\nalbinism, loomulikult kerge nahk;\nepidermaalsete rakkude liigne pigmentatsioon;\nPaljud maailma meditsiinivalgustid "süüdistavad" basaaloomide immuunsuse vähendamiseks, psühhosomatika. Vähk hakkab arenema naha rakkudest, vähendades samal ajal keha kaitsevõimet, nõrgestades sisemisi looduslikke tõkkeid ja ebaõnnestumisi sisesekretsioonisüsteemis. Haiguse arengu mehhanismi ümber teravad lõputud vaidlused. Teaduse arenguga rafineeritakse või lükatakse tagasi paljud hüpoteesid basaali arengu põhjuste kohta. Kõikide vastuste leidmiseks kulub aega.\nHaiguse diagnoosimise varases staadiumis on sümptomite sarnasus teiste naha patoloogiatega raske. Pärast haiguse ajaloo hoolikat kogumist (millal ja kuidas haigus välja kujunes) ja eluajal (halvad harjumused, tööohud) on vaja jätkata lümfisõlmede uurimist. Onkoloogia edasijõudnud staadiumis on need laienenud, tihe ja palpatsioon.\nArsti peamine ülesanne on eristada healoomulist kasvajat pahaloomulist kasvajat. Nende patoloogiate edasine ravi on põhimõtteliselt erinev, vea diagnoosimisel on surmav. Diagnoosi kontrollimiseks on vaja kahjustatud koe proovi histoloogilist analüüsi. Paralleelselt määratakse kõikidele naistele tsütogramm.\nKasvaja histoloogia määrab histoloogi tsütoloogilises laboris, mis on kättesaadav igas piirkondlikus onkoloogilises raviasutuses, suurel onkoloogilises kliinikus. Histoloogiline analüüs näitab vähi tüüpi (tegelikult nahavähki, melanoomi). Morfoloogia määramiseks piisab:\nMaterjali sissevõtt on valmistatud läbitorkavast või kõige haavandlikumast pinnast, püüdes püüda võimalikult palju väljavoolu. Analüüsiks võetakse kudede biopsia. Histoloogia ja tsütoloogia - peamine meetod kõigi kasvajate diagnoosimiseks. Vähem levinud ultraheli, kompuutertomograafia, dermatoskoopia.\nBasaalrakulise kartsinoomi tasase vormi sümptomid on alati samad: ilmub naastu tasane naast. Kasvaja eraldatakse tervetest kudedest rullitaolise servaga. See on pisut kõrgem epidermise kohal. Selline basaalrakulise kartsinoomi vorm on taastumise jaoks kõige soodsam prognoos.\nMis on basaalrakulise kartsinoomi nodulaarne vorm? Basaliomi nodulaarne vorm on alati kõrgendatud naha kohal. See on väljendunud depressiooniga, "kasvab" kasvaja keskele. Isegi minimaalse trauma korral verejooks kasvaja (verejooks), mis viib kiiresti patsiendi aneemia ja kahheksiani.\nBasaalrakulise kartsinoomi pinna vorm on kergesti äratuntav selle elastse konsistentsiga, mis eeldab ümmargust või ovaalset kuju. Servad ei erine enda kasvaja pinnast. Kasvaja levib kogu kehas (säär, õla, seljaosa), sest selja naha pealiskaudne ja nodulaarne basalioom on sagedane diagnoos vähihaigetel.\nBasaalrakulise kartsinoomi pigmendivorm võib olla tume, peaaegu must värviga, mis võimaldab seda segi ajada naha melanoomiga. Basalioma näeb välja nagu sile ja läikiv tiheda konsistentsiga tahvel. Diagnoosi kontrollimine toimub ainult kudede histoloogilise analüüsi abil.