Jalutuskäik läbi kivi - LoomingLooming\nJalutuskäik läbi kivi\nSee on kommentaar Carolina Pihelga raamatule „Valgus kivi sees” (2019) või raamatu lugemise üleskirjutus. Teksti on hakatud kirjutama alates raamatu teisest lugemisest.\nKui selge see järsku on, kui raamatu kätte võtan ja selle avan: see ongi kivi, mille sees on valgus. Ümbris kui hall betoon, mille sees soe oranž paber. Kaas sugereerib külma ja sooja mängu, lihtsat primitiivset ümbrist, mille peale ilmub kiri, mis äratab värvilised pildid. Hakkan raamatut lugema. Tean nii autorit kui ka keeletoimetajat. Ei tunne, et see praegu kuidagi oluline oleks. Algab esimene luuletus. „Midagi lehvib tuules. Midagi lendab peost ja kaob.” Seejärel papliseemned, suvi. Huvitav, et selgelt üldsõnaline algus – sõna „midagi” kõiges oma suvalisuses – kehtestab väga konkreetse meeleolu ja paiskab millegi keskele, mis juba käib, mida võib jälgima hakata. Segunevad maastik ja inimkeha. Antakse lubadus mälu üles otsida, midagi algab. Mis see on, jääb praegu segaseks ja ma ei hakka seda meenutama, lasen pigem luuletustel endil seda teha.\nSee on Cixous’-luuletus, aga ma ei hakka tausta meelde tuletama. Nüüd on see lihtsalt apelsiniluuletus, luuletus sellest, kuidas apelsin ennast kirjeldab. Huvitav, et esimesel korral lugesin seda allegoorilise paralleelina lapse vaatepunktile. Nüüd ei saa arugi, kuidas ma selle peale varem tulin. Tekstis ei ole sellist viidet üldse. Siin on muidugi ka apelsini-oranž, mis on raamatu kaante sees. Valgus kivi sees on apelsin koore sees? Aga kummalisel kombel on päriselt kivid (apelsini seemned) hoopis oranži sooja kesta sees, luulekogu pealkiri on keeratud pahupidi.\nLuuletus sulest. See on oluline, siin läheb nüüd kõik lahti, pealkiri „Algus” on paratamatult ambitsioonikas, isegi kui autor seda nii ei mõelnud. Iga algus on ju mingis mõttes absoluutne, endas lõppu sisaldav, ühe kindla lõpu suunas liikuv. „Asjade igatsus” meenutab mingit luuletust või luuletaja filosoofiat. Ulven? Celan? Kõik need katsed kirjutada asjade tummusest, kogu fenomenoloogiline filosoofia. Ja järsku: „Aga mõnikord tunnen end nagu nahk, mille jumal on hüljanud.” Siin on juba koos terve potentsiaalne teoloogia. Isaac Luria, oma loomingusse kaduv jumal. See kõik tuleb meelde muudest raamatutest, mida olen hiljuti lugenud, aga mul on mäluauk. Kas Ene Mihkelsoni „Katkuhauas” oli äkki viide Luriale? Las see jääb. Aga hüljatud nahk ise. Ja sulg, millest luuletus algas. Surnud struktuur, aga samal ajal „mälestis lennuvõimest”. Olla sulg, mis leitud rannalt, tuule ja valguse käest. See on väike tühine asi, mille perspektiivist kirjutada. See ongi ehk Carolina Pihelga võte. Kas sulg on märk haprast elust või tükk surnud struktuuri? Need on kaks eri perspektiivi, mida sellele esemele heita. Sulg on huvitav asi, mille juures algusest rääkida. Algus seostuks esimesena munaga, aga enne muna peab olema suleline, kes seda hauduma hakkab. Nii et sulg on alguseks sama hea koht kui iga teine. Iga fragment sobib põhimõtteliselt alguseks, kulgemise määrab kõik järgnev. Seda usun ma ka kirjanduse kohta üldiselt.\nKui loen seda luuletust, tundub mulle, et olen jõudnud raamatu olemuse juurde, selle juurde, miks ma hakkasin seda teksti kirjutama ja mis mulle meeldis ka „Pimeduse pisiasjade” (2017) juures. Ühtlasi – see on klassikaliste standardite järgi proosatekst. Suurepärane väike miniatuur. Mitte et peaks kogu aeg žanrist rääkima, eesti kirjanduskriitikas leidub hulganisti mõttetut žanri fetišeerimist, vaidlemist teemal, kust algab luule ja kust novell, ja ainuüksi arbitraarsele piirile viidates oma negatiivse hinnangu põhjendamist. Seda pattu tuleb vältida. Tagasi asja juurde: mis on see „see”, mille juurde ma siin luuletuses jõudsin ja millest Carolina Pihelgas hästi kirjutab? Seda ma mõnes mõttes siin aina püüangi, tüki kaupa ja alguses veidi otsivalt ja kohmakalt. See on seisundi ja ruumi kirjeldamise oskus. Kindlasti mõlema, sest metafoorne süntees sünnib peamiselt nende kahe valdkonna vahel, millest esimene on mõistagi hägusam ja ühtlasi see, mille poole konkreetsete esemete ja tajude süntees suundub: „lauajalgade muusika ja vanade raamatute tolm”; „Keel tookord nagu linikute pits kummutil – õhuline ja vana.” Lauajalgade muusika mängib muidugi mälestuses, mitte kööki vaadates, see on inimese seisundi paratamatus. Prousti esimene osa ja kärbeste kammermuusika heliseb siin kaasa. Aga ei ole veel kindel, kui valjult.\nSelline väike luuletus tekib, kui järgmiste tekstide pealkirjad kokku liita ja sellega raamatu esimese osa lõppu hüpata. Luuletus „Ruumidest” juhatas teema sisse, nüüd tulevad detailid: võtmed, sahtlid, vanaema. Korraks satun linnu unenäkku, see episood oleks justkui kõrvalekaldumine teemast, aga tundub nii üksnes luuletust siin kirjutamise ajal uuesti mehaaniliselt üle lugedes. Järjest lugedes on kogu tsükkel voolav ja loomulik. Vanaema toob lüürilisele minale tagasi mälestusi ja on ise kvaasi-mälestus. Hakkan ka surmast ja suremisest mõtlema, vanaisa ja tema viimased aastad tulevad meelde. Vanaema eest hoolitsemise kirjeldus on väga liigutav. Ilus on ka väljend, et kadunukese ihu „istutatakse” maasse. Õige kah, mis sellest matmisest, millega seostub infantiilne aardejaht, peitusemäng ja perversne otsimise ja väljakaevamise iha. Aga istutatakse muidugi siis, kui millegi uue tärkamist on oodata. Tavaliselt me ikka matame. Istutamine kõlab aga selles luuletuses täiesti loomulikult, sest lähtub ikkagi sellest tagasi heidetud pilgust.\nAlgab raamatu teine tsükkel.\nSee on luuletus kui kontsentraat. Juhatab mind mõtte juurde, et lapsepõlv on põhimõtteliselt ammendamatu kirjutuse allikas, kuna moodustab oleviku suhtes pooleldi autonoomse ajatsooni, millel on täiskasvanu ajaga võrreldes erinevad koordinaadid (Jaak Tombergi tähelepanek „Värske Rõhu” intervjuus, kevad 2020). Tunnet, kuidas oli maal lapsena suvepäevadel, võibki kirjeldama jääda, see mahutab endasse põhimõtteliselt kõik metafoorid ja hüperboolid, mis võrsuvad ekstaatilisest, endast välja pürgivast mälestusest-elamusest. Luuletusega „Aiast” tekib niisiis automaatne lühiühendus, tekst on hetkeliselt ära tuntav ekstaatilise sähvatusena. Võib kirjeldada krohvi, lauajalgu, pesu nööril, putukate häält – see on kõik täpselt sama oluline, kui sa oled kunagi laps olnud. Need ei ole kunagi pelgalt asjad, nad on muusika.\nPõldmarjavõsa õhtuvalguses. Juurte all mõisatee\nMa lähen edasi. Põldmarjavõsa on ainult indeks, mis kuulub mälestuse juurde, milles ema ära oli. Või isa. Ema oli tööl, võileivad laual. Lapsepõlv ongi mõnes mõttes eemalviibimisega harjumine. Õppimine ilma emata ja isata olema. Muide, isa – mis asi see on? Ma olen ka formaalselt isa, aga reaalselt tekitab see täielikku ängi: ma ei tea, mis asi on isa. Mida isa tegema peab. Isa kõnnib luuletuses „Mõisatee” raamatut lugedes mäest üles. Teda saadab tütar, kes aastakümneid hiljem seda mälupilti lahti mõtestab. Võiks olla ka poeg, seis on ikka sama: isa teeb omaette mingeid asju ja meie saame liiga hilja aru, miks ta neid asju teeb. Ajast aega. Kurb hakkab.\nRuum ja sellega koos hämar entiteet või kvaasi-entiteet, mida nimetasin algul seisundiks, aga mille kohta võiks öelda ka luuletuskogu meeleolu, hakkab suubuma sügisesse. Tänavatel jooksmine, majadest ja kirikutest möödumine – kes ei suudaks sellega ühisosa leida? Me kõik oleme linnas kõndinud lapsed. On ehk ka lapsi, keda pika vahemaa tõttu näiteks alatasa autoga kooli viidi, aga mingil perioodil pidid ka nemad regulaarselt kõndima. Esimene naiivne põhjus: millal vanemad siis muidu oma elu elavad? Projitseerin jälle oma isikliku elu probleeme luulesse. Läheme edasi. Mööda tänavaid, me oleme sügises.