\nHaiguse teiste vormide sümptomid\nSüdamekujulise basaalrakulise kartsinoomi sümptomid sarnanevad lillkapsasega. See kasvab ainult väljapoole. Kasvajat esindab erineva suurusega sõlmede liit, mis jäljendab healoomulist tüüka. Juba teadaolevad ravimeetodid ja -meetodid, mis annavad 100% taastumise prognoosi seda tüüpi haigustele.\nTervetelt kudedelt piiratakse basaalrakulise kartsinoomi sklerodermia-tüüpi (papillaarne) vormi selge kontuuriga. Sellel on tahvel, mis on sageli kahvatu. Pind on lame, puudutamata, tihe konsistents.\nBasaalrakulise kartsinoomi haavandiline vorm koos selle tunnustega võib sarnaneda kroonilise haavandiga. Suure suurusega, on foto, kus kasvaja läbimõõt ületab 10 cm. Haavanduslik basaaloom kasvab kiiresti sees, mõjutades ja häirides lihaste tööd, närvirakke. Väga ohtlik, kuna see kasvab kiiresti ja agressiivselt. Lokaalne pea, silmad. Need on basaalrakulise kartsinoomi haavandilise vormi peamised avaldised.\nPaljud basaalrakulise kartsinoomi tüübid on kalduvad korduva iseloomuga. Pärast ravi, kasvaja uuesti vormid, halvendades haiguse prognoosi. Paistab, et pildil saab vaadata tagasilööki. Kui teda kahtlustatakse, peaks ta kohe külastama oma onkoloogi. Tavaliselt vajavad korduvad neoplasmid tõsist kombineeritud ravi.\nOn vaja ette näha skalpelli eemaldamine, enne või pärast operatsiooni, määrata kohalik kemoteraapia, laserteraapia, krüogeenne või kiiritusravi. Uue tuumori avastamisel tugevdage ravivastuse jälgimist. Arsti juuresolekul peaks olema 1 kord 3 kuu jooksul. Täielik vereanalüüs võib olla arsti poolt manustatud iga kuue kuu tagant (kui esineb stabiilne remissioon, ei kordu). Uue kasvaja ekstsisioon toimub skalpelliga.\nRavi ja ravi retsepti põhimõtted\nPeaaegu igas kohas, sealhulgas kõrvades, vabaneda nahavähist, kasutage laserteraapiat, krüodestruktsiooni, kiirgust, kirurgilist, kombineeritud ravi, keemiaravi. Need on spetsiaalsed haiguste ravi liigid, mida ainult onkoloogil on õigus määrata. Pärast patoloogia kindlakstegemist saadetakse patsient tingimata elukohajärgsesse haiglasse. Onkoloogia kontoris registreeritakse patsiendid kontrollitud diagnoosiga. Terapeutiline skeem on valitud, võttes arvesse:\nkeha individuaalsed omadused (rasv, allergia, vanus jne);\nRavi viiakse läbi onkoloogilise raviasutuse haiglas. See on kõige tõhusam, sest patsienti nõuavad kemoterapeut, kirurg, kiiritusravi spetsialist (radioloog). Pärast konsultatsioone ja vajalikke diagnostilisi teste ja uuringuid valitakse meditsiinilise konsultatsiooni käigus ühiselt optimaalne ravirežiim.\nOnkoloogiliste haiguste ravimeetod tihedas fookuses röntgenikiirgusega (kiiritusravi) on kõige tuntum tehnika, mis on läbinud aastakümnete kliinilise kasutamise. Sageli täiendab see kaug-gamma-ravi. Ravi meetod on efektiivne haiguse algstaadiumis. Me loetleme seda tüüpi ravi suurimad "miinused":\nkannab nahka, on punetus, koorimine, kuivus;\nsöögiisu kaotus kuni toidu täieliku eitamineeni;\nseedetrakti ja südame-veresoonkonna süsteemi häired;\nmuutused kesknärvisüsteemis: pea raskus, mäluhäired, uue teabe mäletamise probleemid.