\nKelle huultelt? Eks ikka isa. Isa on alati kohal ja mälestuse distants võimaldab nüüd rahulikku vaatlust ja kõige rikkalikumaid metafoore. Isa sees on raudkapp. See võrdlus on usutav esmasel somaatilisel tasandil, tuletab meelde paanika- ja ärevushäirete aegu, mil sai täpselt samamoodi oma veidrat olekut kirjeldatud. Raudkapp keskel, mis pärsib liikumist, reageerimist, emotsioone. Segab elamist ja isegi millegi parema lootmist. Raudkapp on muidugi ka hermeneutika, saladuse ja selle dekodeerimise kujund.\nKui see oleks lugu, oleks see lühike lugu rahast ja väärtusest. Natuke iroonilise varjundiga. Kui meenutada, millises vaesuse kontekstis käisid ema kätest läbi inimeste „õhinaid ja lootusi” kehastavad rahatähed. Või on see jälle see mingi abstraktne vaesus, mida siia üle kannan, minu lapsepõlve üheksakümnendate alguse vaesus, mis oli siiski piisavalt laialdane, et praegu üldistuda mingisuguseks jagatud mälestuseks? Aga kulla ja ehete ära andmise stseenis on autori tahtmatagi sünge alatoon. See on kuidagi paratamatu. Kui inimene oma ehted panti viib, on taustal mingi täiesti universaalne kurbus ja paratamatus.\nVaatepilt maamaja aknast välja. Lühike kirjeldus toast. Tekib mõte: me elame ajal, mil kõik, mis vana ja vähegi mingi eluvormi kujul iseeneses püsib, mõjub nostalgiliselt ja saab automaatselt luule aineks, kui vaid piisavalt täpselt jälgida ja kirjeldada. Vanad majad, hoovid, pildid, fotod, margid, kuurid ja suvemajad. See ongi meie pärisosa, nendes kohtades käimine ja enese äratundmine. Meenub Jaan Kaplinski raamat „Õhtu toob tagasi kõik”, mis kehastab just sarnast nullkraadist, metonüümilist luulet, mida Carolina Pihelgas viljeleb.\nLuuletus „Ränded” tuleb ja lõpetab tsükli. Üks isa asendub teisega, see sarnaneb suitsu või jaheda õhu imbumisega majja. Samas öeldakse kohe natuke hiljem, et erinevalt veest, mis jõuab alati koju (merre, põhjavette, pilve?), ei jõua meie ränduritena oma õigesse kohta. Ja: „Võib-olla seepärast pidingi talletama kõik detailid, võib-olla seepärast tulebki mul taasluua nendel lehekülgedel mälestusi, nagu sõltuks sellest mõne katkise klaveri käekäik.” Lõpp ja katkine klaver tundub natuke liigne, küsimus ise samas paratamatu ja asjakohane. Seejärel tuleb vihm ja uhub kõik minema. Kausid on valmis pandud.\nVäga väike luuletus. Meeleline osa on taas pilt: rongide hääl, vahtrate õitsemine, vihma algus (nagu lubas eelmine luuletus). Luuletuse teine osa annab väikese imperatiivi: „mõnikord oleme kivid, mis peavad mäletama kõike”. Ei oska praegu selle imperatiiviga ühendust saada, aga selge on see, et tagasi on Kivi(d), mis on nii raamatu kaanel kui ka selle valguse ümber, mis tema sees peidus peaks olema. Varem või hiljem tõuseb küsimus: mida see kivi luuletuskogus tähendab või teeb? (Küsides vastavalt kas hermeneutiliselt või strukturalistlikult.) Ei tahaks sellele vastamisega kiirustada, aga ettevaatlikult paar aspekti: Kivi on kui mitte igavene, siis vähemalt igivana kõige elava ja muutuva taustal. Kivid peaksid selles luuletuses mäletama kõike, või õigemini peaksime meie suutma mingitel momentidel kivide perspekiivi omandada, ennast kivide taustal mõõta. Rohkem ei ütle praegu meelega, ilmselt tulevad kivid või tulen ise nende juurde hiljem tagasi. Ainult ühe ukse jätan täiesti suletuks: kivide religioosne tähendusväli, nende sümboolika või kasutus islamis, judaismis, kristluses. Sellesse sukeldumine viiks kuhugi liiga kaugele ära ja jääb kellelegi teisele. Liigun edasi.\nJanu mändide vahel: tunnistajateta hinga, nimeta midagi surevat, silmade sees avanemine\nSelline rida tuleb järgnevatest pealkirjadest. „Valguses kivi sees” selliseid ridu ei kohta. Selle raamatu lause on täiesti loomulik ja lihtne proosalause. Luuletuses „Janu” minnakse ära, liigutakse läbi põõsaste ja nõgeste üksindusse ja vaikusse. Või õigemini kohta, kus saab õppida „varastama vaikusi”, mis on natuke teine asi. Alati on natuke teine asi, kui ma siin seletan. Tajun kommentaari raskust ja küündimatust. Kõige harilikum mõte on muidugi see: siin läheb luuletaja üksindusse, õpib kirjutama ja keelega (keele üle? keele kiuste?) mõtlema. Või meenutab seda hetke nooruses, kui läks läbi looduse, tundis seda sõnade ja asjade veidrat seost, millest alles natuke hiljem hakkas saama luule, hakkas tekkima midagi luuletaolist, sugenes lähedus kõigi nende seostega, mis maailma alal hoiavad, mis võimaldavad nii valetada kui ka tõtt rääkida. Luuletus „Tunnistajateta” ütleb, et katkised kõnniteeplaadid ja kitsad jalgteed hoiavad meeles kõiki käikusid, eri sorti samme: kiireid, aeglaseid, mõtlikke. Taban end seda lugedes mõttelt: see on nõnda täiesti sõna otseses mõttes, siin ei ole taas mingit allegoorilist liikumist. Tänavad säilitavad sõna otseses mõttes meie mälestusi. Kogen Tartus Ülejõel jalutamas käies, kuidas kerkivad uusehitised mu mälu ümber kirjutavad (kas varsti ma ei olegi enam seal elanud?).\nLuuletusega „Hinga” on kivid tagasi jõudnud, nagu lootsin ja lubada jõudsin. Luuletuse lõpus keeldutakse uskumast, et kivid ei hinga. Siia jookseks nagu nõela otsa korraks midagi kokku, aga mis? Ehk midagi enamat lihtsalt animistliku uskumuse rõhutamisest, et kivid elavad. Üks võimalus: piir kivide ja inimeste vahel ei ole see, mis meile tavaliselt paistab. Vahemaa on väiksem. Jätame selle võimaluse, selle väite, või isegi selle soovunelma õhku rippuma. Erinevalt kivi hingamisest võib seda rippumist ette kujutada. Loodan selle juurde tagasi tulla.\nJa siis järsku luuletus „Nimeta”: lihtsalt solvumine, haavumine. Nii inimlik, võrreldes küsimusega kivide kohta. Hetke jooksul toimub justkui kõige pikem teekond: maailma inimesest sõltumatu olemasolu küsimuse juurest tagasi kõige harilikumate inimsuhete juurde. Kui need suhted on veel harilikud. Sest ühe mõtteviisi järgi ei olegi teine mitte maailm, mitte tegelik Teine, vaid inimene. Inimene on inimesele läbitungimatu nagu kivi. Tiigi allaneelamine ja uputuse jätkumine kogu elu: pettumuse ja reetmise metafoor.\nJärgmine luuletus „Midagi surevat” jätkuks nagu eelmise lõpust: „Mitu nädalat see kestis, mitu päeva, mitu mädanenud aastaaega?” Taastub veendumus, kui olulisel määral on see raamat jutustav. Taustal jutustatakse ühte lugu, aga mille taustal siis ikkagi? Mõnes mõttes just metafooride endi. Siin luuletuses: valu = kevadine praht, haiseb põledes; unustamine = leiab tikud, algatab põlemise. Huvitav, mitte valu ise ei ole ebameeldiv ehk haisev, vaid selle kadumine ehk põlemine, mille unustamine algatab. Kas autori vääratus kiiresti kirjutades? Üks neist kohtadest, mis tundub kohe intuitiivselt lööv, aga paljastab oma segaduse järelemõtlemisel? Vist viimane.\nLuuletus „Silmade sees”. Otsustav koht, toimub lausuja samastumine kiviga, või kivi alumise, külma, mullase ja juurtega kaetud küljega. Ja siis: jälle need vastuolud! Võrdlused, mis nihkuvad paigast ära: kivi võib küll surra mullana, aga kas ka sündida? Kas kivi saab olla „maa mädanenud lõhn”? Pigem vastupidi, kivi ise ei lõhna, ta võib parimal juhul vedeleda pehmes lõhnavas mullas nagu selle luuletuse keskel. Tuvastan need vastuolud, kuid mu peas hargneb, on juba hargnema hakanud intuitsioon, miks see vajalik on. See tekib sähvatuse, järsu illuminatsioonina ja tuleb luuletuse algusest: „Pimestav valgus, päike otse silmade sees .. palju nägusid vaatab vastu, aga nende ilmed on kivistunud, minagi olen üks paljudest kividest kellegi mälus.” Siin see ongi, süntees, milles inimene ja kivi on kohad vahetanud. Inimene kivist, päike silmade sees = valgus kivi sees. Kas ma loengi ja kirjutan edasi, äkki lõpetaks selle raamatu siin ära? Ei. Kuigi üks tee jõudis justkui lõppu. Hüppan hoopis järgmisse tsüklisse.\nJärsku oleme minevikus. Tuleb jälle meelde, et raamat jutustab muu hulgas lugu ja võib-olla isegi mitut. Saabumine Pärnu, kus on märg, külm ja võõras. Saabuja on vanaema, kes alles hakkab eesti keelt õppima. Näen esimest korda eestikeelset sõna „pilvesõõnad”. Mu kommentaar pidurdub, peatub.\nVanaema pildi vaatamine, rahulik paigalseis. Pildi ajalooline aeg on maha märgitud, isegi natuke banaalselt. Kõik seisab hetkeks.