\nRavi viiakse läbi radioloogilises osakonnas, mis eksisteerib igas peamises onkoloogilises raviasutuses. Kõik need kiiritusravi kõrvaltoimed (tüsistused) on lühiajaline, vähem väljendunud, kiiresti läbivad sümptomaatilise ravi. Haiguse ravimiseks saab ravikuuri pikendada ühe kuuni või kauem.\nBasaalrakulise kartsinoomi ravi laseriga on progressiivne ravimeetod. Ravi ajal võib tunda valu ja põletustunnet, sest kasutatakse lokaalanesteesiat. Tavaliselt piisab anesteetiliste salvide kasutamisest. Suurte kasvajate puhul kasutatakse kudede süstimist süstitavate preparaatidega. Menetluse eelised on järgmised:\nhea kosmeetiline efekt (minimaalsed armid), mis võimaldab tehnika rakendamist keha avatud ja nähtavatel aladel;\nvalu suhteline puudumine, eriti tänapäevaste lokaalanesteetikumide kasutamisel.\nLaseriga töötlemise maksumus on väga suur: see võib alata 500-st ja minna kuni 38 000 rubla. Kuid nagu näitab praktika, on keskmine väärtus võrdne 6000-9000 rubla. Palju positiivset tagasisidet kinnitab menetluse tõhusust. Ideaalne vanurite raviks minimaalsete tüsistuste tõttu.\nRavi madalate temperatuuridega (krüogeensed, krüogeensed teraapiad)\nKrüodestruktsiooni on onkoloogilise protsessi ravimeetodina kasutatud rohkem kui kümme aastat. Toimemehhanism on üsna lihtne: madalate temperatuuride mõju all hävivad onkoloogilised rakud. Kriodestruktsiooni järgsed ägenemised on äärmiselt harva esinevad. See meetod sobib väikese kasvaja suuruse jaoks, eriti lokaliseerumise korral luude lähedale, kõhre kude. Kuid ei sobi silmade ümbruse töötlemiseks.\nKasvaja töödeldakse vedela lämmastikuga. Menetluse maksumus on 300-1150 rubla. Menetluse keskmine hind on 750 rubla. Suured onkoloogilised kliinikud pakuvad sellist teenust, kuna meditsiiniasutuste vahel on äge konkurents, ei ole vaja manipuleerimise eest üle maksta. Kuidas manipuleerib video.\nFotodünaamiline ravi on laserravi tüüp, mille üldine efektiivsus on vahemikus 78 kuni 92 protsenti. Tulemused sõltuvad arsti kvalifikatsioonist ja kasutatud ravimitest. Menetluse sisuks on spetsiaalsete ravimite sissetoomine kehasse, mis suurendavad laserkiire toimimist. Tehnika on üsna kallis.\nManipuleerimine on mõttetu suurtele kasvajatele, haavanditele ja skleroseerivale basaalrakulise kartsinoomile, mitmetele kasvajatele. Meetod on vastunäidustatud raseduse ajal, paljude süsteemsete haiguste korral (diabeet, mõned südamehaigused ja veresooned jne).\nKemoteraapiat kasutatakse, kui teistsugust ravi ei ole võimalik kasutada. Basaalrakulise kartsinoomi ravi ravimitega on haiguse esimestes etappides madal efektiivsus. Kuid tehnika ei ole metastaaside moodustamisel võrdne, eriti kaugetes elundites. Vähivastaste ravimite allaneelamine on komplikatsioonide, halva talutavuse, üldise mürgistuse all.\nKohalik kemoteraapia on efektiivsem. Ta ravib peaaegu kõiki basaalrakulise kartsinoomi vorme, kaasa arvatud nodulaarne. Tsütostaatikumidega salvid kehtestavad rakenduste kujul. Kokkupuute ja annuse valib kemoterapeut. Hoolitsege kemoterapeutilises osakonnas onkoloogiliste ravimite või suurte onkoloogiliste kliinikute juures. Kohaliku kemoteraapia jaoks sobib Curaderm kreem (seda saab osta Venemaal 9000 rubla kohta), mis vähendab retsidiivi riski.