\nJa nüüd hakkab kõik jälle liikuma, visuaalia verbaliseerub: tugitooli käepidemed kaarduvad, seinakell lööb, käed vajuvad rüppe. Luuletus kirjeldab toolis istujat, esitan naiivse küsimuse: kes seal toolis istub? See jääb hämaraks nagu pilt ise. („Kõik muutub tasapisi loetamatuks, isegi sinu enda piirjooned on sulle äkitselt ähmased.”) Vanaema see enam ei ole. Üks rida ütleb: „Tagasi oma keha sees, tagasi tavalises.” Nii ka kogu luuletus: kujutise (vanaema pilt) juurest uuesti kehasse. Vati sisse libisemine, lehekuhja pugemine kui lihtsad ja loomulikud turvatunde pildid.\nUnenägu, Irma. Mul oli vanatädi Irma, kellele nüüd mõte automaatselt liigub. Tema pildiga on see nimi liiga tugevalt kokku sulanud, et kujutada ette teisi Irmasid, teisi tädisid kas sõna täpses või vähem täpses mõttes.\nLiikumine käib nüüd mööda kuupäevi. Väga hea luuletus ebaõdusast kojutulekust, koos päevikukatkega, mis tegelikult hakkab seda luuletust kaasa kirjutama (või lugema, mis tähendab ju sama). Reisija igatseb koju, aga igatsemise ja reisi lõpuks ei ole kas kodu või reisija enam see sama, kes igatsemise ja reisimise alguses. Jääb kookon, vari, mälestus inimesest. Nihkumine keha juurest pildi juurde.\nSiin ongi pilt suvepäevast. Sina, Irma ja August. Pildi-luuletuse paradoks: see soe kesksuve päev on olemas ainult pildil ja sel pildil peaks ta olema paigale fikseeritult. Luuletuseväliselt olekski, saakski ainult nii olla. Aga siin: „ .. päeva põllulilledest keha kadumas videvikku. Ta laskub kuuldamatult, katab maa mõhnad, võtab kaasa õhukesed võbelevad võrgud väsinud silmile.” Niisiis, liikumine, hämardumine hoolimata pildist, mis peaks päeva paigal hoidma. Hüpotees: päev liigub videvikku väljaspool pilti, „väsinud silmad”, mis võrguga kattuvad, kuuluvad pildi vaatajale. Kõik on kerge, õhuline, hämar.\nLuuletus ühest mälestuslikust episoodist. Kirjutaja ütleb: „Kas mälestus on minu enda oma või räägiti mulle sellest? Midagi siiski mäletan.” Sellele järgneb terve väike jutustus, nii et „millestki” saab terve stseen ühe lapse päevaga, milles on ehmatus, hirm, reisile minek. Lõpuks siiski pehme süli. Kujutan ette ühtlaselt loksuvat rongi.\nJa järsku: ema lahkumine. Tsükli viimane luuletus jõuab selle lõpuni. See on üks lõppudest ja samas ka algustest, mis ringlevad vaikselt selle raamatu sees. Põhjustel, mis kuuluvad korraga nii välja- kui sissepoole seda kirjutist, ei ole mul midagi enam öelda. Kuigi mul on endiselt mu ema. Küsimus on kaotuse kogemuses ja sellest tekitatud pausis üldisemalt. Kui suur osa on tegelikult niisugustel pausidel tekstide ja lugemiste sees, ei saa ilmselt kunagi täpselt mõõta. Algab viimane tsükkel.\nSuurepärane abstraktne luuletus. Mis on samas täiesti vale väide, sest teisest küljest on see täiesti kehaline, peaaegu kliiniline tekst või moment või kirjeldus. Seekord on tuba valge, udune. Kuivad huuled, nahk. Luuletaja ütleb: „Nahk nagu kõik, mis ma pole .. ” See on huvitav väljend, mis ajab hetkeks segadusse ja pidurdab lugemise. Naha kaudu ma ju kõige enam olen ja tunnengi. Vaatan oma nahast välja. Teisest küljest (sõna otseses mõttes): oma nahaga ma eriti ei suhestu, võib-olla ainult kätepealsega. Mind nähakse nahaga kaetuna, äkki on see „kõik, mis ma pole”? Mulle väljast heidetud pilk – ahaa, see ongi ju see, mis ma ei ole.\nDesorienteeritus: „Ma ei tea, mis päev on. Võib-olla esmaspäev. Võib-olla üleeile.” Kõneleja sees on keegi teine, kes viipab. Aga kuhu ta kutsub, kuidas temaga ühendust saada? See ühendus jääb katkendlikuks.\nKerge teemaga algav tekst, mis muutub tõsiseks. Mängust saab mitte-mäng. Ja mitte ainult, midagi päris ebameeldivat: hirm, kiviks muutumine. Sest vale puudutus, kinni sidumine, lämmatamine. Lapsepõlves, hiljem partneriga, kellegi kiusajaga? Jääb teadmata ja pole ehk oluline. Meenub paar luuletust tagasi kohatud tiigi allaneelamise kujund. Lämbumistunne. Sellest moodustub raamatu tume külg. Maha maetud saamine, nagu kivi. Kuigi jah, kivid ei kurda selle üle. Ma pean veel kord tulema kivide juurde, kas või päris lõpus.\nLuuletus algab: „Ja kramplikult ahmima jäingi ..” Lugeja viiakse sellega eelmise, matmise-luuletuse juurde ja talle tuletatakse meelde, et muu hulgas jutustab see raamat ikkagi lugu, et see lugu tuleb tagasi ka siis, kui on vahepeal meelest läinud. Kirjutaja on lämbuva, hingeldavana vangis oma toas, kuid murrab lõpuks ikkagi välja.\nAga nüüd öeldakse meile otse, kohe luuletuse alguses: „Aga päriselt pole pääsemist.” Kui üldine see lause on? Kas pääsemine on illusoorne ainult kirjutaja jaoks, kes jäi oma tuppa lõksu, kaktuste valvata, või kehtib see kõigile? See, kellega pääsemise võimatuse tõttu kokku jäädakse, on kuu. Küsin täiesti naiivselt: on’s see siis nii halb, kuu võib ehk olla heagi kaaslane, isegi kui ta lähedalolu on pidev? Kooselu elu öö-küljega kui midagi loomulikku, eriti kuna lõpuks mainitakse selle suhte sarnasust taimedega. Ja taimele on öö eelkõige valguse puudumine, ütlen oma olematu botaanika-hariduse põhjal ja tunnen kohe piinlikkust. Äkki on taimedel ööga terve hulk võimalikke relatsioone, millest ma teadlik pole. Aga kas seda saab selle luuletuse lugejalt eeldada, kas keegi eeldab midagi sellist minult praegu, siin? Ei usu. Aga kuu kui fakt jääb. Lähme edasi.\nPilt: keegi süütab tule, mis kumab üle kauge lumise lagendiku. Kaks perspektiivi – metskitse oma, kes peab külmas võsas oma tee leidma, ja keegi, kes otsib seda tuld.\nEnese äratundmine unenäos. Üks võimaliku lahenduse moment, identsuse saavutamine, mille kohta saab muidugi edasi küsida: kui see tüdruk on tema, siis mida tähendab see reis? Jne. Jutustus teeb sellega muidugi comeback’i, sest lugeja mäletab rongireisi, mis oli eelnevates tekstides läbiv ja siduv. Aga mida see jutustus ütleb, ei ole selge. Kuidas sellega üldse on, kas unenäos enda ära tundmine kellegi teisena on tavaline? Kas keegi ikka hoolib veel unenägudest, või on nende tähendus mingi neuromaterialismiga lõplikult ammendatud? Miks küll kõik need küsimused. Tagasi teksti juurde: paralleelselt unes toimunud reisiga, mida luuletus tõlgendab, hakkab lõpule jõudma läbi raamatu toimuv reis, mida läbin mina siin ja praegu selle lause sees iga kord, kui keegi seda loeb.\nJa me oleme tagasi kivi juures, aga jälle tagurpidi. Kui enne oli apelsin (vt luuletus „Apelsin”), siis nüüd õun. Jälle tagurpidi tähenduses: pruunid seemned vilja kaitsvas kehas. Selle vastas taevas oma avausega, mille „pilved jahivad silmavalgeid”. Miks nad nii teevad, jääb neil midagi muud üle inimestega ühises maailmas, kui sattuda meie silmavalgetesse? Kui nad tahavad pilvedena ilmsiks tulla?\nOleme lõpus. Siin kõlab credo: „Ulatuda sooja ja hapra helenduseni, tolleni, mis kumab nagu rikkis maailm. Tunda ta võbelust; uskuda, et see, mis sealt paistab, on päriselt.” Lause töötab kokkuvõttena ka ilma kogu loota. Ja pime, kortsuline rändur, kelle keha „kuulub nüüd rohkem õhule kui mullale”, on see, millega rännak lõpeb. Õigemini: kellega lõpeb. Üks tõlgendus: rändur ja rännak on paratamatu protsess, mis inimesega toimub, sest inimene liigubki mateeria, oma kehasse ja selle tajudesse suletuse juurest eneseteadvuse, keha ületamise poole, ükskõik kas religioosses või a-religioosses tähenduses, aga liigub ehk isegi mingis paratamatus tähenduses, mis ei sõltu ülepea sellest, kas keegi on religioosne või mitte, kas see keegi hoolib luulest või usust või kes teab millest. See on lihtsalt vektor, Sündmus, suund. Fenomenoloogia keeles Ereignis, mis meiega juhtub. Avastada oma ränduri-olek, aga sellisel juhul rännul kuhu? Raamatu viimane lause „Kivi õrnus ei lase meist lahti” jätab oma maisuses kõik õhku. Kortsuline rändur vaatab tagasi maale, kust ta tuleb, oma kehale, mis talle veel jäänud. Kivide õrnus lõpuks kui aine ise, kui meie maine eksistents, valu ja õrnuse allikas korraga, hoiab meid kinni.\nHabras helendus. See jääbki lõpuks õhku. Ja hoiab meid läbi selle õhu kinni. Puutumata.


Kanepi glütsiin ekstrakti ettevalmistamine Ultrasonics-Hielscher Ultraheli tehnoloogia\nKanepi ekstraheerimine glütseriinis on mugav viis kasvatada kannabinoide otse kuiva taimematerjalist.\nKanepi glütseriini kontsentraate saab hõlpsasti valmistada kanepit sisaldava toote mis tahes liiki, nagu tinktuurid, vapid, küpsetusained, kreemid jne.\nUltraheli ekstraheerimine on suurepärane meetod kanepi kontsentraatide valmistamiseks. Ultraheli abil töötlemisel suureneb ekstraheerimise saagis märkimisväärselt, samal ajal kui kaevandamisaeg väheneb mõne minutiga.\nKuidas valmistada kanepi glütseriini kontsentraat\nTavapärase külma protsessi ettevalmistamisel glütsointinktuuri, kanepit pungad on üldiselt leotatud umbes 90-120 päeva glütsiin ekstraheerida toimeaineid. Külm protsess on väga aeganõudev, kuid see on eelis üle kiirema kuuma ekstraheerimise, et aktiivsed ühendid nagu THC, CBD, terpeenid jne ei lagunenud soojuse. Ultraheli ekstraheerimine on mittetermiline protsess, mida saab läbi viia toatemperatuuril. Mõne minuti jooksul on võimalik saavutada kanepi aktiivsete ühendite täielik ekstraheerimine ilma termilise lagunemiseta. Külma protsessi ekstraheerimise saagikus ka maitsvam tinktuuri, kuna aromaatsed terpeenid säilitatakse.\nPõhiline retsept kanepi ultraheli ekstraheerimiseks taimse glütsiin sisaldab järgmisi samme:\n400mL (ligikaudu 8 untsi) toidukvaliteediklassi taimse glütsiin\n35 grammi kuivatatud kanepit (pungad, lilled, lehed või varred)\nKanepi suhe: glütsiin saab kohandada kanepi kvaliteeti ja soovitud tugevust lõpptootes. Köögiviljade glütsiin-ja kanepikogust võib suurendada või vähendada vastavalt soovitud koguse glütsaaniidist.\nPange tähele, et pungad ja lilled on tastier. Kuid tõhus Kannabinoidid saab ekstraheerida varred ka.\nUP400St – Kanepi ultraheli ekstraheerimine 8L loksutatud partii seadistuses\nDecarboxylation (valikuline): Nii dekarboksüülitud kui ka mitte decarboksüülitud kanepit saab ekstraheerida järgmiste sammude abil. Kõrgeima THC-potentsi saamiseks on lõplikult soovitatav dekarboksüleerimise. Et saada kõige tõhusam kanepi tinktuuri, on soovitatav decarboxylate kanepi taime materjali. Seda saab hõlpsasti teha, soojendades kanepit ahjus küpsetuslehel. Seetõttu soojendatakse ahi 240 ° c/115 oC-ni. Küpseta kanepit 30... 40 minutit, segades iga 10 minuti tagant nii, et see oleks ühtlaselt. Laske kanepit enne edasist töötlemist jahtuda.\n2,1. ettevalmistamine: 35 grammi kuiva, purustatud kanepi taimset materjali lisatakse klaasist keeduklaasi 400mL taimse glütsiin. Keeduklaas glütsiin-kanepi seguga asetatakse suuremasse mahutisse, mis sisaldab jäävanni. Vajaduse korral vahetage jää ultrahelitöötluse ajal sulamisel, et tagada kiire soojuse hajumine, et hoida temperatuuri mitte rohkem kui 30 ° c.\n2,2. ultrahelitöötlus: Ultraheli ekstraheerimine toimub ultraheli protsessoriga UP400St koos sondi S24d40. Ultraheli protsessori proovivõttur (tuntud ka kui ots, sarvi või sonotrode) UP400St (400W, 24kHz) kastetakse umbes 4cm juurvilja glütsiin. Seadke amplituudi kaudu digitaalne puuteekraan kell 50%. Segu sonikeerida 3-4 minutit, samal ajal liikudes Ultraheli sondi aeglaselt läbi glütsiin.\nGlütnamiidi hajumine: Eemaldada taime osad kanepi glütsoin kontsentraat, tüve glütsiin. Kuna glütsoin on viskoosne ja kleepuv, on osutunud kõige lihtsam kasutada peenmetalli tüve või väinakotti.\nLadustamise Hoida klaasmahutis pimedas ja jahedas kohas. Kui korralikult salvestatud, kanepi glütsiin tinktuurid on säilivusaeg umbes 1 aasta.\nUP400St ultraheli kanepi ekstraheerimiseks (2L partii)\nNagu eespool kirjeldatud Ultraheli ekstraheerimise/infusiooni protsessi alternatiivsed vedelikud, võib kasutada kookosõli, oliiviõli, rapsiõli õli või võid. Kookospähkli ja oliiviõli eelistatakse, kui kanepikontsentraati töödeldakse söödava kanepiemulsiooni suhtes.\nKliki siia, et saada lisateavet kanepiõli ultraheli Emulgeerimine!\nUltraheli külma ekstraheerimise eelised\nkõrge saagikus, kõrge potentsi (efektiivne)\nkvaliteetne (aromaatne & maitsev\nerinevate ravimvormide stabiilne Emulgeerimine\nKuidas valmistada kanepit E-mahla\nKanepit võib tarbida e-mahla (või e-vedeliku, vapp mahla) või e-sigaretina suitsutatud vapes. Kanepi infundeerimiseks kasutatava e-mahla valmistamiseks annab toidu-klassi propüleenglükool (PG) parimaid tulemusi. Alternatiivselt võib kanepi e-vedelike tootmiseks kasutada ka köögivilju glütsiin või taimse glütsiin-ja propüleenglükooli segu (nt suhe 7:3).\n500mL propüleenglükooli (PG)\nAlternatiivselt võib kasutada taimse glütsiini ja propüleenglükooli segu, mis on 7:3. (7 osa taimse glütsiini 3 osa propüleenglükooli)\n30 grammi peenestatud kanepit (kuivatatud, decarboksüülitud)\nUltraheli ekstraheerimine: Keeduklaas koos propüleenglükooliga – kanepisegu pannakse suuremale mahutisse, mis sisaldab jäävanni. Vajaduse korral vahetage jää ultrahelitöötluse ajal sulamisel, et tagada kiire soojuse hajumine, et hoida temperatuuri mitte rohkem kui 30 ° c.\nSonikatsioon: Ultraheli ekstraheerimine toimub ultraheli protsessoriga UP400St koos sondi S24d40. Ultraheli protsessori proovivõttur (tuntud ka kui ots, sarvi või sonotrode) UP400St (400W, 24kHz) kastetakse umbes 4cm juurvilja glütsiin. Seadke amplituudi kaudu digitaalne puuteekraan kell 50%. Segu sonikeerida 3-4 minutit, samal ajal liikudes Ultraheli sondi aeglaselt läbi glütsiin.\nPonnistus Kanepi e-mahl: eemaldada taimeosad kanepi glütsodikontsentraati, tüve glütsiin, kuigi filter paber või peen võrgusilma.\nLadustamise Hoida klaasmahutis pimedas ja jahedas kohas. Korralikult ladustatud kanepi e-mahla säilivusaeg on umbes 12-24 kuud.\nHielscher ' s UIP4000hdT – 4kW suure jõudlusega Ultrasonics kanepi ekstraheerimiseks läbivoolu režiimil\nHielscher ULTRASONICS’ Varustus\nHielscher Ultrasonics on teie tarnija võimsate ja usaldusväärsete ultraheli süsteemide jaoks. Meie ultraheli süsteemid ulatuvad Pink-top ja piloot tehase täieliku tööstusliku töötlemise. Meie kindlaid ultraheli süsteeme saab kasutada pakktöötluse ja tekstisiseseks töötlemiseks. Lihtne ja täpne kontroll kõigi protsessi parameetrite tagada pidevalt kõrge ekstrakti kvaliteedi ja suure protsessi tõhusus.\nGlütnamiit on vedeliku ekstrakt ürdi või muu raviaine abil, mis on valmistatud glütsiin, kasutades peamist ekstraheerimisvedelikku.\nGlütsiin (nimetatakse ka glütserool või glütsooli) on suhkrualkohol. See on värvitu, lõhnatu, viskoosne vedelik, mis on magus degusteerimine ja mittetoksiline. Glütseroolselgroog on leitud kõikides lipiidide, mida nimetatakse triglütseriidide. Seda kasutatakse laialdaselt nii toidus kui ka farmaatsiatoodete. Glütseroolil on kolm hüdroksüüülrühma, mis vastutavad selle lahustuvuse eest vees ja selle hügroskoopse iseloomuga. Glütsiin toimib nii lahusti kui ka säilitusainena. Glüüdid on kasulikud kui meditsiinilise vedaja vedeliku tõttu selle magus maitse ja alkoholi puudumine. Glütsiin alkoholi tinktuuri eelis seisneb asjaolus, et glütsiin ei laguneb botaanilised koostisosad, samal ajal kui alkohol kipub neid denatureerida.\nKanepi infundeeriti glütsiin tinktuurid saab hästi ladustada pimedas, kuiv jahedas kohas, kuid nad ei Näita sama pika aja stabiilsus/säilivusaeg alkoholil põhinev tinktuurid. Jahutus aitab stabiilsust pikendada ja on seega soovitatav.\nKanepi glütsiin tinktuurid on kulutõhus tootmise ja pakkuda ohutu, alkoholivaba ravimvorm ravimvormi kanepit.\nDelta9-tetrahüdrokannabinool (THC) on peamine psühhoaktiivne aine kanepis. Elav roheline kanepitaime ei sisalda palju THC-i. Selle asemel võib leida suhteliselt suur kogus tetrahüdrokannabinolic hape (THCA). THCA ei tekita psühhoaktiivseid mõjusid ja see ei põhjusta “Kõrge” Mõju. Seetõttu tuleb THCA muuta psühhoaktiivsete THC. Muundumine THCA THC saab saavutada decarboxylation. Decarboxüülation, karboksüülrühma-COOH eemaldatakse THCA molekulidest.