\nMis on kirurgiline ravi? See on kõige levinum ravi tüüp. Ärge kasutage, kui basaalrakulise kartsinoomi asukoht on raske (silma nurgas, silmalau, sisemine kõrvakanal). Kuna armistumine jääb pärast skalpeerimist, kui haigus mõjutab põseid, otsmiku piirkonda ja teisi keha nähtavaid piirkondi, püüavad nad kasutada muid raviviise.\nOperatsioon hõlmab kasvaja ekstsisiooni. Resektsiooni teostatakse astmega kahjustatud koele vähemalt 0,5 cm võrra, skalpelli sekkumine on vältimatu, et püsiv kordumine toimuks metastaaside ilmumisega. Kuigi basaalrakulise kartsinoomi puhul on tegemist kiiritusravi suhtes tundliku kasvajaga, jälgitakse mõnel juhul radioresistentsust (kiirgusravi suhtes tundetu), seejärel ei saa kirurgilist ravi loobuda.\nLisaks võib olla vajalik operatsioon suuremate operatsioonijärgsete haavade sulgemiseks. Selleks pakutakse täiendavat sekkumist naha siirikute kasutamisel. Sellise lähenemisviisiga paraneb operatsioonijärgne väli kiiremini, vähendab kolloidse armi ohtu ja patogeenset taimestikku kudedes. Mõnikord viiakse ekstsisioon läbi elektrokoagulatsiooniga.\nVarem said nad rahvapõhiste meetoditega lahti basaalist. Aga see on üsna riskantne samm, kui otsustate selle kohta ilma onkoloogi nõusolekuta. Alles pärast täieliku konsultatsiooni saamist võetakse ravimid vastavalt peamistele ravirežiimidele tervendajate retseptide järgi. Siin on mõned retseptid:\nFraktsioon ASD-3. Te peate losjoonid tegema paar tundi, rakendades kahjustatud alale niisutatud riideid.\nVereurmarohi Seda taime on juba ammu kasutatud paljude nahahaiguste raviks. Kasvaja tserereerumine toimub värske mahlaga, mille puhul piisab tüvi lihtsalt murdmisest või vereurmarohi lõhestamisest. Kasutage suurt hoolsust silma vereurmarohi (eriti alumises nurgas), rinna nippel, huulel.\nSalvrätiku ja takjas salv. Pool tassist kuiva hakitud taimsest toorainest valatakse klaasi kuuma hani rasvaga. Kuumutage ahju nõrgalt ja peske segu 2 tundi, filtreerige, kasutage seda välistingimustes kasutamiseks.\nKasvaja võib aastate jooksul areneda, tekitamata isikule ebamugavust. Kuid see ei ole alati nii. Ilma piisava ja täieliku ravita hakkab onkoloogiline protsess kasvama mitte ainult laiuses, vaid ka sügavuses. Uute epidermise piirkondade hõivamise teel kasvaja pindala suureneb, naha innervatsioon ja tundlikkus on häiritud ning veresoonte, eriti kapillaaride võrgustiku hakkab kannatama.\nKui kasvaja hakkab sissepoole kasvama, jäävad lihaskiud ja närvijooned "löök" alla. See põhjustab käte, jalgade, kaela ja teiste kehaosade funktsioonide tõsiseid rikkumisi. Kui basaalrakuline kartsinoom jäetakse tähelepanuta (4. etapp), hävitatakse luukoe, muutudes habras ja habras. Luu struktuur ei vasta anatoomilisele koormusele, mis põhjustab patsiendi töövõimetuse onkoloogilises raviasutuses.\nOn juhtumeid, kus rindkere naha epidermaalne vähk põhjustas ribide ja rinnaku iseeneslikku hävitamist, raskendades hingamisteed, häirides kopsude tööd. Sageli surevad ajapiirkonna basaalrakulise kartsinoomiga inimesed luu patoloogiast. Igal aastal suurendab haiguse teke metastaaside riski teistele organitele ja lümfisüsteemile. Need on naha vähi, haiguse ja ohtlike ebameeldivate tagajärgedega.