\nDekarboksüülimise teel arendab kanep aromiliselt röstitud või maitsestatud maitset. Kuid isegi kui dekarboksüleerimise on palju eeliseid, mõned kasutajad eelistavad töödelda ja tarbida mitte-decarboksüülitud kanepi kui decarboxüülation väiksemate monoterpeenid ja sequiterpeenid, fenoolid, ketoonid, aldehüüdid, eetrid, ja estrid võivad Aurustuda.\nMarihuaana sisaldab kuivatatud lilli ja subtending lehed ja varred kanepi taime (peamiselt Cannabis sativa). See on kõige laialdasemalt tarbitud vorm ja see sisaldab umbes 3% kuni 20% THC. Spetsiifilised, väga kasvatatud marihuaana vormid jõuavad THC-sisalduse üle 30%. Marihuaana on kõigi teiste THC-sisaldavate kanepitoodete sortide lähtematerjal. Teisendada kõige külluslik Kannabinoid, tetrahüdrokannabinolic hape (thca), psühhoaktiivsete THC, dekarboksüleerimise protsess tuleb algatada. Seetõttu tuleb kanepitaime või selle ekstrakte kuumutada, et põhjustada decarboxüülatsiooni protsessi. Ajal decarboxylation, mitte-psühhoaktiivsete THCA teisendatakse psühhoaktiivsete THC.\nHashish või räsi on kontsentreeritud vaigu kuju (nt moodustunud kook või pall), mis on kas toodetud pressitud Kief või vaik, mis on kraapitud pinda taime ja rullitakse pallid. See toimub erinevate värvide must kuldne pruun sõltuvalt puhtuse ja allika. Seda tarbitakse suukaudselt (nt tinktuuri või toidu koostisainena) või suitsutatud. Suitsetamise puhul on teada mitmesugused tarbimisliigid, nt torus, Hookah, bong, piip, aurusti, kuuma Noa kaudu, suitsutatud liigestes, segatud kanepit pungad või tubakas või suitsutatud pudelites.\nKanepi Tinktuur viitab kannabinoidide ekstraktist alkoholi või taimsete glütsiin. Kannabinoidid ekstraheeritakse kanepitehast, kasutades lahustit, mis kasutab kõrge tõestust (peamiselt teraviljaalkoholi) või taimset glütsiin lahustina.\nHash õli on vaigused maatriksi poolt toodetud lahusti ekstraheerimine, moodustunud kõvaks või viskoosne mass. Hash õli on üks kõige tugevamate kanepitoodete tõttu oma kõrge psühhoaktiivsete ühend THC. Butaani ja ülikriitilise süsinikdioksiidiga ekstraheeritud räsiõli kasutamine on hiljuti saavutanud üha populaarsuse. Hash õli on sageli ultraheli töödeldakse emulsioon. Kliki siia, et saada lisateavet räsiõli ultraheli Emulgeerimine!\nInfusioonid viitavad erinevatele kanepitüüpidele, mis erinevad üksteisest Mittelenduvate lahustite laia valiku abil, mida saab kasutada kanepiinfusiooni ettevalmistamiseks. Sellise infusiooni ettevalmistamiseks segatakse kanepitaime lahustiga ning seejärel pressitakse ja filtreeritakse, et õlid õlidest lahustit üle kanda. Kakaovõi, piimakarvõi, toiduõli, glütsiini ja naha niisutajad kasutatakse tavaliselt lahusteid. Kliki siia, et saada lisateavet kanepi Ultraheli ekstraheerimise kohta!\nMeditsiiniline marihuaan viitab kanepitehase kasutamisele taimsete teraapiana või selle aktiivsete ühendite, näiteks sünteetilise THC ja kannabinoidide kasutamisele. See kasutus tavaliselt nõuab retsepti. Teadusuuringud on näidanud, et kanepi või selle derivaatide kasutamisel on positiivne mõju näiteks kemoteraapiast tingitud iivelduse ja oksendamise, neuropaatilise valu ja hulgiskleroosi vastu.


Suve hakul Usuteaduse Instituudi kirikumuusika osakonnas - Eesti Kirik - Eesti Kirik\nHome » Suve hakul Usuteaduse Instituudi kirikumuusika osakonnas\n18.06.2008 | ek | Rubriik: Kultuurielu, Muusika\nKoos kaunite suveilmadega jõudis UI kirikumuusika osakonnas kätte selle õppeaasta viimane, kümnes õppesessioon.\nAasta on olnud huvitav, lisaks tavapärasele õppetööle mahtus sinna ka talvine õppereis Soome. Olime külas Turu konservatooriumi kirikumuusika osakonnal, saime mängida Turu toomkiriku suurel orelil, käisime sealses Sibeliuse muuseumis. Meie oreliõpetajad andsid Turu Miikaeli kirikus kontserdi eesti orelimuusikast.\nMöödunud õppeaastal korraldas osakond ka täiendusõppekursusi, millest sai osa palju asjast huvitatuid üle Eesti. Novembris toimus kooritöö metoodika kursus, õppejõududeks Ene Üleoja ja Marika Kahar, veebruaris Piret Ripsi juhendamisel gospelmuusika algkursus ning märtsis kursus muusikatööst lastega, lektoriteks Kaie Tanner ja Maris Lend.\nOsakonnal on kaks lõpetajat\nJuunikuus saavad C-kursuse lõputunnistuse osakonna kaks õpilast: Anneli Klaus, Tartu Peetri koguduse organist, ja Kristi Soosaar, kes töötab organistina Orissaare Pühavaimu ja Pöide koguduses. Mõlema õpilase lõputöö on seotud tema kodukohaga – Anneli käsitleb Tartu orelimuusika päevi aastatel 2003–2007, Kristi lõputöö on aga Saaremaal tegutsenud legendaarse muusiku Joosep Aaviku elu ja tööd puudutavate allikate kogumik.\nMidagi uut – kirikumuusikute suvesess\nSel aastal kavandame teoloogiaüliõpilaste eeskujul esmakordselt nn suvesessi, paaripäevast tegusat kokkusaamist augustikuu keskel, kuhu on oodatud nii praegused kui endised õpilased ja ka õppejõud. Plaanis on tutvuda Pärnu orelitega ning anda suvekursusest osavõtjate kontsert Audru kirikus. Ettekannete osas on kavas lähemalt rääkida oreli registreerimise ehk kõlavärvide kasutamise kunstist. Ning kindlasti on tore lihtsalt kokku saada ja muusikaliste ettevõtmiste kõrval ka hilissuve nautida.\nAugusti lõpus, pärast suvesessi, toimuvad taas katsed kirikumuusika osakonna D-kursusele, esimene õppesessioon algab septembri viimasel nädalal.\nKristel Aer ja Kadri Ploompuu,\nEelmine: Enam kui ööpäev puhast muusikat\nJärgmine: Kaheteistkümnes jünger Leipzigist


2. Esihark -\n#1 Postitus Postitas raivo229 » 24 Veebruar T, 2009 21:35\nEsihargi remontimine ei ole kronoloogiliselt küll kõige esimene töö, millega sai projekti alustatud, pigem on see antud momendil kõige aktuaalsem.\nLühidalt seisukorrast: selleks, et aru saada, kuivõrd kulunud on esihargi juhtpuksid ja torud, ei pidanud ratast alt äragi võtma. Niivõrd suured olid käega tuntavad lõtkud. Lisaks sellele olid teleskoobi torud, need mis kinnituvad alumise „prilli“ külge, kinnituskohast rooste poolt kõvasti õhemaks kulunud, mistõttu tuli hakata mõtlema alternatiivi peale. Kuna treimiseks vajalik on kõik käepärast, otsustasin tellida materjali ja teha täiesti uued torud.\nMaterjali valisin selliselt, et siseava ei peaks täiendavalt mõõtu töötlema. Toru materjalina õnnestus hankida St52 õmbluseta täppistoru.\nÜlaltoodud pildil on näha uued treitud pronkspuksid, originaalis on teraspuksid ilmselt babiitkattega. Kuna babiitkatet on suhteliselt keeruline taastada, otsustasin minna kergema vastupanu teed ja kasutada pronksi. Kahte puksi hoiab lahus distantspuks. Teleskoobi toru sees on treitud aste ja toru otsas keere. Puksid pingutatakse spetsiaalse mutriga.\nÜlaltoodud pildil on näha, et teleskoobi juhtvõllid (ei teagi kuidas oleks kõige õigem nimetada), mille külge kinnitub ratta telg ja sellele omakorda esiratas, on veel tegemata. Plaanis on ka need võllid taastada, kuna nende juhtpinnad on märkimsvääselt õhemaks kulunud kuni 0,5 mm.\nTeleskoobi toru ülemise otsa freesimine. See süvend takistab teleskoobi pöörlemist ja fikseerib teleskoobi aksiaalsuunaliselt.\nTeleskoobi torud monteeritud mootorratta külge.\nTeleskoobi torud kruntisin üle ja sobitasin mootorrattale külge, probleemideta see ei läinud. Nagu projekti alguses juba mainisin, panen kogu motika peale osade taastamist tervenisti kokku enne värvimistööde algust. Nagu nüüd koostades selgus, on esihargi „prillid“ kõverad ja torud ei istu külge. Selge on see, et nii seda asja jätta ei saa ja tuleb veelkord lahti harutada.\nLisaks sellele oli raskendatud, õigem oleks öelda pea võimatu, ülemise teleskoobi originaal poldi kinnikeeramine. Kuna võtsin esihargi mootorratta küljest esmakordselt lahti ca, aasta poolteist tagasi, siis ei mäleta kuidas need liited tookord lahti tulid. Panin treipinki ja lõikasin keerme üle. Probleem sai sellega lahendatud. Pilt ka allpool.


Inimlikkus – lyhiyhendused\nOn november 1, 2011 Postitas lyhiyhendusPostitas Bruno Dumont, draama, Emmanuel Schotté, film, Séverine Caneele\nPrantsusmaa 1999; lavastaja ja stsenarist Bruno Dumont; osades Emmanuel Schotté, Séverine Caneele, Philippe Tullier\nJuba Bruno Dumont’i filmi pealkiri asetab lavastajale ja vaatajale ette küsimusele, millele on pea võimatu vastata, ning täiesti võimatu anda ammendavat vastust: mis on inimlikkus? Pealkirjast edasi, sisenedes filmi, asetatakse vaataja vastamisi igava, halli, kõleda, lameda maastikuga Põhja-Prantsuse väikelinnas, mida mööda jookseb peategelane, kukub külmale, kivistunud mudale ning vahib tühjusse. Mitte kaamerasse, mitte vaatajale silma; see ei ole pilk, mis võiks midagi tähendada. See pilk vaatab mööda absoluutselt kõigest. Nendes silmades on tühjus. Hetke pärast, ja ehk hetk kauem, kui meile meeldiks, näidatakse jooksu ning pilgu hetkepõhjust, tapetud tüdrukut selle eimiski haardes, avatud kogu julmusele, milleks maailm võimeline on, milleks film võimeline on.\nFilmi peategelast, väikelinna-politsinik Pharaon De Winterit iseloomustati ühes arvustuses kui tundlikku. Mulle isiklikult tundub, et õigupoolest on tegemist hoopis mehega, kes on täielikult võimetu tundma, kes on pidevates piinades, kes kannatab nii füüsilise kui vaimse väljakannatamatu valu käes just seetõttu, et ta ei ole suuteline ühekski emotsiooniks. Ta võib karjuda nii kõvasti kui jaksab, kuid see on kõigest inimlikkuse deemonlik moonutus. (Märkus näitleja kohta: Schotté’i ei suudaks ma ilmselt vaadata enam üheski teises rollis, niivõrd täielikult kehastus mees De Winteriks, et lausa valus oli teda vaadata; valus oli temale kaasa elada, teades, mis ootab ees tema peas, tema ümber – meie peas). Inimlikkuse üheks apektiks ehk võiks olla teistele kaasa tundmine, kaasa elamise võime. “L’humanite” peategelane, võiks öelda, isegi enam ei ela, veel vähem kaasa, ta liigub ringi maailmas, mis surub, mis rõhub, mis lämmatab, milles ei ole võimalik hingata, millest ei ole pääsu. Ta elab iseendas, oma pilgus, mis on täis tühjust. Ja meie peame maailma vaatama tema pilguga. Selles mõttes paneb “L’humanité” proovile vaataja kaasaelamisvõime, vaataja inimlikkuse, paneb vaataja mõtlema: kas ma üldse elan?\nSelles vägivallas, julmuses (pehmemalt: proovilepanek) vaataja vastu läheb “L’humanité” lõpuni, sest siin ei ole ühtegi päästvat pilu, mille vahelt läbi lipsata õnnelikumasse maailma. De Winteri “sõbrad”, paarike Joseph ja Domino, elavad samasugust valulikku suhet: seks on mehhaaniline masina käimatõmbamine ning suhtlemine on kõigest tühjuse täitmine üksikute mõttetute sõnadega (“Je t’aime” kõlab siin kontekstis kui solvang inimlikkusele … …). Paar on De Winteri ihaobjekt, õigupoolest, suhe, puudutus, väiksemgi riive naise käe poolt on De Winteri ihalusobjekt: võib-olla suudab see panna mehe uuesti tundma, uuesti elama, uuesti suunama pilku mõnele inimesele, kes ei muutuks sellest pilgust koheselt ohvriks, kes ei oleks surnud? Kas sina oled surnud? Või on sinus veel veidi inimlikkust?


AAA reitinguga euroala riikide seas on Prantsusmaa seis Austria, Soome, Saksamaa, Luksemburgi ja Hollandiga võrreldes kõige kehvem. Intressimäärade vahe Saksamaaga kasvas viimastel nädalatel juba enam kui kahekordseks.\nAastaks 2012 kasvab Prantsusmaa võlakoorem valitsuse prognoosi järgi 86,9%-le SKPst ning tasakaalus eelarvet pole Prantsusmaal nähtud 1974. aastast saadik. Prantsusmaa on euroala AAA reitinguga riikidest ainus jooksevkonto defitsiidiga riik ning avaliku sektori kulutustelt (tänavu 55,3% SKPst) jääb Prantsusmaa OECD riikide seas alla vaid Taanile.\nHollandi ING panga strateegi Alessandro Giansanti sõnul suhtutakse Prantsusmaasse liiga leebelt – tegemist on ikkagi euroala olulise suurriigiga. Fundamentaalnäitajatelt peaks Prantsusmaa reiting olema pigem samal tasemel selliste riikidega nagu Belgia, millel on AA+ reiting.\nKui aga Prantsusmaa oma tippreitingust ilma jääb, seab see ohtu euroala võlakriisi taltsutamise, kuna kriisihaldusmehhanismi EFSF nurgakiviks on tippreitinguga euroala riigid.\nPraegu on kõik suuremad reitinguagentuurid Prantsusmaa reitingu tasemel AAA kinnitanud, kuid agentuur S&P hoiatas läinud kuul, et selle säilitamiseks tuleb riigil oma eelarve järgmise viie aastaga tasakaalu viia. Kui valitsus ei vii läbi täiendavaid reforme, on reiting ohus.\nPrantsusmaa ei taha mingil juhul AAA reitingust ilma jääda ning on eesmärgiks seadnud kärpida eelarvedefitsiiti, mis tänavu küünib 5,7%-le SKPst, tuleval aastal 4,6%-le ning aastaks 2013 3%-le SKPst. Samuti tahab president Nicolas Sarkozy eelarvetasakaalu reegli Saksamaa eeskujul konstitutsiooni kirjutada, mille Prantsuse sotsid võivad siiski maha hääletada. Sotsid on võimule tulles lubanud lahti harutada ka praeguse valitsuse läbi surutud pensionireformi, millel reitinguagentuuride sõnul oli oluline osa Prantsusmaa tippreitingu kindlustamisel.\nRiigi rahanduse seisust tõotab saada keskne teema tuleval aastal Prantsusmaal toimuvatel presidendivalimistel.\n5. jaanuar 2012 kell 10:08\nPrantsusmaa laenukulud kasvasid\nPrantsusmaa müüs täna 7,96 miljardi euro väärtuses võlakirju eelmise aasta viimase oksjoniga võrreldes veidi kõrgema hinnaga, kuna turud ootavad reitinguagentuuride otsust Prantsusmaa tippreitingu võimaliku langetamise kohta.\n6. detsember 2011 kell 8:06\nPrantsusmaal tuleb reitingu hoidmiseks pingutada teistest enam\nPrantsusmaal tuleb teistest euroala riikidest rohkem pingutada, et mitte tipptasemel AAA reitingust ilma jääda, kommenteeris välisminister Alain Juppe reitinguagentuuri S&P hoiatust, et kõigi euroala riikide reitingud võivad alaneda, kui võlakriisile ei leita veenvat lahendust.\n7. november 2011 kell 13:58\nPrantsusmaa kinnitas uue säästukava\nPrantsusmaa avalikustas täna enam kui 18 miljardi euro väärtuses meetmeid eelarve defitsiidi vähendamiseks 2012. ja 2013. aastal, et mitte kaotada riigi AAA tasemel krediidireitingut.\n18. oktoober 2011 kell 7:40\nKriisi oht suureneb\nKui Euroopa päästefondi suurendatakse garantiide pakkumisega, võib Prantsusmaa kaotada tippkrediidireitingu ning nurjumisoht ähvardab terve Euroopa rahanduskriisi praegust päästeplaani, vahendab Bloomberg.