\nBasalis profülaktika peaks algama varases lapsepõlves ja jätkuma kogu inimelu jooksul. Te peaksite vältima liigset insolatsiooni (päikese käes), solaariumit, loobuma halbadest harjumustest, viima mõõdetud elustiili. Keskpäeval päikeseloojangul on keelatud aktiivselt päevitada, mitte ainult basaalrakuline kartsinoom, vaid ka melanoom ja keratoom. Suvel on õigustatud kasutada päikesekaitsetoodet või kaitsta avatud alasid. See kehtib mitte ainult eakate inimeste ja laste, vaid ka täiskasvanute kohta.\nOluline punkt basaalrakulise kartsinoomi mis tahes vormi ennetamisel on toitumine. Toit tuleb täita maksimaalselt taimsete valkude, köögiviljade, hooajaliste puuviljadega. Tuleb vältida vanade armide, eriti kolloidse koe jämedate vigastuste teket. Raske remondi haavade või ulatuslike põletuspindade õigeaegne taastamine aitab vältida onkoloogilise protsessi arengut.\nTaastusravi kestus sõltub haiguse staadiumist. Kui kasvaja avastati selle arengu alguses, siis ei ole rehabilitatsioonimeetmed nii tõsised: vitamiinikomplekside võtmine, toitumise parandamine, naha süstemaatiline hügieen ja üldise tervise parandamine. Basalioom ei ole nakkav, see ei nõua haigestunud isiku isoleerimist rehabilitatsiooniperioodiks pärast mis tahes ravi.\nKahjustuse õigeaegse avastamise ja piisava ravi saamise tõttu on prognoos soodne, kuna puudub tugev kalduvus moodustada metastaase. Kui kasvaja on läbimõõduga üle 20 mm, tuvastatakse see hilisemates etappides, võib see olla surmav. Mida suurem kasvaja ise, seda suurem on kosmeetiline defekt.


Bioteodused doktorantuur Kaunas - Bioteodused PhD 2017\nLiitu tasuta Bioteodused doktorantuur Kaunas - leia kogu info ülikoolide kohta Kaunas ja Bioteodused õpingute kohta!\nBioteodused doktorantuuri õppeprogrammid ja kogu info ülikoolide kohta Kaunas PhD või Filosoofiadoktor on magistri akadeemilise kraadi ülikoolides. Kui üks on saanud doktorikraadi ta võib sageli viidatud kui arst.Kui tudengi sooviks on suurendada oma teadmisi elu kui sellise kohta, on kindlasti kasulik bioloogia ja bioteaduste programmis osalemine. Selles laias valdkonnas on palju potensiaalseid programme mille vahel valida.Leedu Vabariik on ametlik riigi nimi. On leitud Põhja-Euroopa osa. Leedu mõistab teaduse ja tehnoloogia oma haridussüsteemi kõrgelt. See on põhilisi aspekte esimese, teise ja kolmanda taseme haridus. Leedu on teine juhtiv riik osutamise kunsti, teaduse, tehnoloogia kui ka tehnoloogia kursustel. Leedu on silmitsi mitmete väljakutsetega kõrghariduses on viimastel aastatel viinud loomine 20 ülikoolides, et suurendada selle kättesaadavust.Kaunas on kuulus oma kultuuripärandit ja akadeemiline väärtus. Haridusasutused linn, nagu Vytautas Magnuse Ülikool, Leedu Ülikooli Terviseteaduste ja Aleksandras Stulginskis University on volitatakse inimkapitali hariduse kvaliteeti juba aastaid.Parimad võimalused Kaunas õppimiseks leiad siit! Otsi kogu infot Bioteodused doktorantuuri õppeprogrammide kohta! Võta kooliga otse ühendust!\n1 Tulemused Bioteodused, Kaunas\nLink to and share "Bioteodused doktorantuur Kaunas - Bioteodused PhD 2017"


Võru linna aasta teoks valiti linna läbiva jalg- ja jalgrattatee ehitus - Uudised ja teated - Võru Linnavalitsus\nVõru linna aasta teoks valiti linna läbiva jalg- ja jalgrattatee ehitus\nVõru linnavalitsuse poolt väljakuulutatud konkursil „Võro liina tego 2017" hääletati lõppenud aasta suurimaks teoks linna läbiva jalg- ja jalgrattatee ehitus.\nVõru linna rajatud jalg- ja jalgrattateed on kasutajate poolt soojalt vastu võetud. Tee rajati Tartu tänavaga külgnevale alale linnapiirist kuni Mäe tänavani, Koreli ojaga külgnevale alale Tartu tänavast kuni Räpina maanteeni, Koreli tänavaga külgnevale alale Räpina maanteest kuni Luha tänavani ning Luha tänavaga külgnevale alale Jüri tänavast kuni Pika tänavani.\nNimetatud teelõigud ühendavad Võru vallas paiknevad teed linnaga ühtseks tervikuks ning nüüd on Väimelast ja Parksepast võimalik läbi linna sõita kuni Kubijani. Sellega on kergliiklejaile loodud nõuetekohased ja turvalised liikumisvõimalused ning suurenenud on liiklusohutus kogu linnas. Kogu tee on saanud nõuetekohase valgustuse. Jalg- ja jalgrattateid rajati mullu linna kokku u 4 km, peale selle paigaldati 84 uut tänavavalgustit, 14 uut istepinki ja prügikasti ning bussijaama juurde kaks uut jalgrataste varjualust.\nTööde kogumaksumuseks kujunes 871 493,79 eurot, millest 85% moodustab Euroopa Liidu Euroopa Regionaalarengu Fondi kaasrahastatud, piirkondade konkurentsivõime tugevdamise programmi toetus. Ehitustöid teostasid Aigren OÜ ja Asfaldigrupp OÜ, ehitusprojekti koostasid Palmpro OÜ ja Teeprojektid Tiit Korn FIE ning ehituse omanikujärelevalve teenust osutas Infragate Eesti AS.\nReedel, 23. veebruari õhtul Eesti Vabariigi 100. aastapäevale pühendatud vastuvõtul-kontsertaktusel kultuurimajas Kannel tunnustavad Võru linnapea Anti Allas ja linnavolikogu esimees Ülo Tulik silmapaistvamaid inimesi, asutusi ja organisatsioone.\nLinnapea vapimärk antakse üle legendaarsele ja värvikale õpetajale Elmar Susile ning Võru Puuetega Inimeste Koja tegevjuhile Väino Marjakule.\nLisaks tunnustatakse veel mitmeid eri valdkonna esindajaid. Läinud aasta tegijad on Mart Timmi ja Taimar Timmi, kes avasid 2017. aastal Nöörimaa Toidukeskuse; aasta ettevõte on metallist ehituslike konstruktsioonide valmistamise ja paigaldamisega tegelev AS Võru Hallid; aasta ettevõtja on puidust toodetega valmistamisega tegeleva AS Sirje juht Allar Toomik, aasta kultuuri- ja haridusasutus on Võru Gümnaasium; aasta mittetulundusühing on MTÜ Võru Folkloorifestival; aasta tervishoiu- ja sotsiaaltöötaja on linnavalitsuse lastekaitsespetsialist Terli Linnas; aasta kultuuritegelane on Kandle kinojuht Kris Kelp; aasta sporditegelane on võimlemistreener Eliise Abel, aasta heategijad on Võru Katariina kiriku toetajad, keda on kokku 140 eraisikut ja 9 ettevõtet/ühingut; aasta uus tulija on Stedingu maja ning aasta noor Emil Aništšenko.