Hoidke polve pohja. Video: Veeohutusfilm: "Peata oma sõbrad" 2021, Aprill\nKorda korda. Keharaskuse kandmine tuleks suunata tervele jalale. Põlvevalu võib põhjustada ka kingad, mis on nende toest läbi jooksnud, märgib Hamilton, nii et veenduge, et haarate uue paari umbes miili tagant. Mõni tasakaalustamisharjutus võib sisaldada järgmist: Ühe jala asend tehke seda avatud või suletud silmadega Töö BAPS-i tahvliga Seisab BOSU palli peal Tasakaalu- ja proprioceptsiooniharjutused peaksid olema väljakutseid pakkuvad, kuid nende teostamisel peaksite alati olema turvaline. Seejärel asetage jalad üksteise kõrvale, et tõsta algasendisse tagasi. Kui mõni venitustest või harjutustest paneb põlve valutama või tekitab palju ebamugavusi, lõpetage nende tegemine kohe.\nPange oma küljele, mis pole vigastatud, ja tõstke vigastatud jalg õhku, nii et see oleks teisest jalast umbes 8—10 tolli 20—25 cm kaugusel. Pingutage seda tehes oma jalalihaseid, et venitus tõepoolest töötada, ja seejärel laske jalg aeglaselt alla.\nTehke 2 komplekti 15 sellest venitusest. Tugevdage põlve, tehes kanna libisemist. Istu põrandal nii, et põlved oleksid kõverdatud ja jalad maas lamedad. Lükake nikastunud põlve kand põhja poole tagasi, hoides samal ajal jalga lamedana, nii et tunnete venitust korralikult. Liigutage see aeglaselt võimalikult põhja lähedale, enne kui libistate selle tagasi algasendisse.\nKorrake seda harjutust 8—12 korda, et aidata oma põlve tugevdada ja venitada. Soovi korral võite ka lamada selili ja teha selle venituse vastu seina.\nHoiatused Muud jaotised Kui teil on kõverdatud põlv, on normaalne, et soovite selle võimalikult kiiret paranemist, et see oleks jälle heas vormis. Põlveliigesed on suurepärane võimalus põlve hoolikalt tugevdada ning teil on palju erinevaid, et saaksite teada saada, millised neist töötavad ja tunnevad end kõige paremini. Enne venituste alustamist veenduge, et teie arst või füsioterapeut ütleks, et see on okei, et te põlve halvemaks ei teeks.\nTõuske püsti ja sirutage nelipealihas, et põlve täielikult painutada. Püsti ühel jalal sirgelt püsti ja hoia tasakaalu hoidmiseks vajadusel tooli või seina küljes. Kõverdatud põlve painutage, haarates samal ajal käega hüppeliigest ja viige kand võimalikult põhjale. Hoidke seda venitust sekundit, enne kui jalg jälle aeglaselt vabastate.\nTehke seda mõlemal jalal, et need välja sirutada, ja korrake venitust korda iga jala jaoks. Kui teie põlve valutab nii palju, et te ei saa sellele mingit raskust panna, on kõige parem hoiduda venituste tegemisest.\nEnne venitamist oodake, kuni saate normaalselt seista või kõndida, nii et te ei kahjusta enam. Enne põlveharjutuste tegemist soojendage oma lihaseid.\nSoojenduseks võite teha minutilise jalutuskäigu või sõita statsionaarse rattaga 5 minutit. Lühike soojendus venitab teie põlve õrnalt, nii et see on valmis tegema intensiivsemaid venitusi.\nPainutage oma põlved umbes kraadise nurga alla. Hoidke seda mini-kükki positsiooni 3 sekundit. Seisage aeglaselt sirgelt ülespoole. Tehke igat harjutust aeglaselt ja hoolikalt ning peatage kindlasti siis, kui teie põlvevalu suureneb. Sirge jalg tõuseb Uuringud näitavad, et puusade tugevus võib otseselt mõjutada põlveasendit.\nSoojendus peab olema ainult minutit pikk. Lõpetage venituste tegemine, kui tunnete põlves valu. Kui mõni venitustest või harjutustest paneb põlve valutama või tekitab palju ebamugavusi, lõpetage nende tegemine kohe.\nVenitused on mõeldud põlve tugevdamiseks ja ei tohiks põhjustada valu, nii et kui jalg tunneb end ebamugavalt, on aeg puhata. Jää oma põlve 15 minutiks, kui see valutab või paisub.\nTäitke pehme kott või rätik jääga ja asetage see põlvele. Päeval tuleks kasutada elastiksidet, nii väheneb koormus sidemetele. Oluline on rahu ja koormuse piiramine, teha tuleks ainult hädapärased käigud.\nHoidke põlv kogu aeg sirge.\nHoidke sirget jalga mõni sekund üles ja laske see siis aeglaselt alla. Korda harjutust 15 korda.\nPuusa tugevdamist saab teostada ka edasijõudnute puusaharjutustega, näiteks ühe jala sillaga või pallisildadega. Neid edasijõudnute harjutusi võib kombineerida meniski rehabiliteerimise tasakaalu- ja proprioceptsiooniharjutuste osana.\nTasakaal ja proprioceptsioon Proprioceptsioon on teie keha võime mõista, kus see Hoidke polve pohja keskkonnas asub. Stress levib luudele, kus tekib pragu luumurdselgitab Seebohar.\nNeid võib juhtuda ükskõik kus, kuid jooksjatel on kõige levinumad alad metatarsaalid suu mis tahes luu ja sääreluu sääreluumõnikord isegi reieluu või isegi vaagen, ütleb Hamilton. Valu ulatub ägedast kuni piisavalt valusani, et teid võistlusest kõrvale jätta.\nLisaks valule võib teil olla kõõluses nähtav turse või sõlm, mis võib survestada väga õrnalt, selgitab Hamilton. Seebohar lisab, et inimesed tunnevad tavaliselt Achilleuse tendiniidi teravat valu esimese asjana hommikul. Vältige seda: põletik on tingitud liiga paljude miilide läbimisest, järskudest mägedest üles ronimisest või jõuetusest ja liikuvustreeningutest.\nSee tähendab, et ennetamise targem tee lisab järk-järgult nii läbisõitu kui ka künkaid, nii et teie keha ei tunneks end ülekoormatud, ütles Seebohar.


Läti sai pihta kosmilise shrapnelliga\nTuleme kaugest Peruust tagasi lähedasse Lätti:\nSelle aasta 4. veebruari õhtul (aga meie foorumist see vist läbi ei jooksnud) langes Lätis Valka rajoonis taevast objekt, mis purustas tiigijää (venekeelne ja ingliskeelne info - need pole teineteise tõlked, sisu mõneti erinev). Kohapeal täheldati radioaktiivsuse tõusu, aga ka eelnenud UFO-aktiivsust. On aga selgunud, et "Karku juhtum" polnud kaugeltki üksintsident - paari päeva jooksul 2.-4. veebruarini tabas Lätit tõeline kosmiline pommitus (venekeelne info). Viites toodud langemiskohtade kaardi järgi võisid mõned "asjad" ka Valga kanti maha sopsata. Auu, valklased?\nPeruus kukkus nädalavahetusel taevast objekt, mis jättis endast maha kümnemeetrise läbimõõduga haisva kraatri ... Kraater on täitunud keeva vedelikuga, mis sisaldas erinevaid kemikaale, sealhulgas väävlit*. Viga keegi ei saanud, küll aga tekitas inimestel iiveldust ja peavalu hais, mida kraatrist eritus.\nArseenimürgitus. Nagu meisterdetektiiv Kalle Blomkvist juba ammu kahtlustas. Case closed?\nMammutid musta mati all\nKaks täpsustust on vajalikud:\n1. Jutuks olev "asi" ei kukkunud just väga hiljuti. Aga ka mitte väga ammu, kui Maakera ja isegi inimajaloost rääkida: 12 900 aastat tagasi.\n2. Kukkudes ei jõudnud esialgne "asi" ühes tükis maapinnani välja vaid lagunes ja plahvatas õhus.\nLühidal: rühm USA, Hollandi ja Ungari teadlasi on välja tulnud teooriaga, et karvaste mammutite jt ürgloomade väljasuremise ning ka muistse inimasustuse kadumise Põhja-Ameerikas põhjustas komeedi (või muu väikese tihedusega kosmilise objekti) plahvatus Maa atmosfääris - kolosaalne "Tunguska", kus plahvatusvõimsus ületas päris-Tunguska oma miljon korda. Tulemuseks tuumatalv koos kõigi selle tagajärgedega.\nTõestused? Laia geograafilise levikuga tume kiht ("must matt") maapinnas, mille koostises ja all on rikkalikult mitmesuguseid süsinikstruktuure: süsi, tahm, süsiniksfeerulid, amorfne süsinik, nanoteemandid (mis tekkivad vaid võimsate plahvatuste korral), fullereenid (mis maistes tingimustes ei tekki) jms.\nPilk aja ja ruumis lähmale: ühe suuremat sorti boliidi langemist jälgiti Soomes Oulu kandis eelmise reede, 28.09.07 õhtul (link).\nPeruus kukkus nädalavahetusel taevast objekt, mis jättis endast maha kümnemeetrise läbimõõduga haisva kraatri ...\nLisame järelhüüdena Peruu "haisupommile" lingi ühele suht detailsele teaduslikule ülevaatele.\nJa veidike arvutamist: USA kollektsionäär müüb tema kätte jõudnud tükikesi hinnaga 50 USD/g, teisalt on hinnatud, et kraatri põhjas võib hääd kraami olla õige mitu tonni (otsi linki 09.10.2007 arhiivist) - mis see siis kokku teeb?