Kambja Ignatsi Jaagu kool võtab tööle vene keele õpetaja | Kambja Valla Sõnumid\nUudised Haridus Kambja Ignatsi Jaagu kool võtab tööle vene keele õpetaja\nKambja Ignatsi Jaagu kool võtab tööle vene keele õpetaja\n(osakoormusega, 18 kontakttundi)\nÕpetaja ülesanne on toetada iga õppija arengut, lähtudes tema tasemest, võimetest ja vajadustest ning õppekavas seatud eesmärkidest. Õpetaja arendab järjepidevalt oma kutseoskusi.\nTööleasumine 2022. aasta jaanuarikuus.\nAvaldus koos CV, nõuetele vastavust tõendavate dokumentide koopiate ja isikut tõendava dokumendi koopiaga saata 17. detsembriks 2021 e-posti aadressil kool@kambja.edu.ee.\nLisainfo telefonil 5450 2161 (Marika Karo), https://www.kambja.edu.ee.\nEelmineCOVID-19 tõttu haiglaravil 489 inimest; uusi nakatunuid 1023, vallas 12\nJärgmineKoroonaviiruse leviku riskitase alanes punaselt oranži


PHP .ee foorum (php-programmeerimine & sql) | Qlikview\nPostitaja: oll_007 2013-05-14 19:17:20\nOtsime Qlikview tundjat, kes aitaks juba püstipandud QV-d arendada ja uusi vaateid luua.\nKellel on huvi, oskusi ja aega palun kirjutada oliver@castovanni.ee\nPostitaja: tiigrikutsu 2013-05-14 22:13:50\n1. Qlikview'd ei arendata, vaid luuakse dokumente ja vaateid ning see ei nõua mitte minegid programmeerimise alaseid oskuseid ja ei ole sellega mitte kuidagi seotud (andmebaaside üldise loogiak tundmine tuleb muidugi kasuks). Loomulikult on võimalus seal ka veebi komponente arendada, kuid kahtlen, kas see on vajalik ja kas see on eesmärk. Pigem väljendasid ennast natukene ebakorrektselt.\n2. Ma eeldan, et ostetud on vajalikud litsentsid, sest vastasel juhul on tegemist personaalse versiooniga, millega ei saa vaadata teistes masinates loodud faile:) Igal juhul - Eestis müüb neid litsentse ainult 1 ettevõte - http://www.infovara.ee/ ja oma kogemusest tean, et päris asjalik ettevõte, kes teeb ka väga asjalikud koolitused:)\nÜhesõnaga - see pole üldiselt ülesanne programmeerijatele, kui pigem analüütikutele. Programm on ise suhteliselt lihtne ja koolituse korral saab hakkama sellega igaüks, kellel on Exceli elementaaroskused:)\nAitaksin teid isegi, kuid olen kahjuks Tartust:)\nPostitaja: Jux 2013-05-15 08:53:23\nVaidleksin eelmisele vastajale vastu. Arendatakse küll ja mitte vähe. Sama hästi võib öelda, et Visual Basicus ei arendata vaid luuakse andmetele vaateid. Olen Qlikviews näinud kümnete tuhandete ridade kaupa laadurskripte, mis ilma programmeerimisoskuseta ei saa kuidagi sündida.\nIse Qlickviewga mõned aastad töödanud, aga kahjuks sellest pakkumisest huvitatud ei ole.\nPostitaja: geo__ 2013-05-15 09:25:47\nPäris räiged hinnad: http://www.qlikview.com/us/explore/pricing\nPostitaja: oll_007 2013-05-16 16:01:39\nTänud vastuse ja ka tiigrikutsule vastamise eest. Kui ise pakkumisest huvitatud ei ole, siis ehk oskate kellegi juurde juhatada, kellel on huvi ja oskused?\nPostitaja: Jux 2013-05-17 07:51:15\nTegemist on suhteliselt spetsiifilise tarkvaraga, et eraisikuid küll soovitada ei oska. Pöördu Infovara poole, nemad kindlasti saavad aidata. Võid uurida ka teisi BI-ga tegelevaid firmasid.


Coprinellus xanthothrix, tindimüts\nSee küllaltki ebatavaline puit-mädanenud inkcap välimus väga meeldib helehall vormi Glistening Inkcap (tuntud ka kui Mica Inkcap), Coprinellus micaceus ja tõepoolest kindel eraldamine kahe liigi tõesti vajab mikroskoopilist analüüsi: Coprinellus xanthothrix , mis ei ole üldtunnustatud üldnimetus, sellel on ovaalsed eosed (erinevalt Coprinellus micaceuse eostest , mis on mitra kujuga) ja lõpuste servadel asuvad tsüstidiad on kolbikujulised.\nSuurbritannias ja Iirimaal esinev Coprinellus xanthothrix on levinud kogu Mandri-Euroopas.\nSeda tindikübaraseent kirjeldas 1941. aastal teaduslikult prantsuse mükoloog Henri Charles Louis Romagnesi (1912 - 1999), nimetades seda Coprinus xanthothrixiks . Selle nime all oli see teada kuni 2001. aastani, kui molekulaarse (DNA) analüüsi tulemusena osutus Coprinuse perekond seenerühmadeks, millel olid üksteisega vaid kauged seosed, ja varasem Coprinuse rühm demonteeriti seda tindimütsi liigutades. perekonda Coprinellus .\nSünonüümid Coprinellus xanthothrix hulka Coprinus xanthothrix Romagn.\nÜldnimetus Coprinellus näitab, et see seente perekond on (või arvati olevat) lähedane sugulane või vähemalt sarnane perekonna Coprinus seentele , mis sõna otseses mõttes tähendab "sõnnikul elamist" - see kehtib üsna paljude tindikorvide kohta pole selle ja mitme teise Coprinelluse liigi jaoks eriti sobiv . Sufiks -ellus tähistab seeni, mis annavad pigem väiksemaid viljakehi kui Coprinus liikide omad . Konkreetne epiteet ksantotriks on ebaselge, kuid võib tuleneda ksantosest, kreeka keeles, mis tähendab kollast.\nEsialgu munakujuline, seejärel kellakujuline, laienedes diameetrini 1,6–2,5 cm; varu sügavalt kortsus; pind hõredalt kaetud vilgukujuliste soomustega, peamiselt korki keskosa lähedal; kahvatu buff muutub küpsemaks hallimaks.\nLisasugused on algul valged, muutuvad halliks ja siis mustaks.\nÕõnesvalge varre läbimõõt on tavaliselt 2,5–5 mm, aluse lähedal veidi paistes ja kuni 10 cm pikk.\nEllipsoidsed kuni munajad, siledad, 7,5-10 x 5-6 um, idupooriga.\nCoprinellus xanthothrixi eosed\nSaproobne, laialehiste kändude ja surnud juurte peal või kõrval.\nCoprinellus micaceus on sarnane, kuid on küpsuselt pigem pruun kui hall; selle eosed on pigem mitra kujuga kui ovaalsed.\nCoprinellus disseminatus ilmub samuti suurtes rühmades, kuid on väiksem ja selle korgipinnal pole vilgulaadseid graanuleid.\nCoprinellus xanthothrix ei ole teadaolevalt söödav.


10236 Kultusekivi • Mälestised\nKultusekivi asub Hõbeda külas (endine Ahila) põlluvaheteest vahetult põhja pool, toomingavõsas. Tegemist on küllalt kõrge kiviga, mis on põhjapoolt järsult tõusev ja langusega lõuna suunas. Kivi on väga sammaldunud. Kultusekivi mõõtmed: läbimõõt N-S suunal 2,1 m ja O-W suunal 2,3 m. Hästiloetav kultuselohk paikneb kivi keskosas. Kultusekivi on tähistatud emaileeritud arheoloogiamälestise tähisega.