\nlõpulause on huvitav\nMuudetud: 24-12-07 kell 22:01:19 Flash\nKunagi oli meil sellest juttu siin, midagi on ka Wikipedias.\nPanen selle exu toodud uudise inimeste poolt esile kutsutud vihmadest ka siia teemasse, sest eks ole ka vihm üks asi, mis meile taevast alla sajab:\nTaevast alla sadanud surnud lindudest kirjutab Aerling Lindude teemas.\nTehke mulle lollile selgeks, kuidas on võimalik üles "leida" mingi rauasulamist kolakas, nagu teema esimeses postituses näiteks kirjas on? Kui nüüd arvutada natuke matemaatiliselt, siis 0,5 kg kaaluv "ese", kuskilt taevast alla lennates peaks sellise hooga "maanduma" ........\nNiisama vabalangeval esemel on teatud lõppkiirus, millest edasi objekt enam kiirust juurde ei kogu...\nAntud juhul oli võib olla tegemist esemega, mis alustas oma trajektoori Maalt(või vähemasti selle orbiidilt). Seega väga tohutut kiirust(nagu näiteks maaväline meteoor) see tõenäoliselt ei omanud. Muidugi oleneb kõik ka sellest, millega see ese "maandudes" kohtub...\nKui ikka kümme meetrit sügava vedela mudaga, siis oleks tõesti selle leidmisega halvad lood...\nKellel huvi, siis siin on lõppkiirusest pikemalt seletatud ja olemas ka valem, millega ligikaudne kiirus välja arvutada: http://en.wikipedia.org/wiki/Terminal_velocity\n(selle postituse viimane muutmine: 05-01-2011 15:15 Nielander.)\n(05-01-2011 15:07 )Nielander Kirjutas: Niisama vabalangeval esemel on teatud lõppkiirus, millest edasi objekt enam kiirust juurde ei kogu...\nVõta 0,5kg "ese" ja viska näiteks neljanda korruse aknast välja murule.. Muidugi oleneb ka "eseme" mõõtudest, aga mul konkreetne näide endal olemas. Kunagi sai aknast (neljas korrus) 5 kg-e hantel alla visatud murule. Kaevasin pärast 1,5 meetrit, et kätte saada.\n(05-01-2011 15:34 )päikeseinsener Kirjutas: Võta 0,5kg "ese" ja viska näiteks neljanda korruse aknast välja murule.. Muidugi oleneb ka "eseme" mõõtudest, aga mul konkreetne näide endal olemas. Kunagi sai aknast (neljas korrus) 5 kg-e hantel alla visatud murule. Kaevasin pärast 1,5 meetrit, et kätte saada.\nAga see kõnealune rauatükike ju ei kukkunud muru peale, vaid kellegi majja - lõhkudes akna ja arvutilaua...\nMa arvan, et õhuke laiajupike murul muudaks juba seda hantli-juhtumit märgatavalt...\nSiin peab mingi eksitus olema mõõtühikus vms. Kui muidugi mulla asemel turvas, siis ehk küll. Aga isegi tavaline ja hästi kobe maapind ei võimalda sellist raskust nii sügavale maapinda tungida.\nSry, keeldun uskumast, kuna ka ise olen noorena ka ehitustel kolanud ja "nalja" teinud esemeid alla loopides.\n(05-01-2011 15:59 )Jõhvikas Kirjutas:\nEi sunni kedagi uskuma, aga see on tõsi mis kirjutasin. Ise viskasin- ja ka kaevasin pärast seda hantlit. Igal inimesel on õigus oma arvamusele ja minu arvamus on, et maailmas on väga palju "lavastatud" asju. Küll raha pärast, küll kuulsuse jne.\nNo ei usu mina lihtsalt, et taevast mingi rauasulami tükk alla kukkub, mille koostis on tundmatu aine..\nMaale on langenud ka Kuult ja Marsilt pärit meteoriite.\nMeteoriitidest on leitud Maal tundmatuid mineraale - šreibersiiti ja olhamiiti.\nKuskil on meil ka teema meteoriitidest.\n(05-01-2011 18:53 )päikeseinsener Kirjutas: No ei usu mina lihtsalt, et taevast mingi rauasulami tükk alla kukkub, mille koostis on tundmatu aine..\nVaevalt, et selle koostis tundmatu aine oli...\nTundmatu võis olla selle rauasulami erinevate komponentide(keemiliste elementide) vahekord.\nTundmatu aine avastamine tähendaks juba Mendelejevi tabeli täiendust...\nAine ja element võivad olla sama asi, aga ei pruugi. Sulam on ka aine.\nRaud võis olla siis kokkusegatud mingi elemendiga või mitme elemendiga, millega inimene ei ole seda veel kokku sulanud ning ongi tundmatu rauasulam.\nEi tahtnud sellise küsimuse pärast mingit uut teemat teha ja küsin siin ja paluks vastust. Niisis praegu on meil palju lund ja katused on suure lumekoormuse all ja kuulsin, et tuleb sula niiet läheb veel raskemaks ja tuleb kndlasti lumi maha ajada katustelt. Küsimus on selline, et kas ämbri täis lund on sama raske siis kui see ämbri täis lund on sulanud veeks seal ämbris? Niiet meedias on nagu sellin jutt, et sula lumi on raskem, kahjuks mina sellest aru ei saa, kui ei tule lisa taevast siis olgu või sula koormus ei lähe suuremaks katustel vahet pole kas on sula või mitte? Palun aitake\n(06-01-2011 18:58 )coolymarxy Kirjutas: Ei tahtnud sellise küsimuse pärast mingit uut teemat teha ja küsin siin ja paluks vastust. Niisis praegu on meil palju lund ja katused on suure lumekoormuse all ja kuulsin, et tuleb sula niiet läheb veel raskemaks ja tuleb kndlasti lumi maha ajada katustelt. Küsimus on selline, et kas ämbri täis lund on sama raske siis kui see ämbri täis lund on sulanud veeks seal ämbris? Niiet meedias on nagu sellin jutt, et sula lumi on raskem, kahjuks mina sellest aru ei saa, kui ei tule lisa taevast siis olgu või sula koormus ei lähe suuremaks katustel vahet pole kas on sula või mitte? Palun aitake\nLoogiliselt võttes ta raskem ei saa muidugi olla...ja olen isegi viimasel ajal sellise asja peale mõelnud. Võimalik, et sulaga on õhus suurem õhuniiskus ning see "imbub" lumesse, tehes selle natukene raskemaks...\nAga kahtlen, et see muut vaatamata sellelegi väga suur oleks.\nMuidugi kui sulaga vihma hakkab sadama, siis on halvad lood...\nAnum on ääretasa täis vett,milles ujuvad jäätükid,mille tipud on kõrgemal kui anuma serv.Kas anum hakkab üle ajama,kui jää ära sulab?\nEi hakka,sest jää on väiksema tihedusega kui vesi ja täidab sulades täpselt välja surutud vee ruumala!\nMassi kohta kahjuks mul täpsed andmed puuduvad.\nSiin lumest ja selle raskuse muutumisest lähemalt...\nIse pakun, et sulailmaga hakkab muidu niivõrd-kuivõrd ühtlaselt jaotunud lumi katuselt rohkem alaossa vajuma. Suure raskuse ühte kohta kuhjumine saabki katusele seejärel saatuslikuks.\nMinu füüsika õpetaja küsis kunagi,et kumb on raskem,kas kilo rauda v kilo vatti?\nV:lase varba peale kukkuda....!\nSuurbritannias sadas taevast veidraid geeljaid kuulikesi:


Whistleblow teenus - Atea\nAtea püüdleb läbipaistva ettevõtluskliima ja kõrge ärieetika poole. Me hindame kõigi turvalisust, kes meiega kokku puutuvad. Teil on oluline osa meie edukusest. Sellepärast oleme Atea Grupis võtnud kasutusele Whistleblow teenuse.\nWhistleblowing võimaldab teatada üleastumiste kahtlusest; kõigest, mis ei ole kooskõlas meie ettevõtte väärtuste ja tegevuspõhimõtetega. Whistleblowing teenus on riske vähendav hoiatussüsteem. See on oluline vahend, mis aitab kaasa kõrgele ärieetikale ning säilitab klientide ja üldsuse usalduse meie vastu.\nEsmajoones julgustame teid võtma ühendust organisatsiooni juhiga. Kui tunnete, et ei saa teil oleva teabe osas avatud olla, pakume võimalust teatada probleemist anonüümselt.\nLoe Whistleblowing teenusest lähemalt SIIT.


Rooja ja anaalkaape võtmine | Quattromed HTI\nENGESTfiРУС Rooja ja anaalkaape võtmine Print\nRooja võtmine peitvere, ussnugiliste munade, Giardia lamblia, Rota-, Adeno-, Astro-, Noroviiruse, Helicobacter pylori antigeeni, C.difficile toksiini uuringuks\nAnalüüsiks võtta 1 – 2 grammi rooja spetsiaalsesse lusikaga proovinõusse.\nUuringuks ei sobi anaalkaabe ega tampooniga transportsöötmes saadetud materjal!\nProovimaterjal võtta rooja erinevatest osadest.\nNegatiivse tulemuse korral on soovitav teha kordusanalüüs: ussnugiliste munadele ja peitverele kolmel erineval päeval ning Giardia lamblia’le kümne päeva jooksul.\nRoe ei tohi kontamineeruda uriiniga ega WC loputusveega.\nAnaalkaape võtmine Enterobius vermicularis uuringuks\nUuringuks võtta materjal hommikul, füsioloogilises lahuses või glütseroolis niisutatud tampooniga perianaalsetelt voltidelt.\nTampoon asetada steriilsesse lisandita katsutisse.\nUuringuks ei sobi roe ega tampooniga transportsöötmes saadetud materjal.\nRooja võtmine mikrobioloogiliseks külviks\nHaiguse aktiivses perioodis võtta 1 – 2 grammi rooja spetsiaalsesse lusikaga proovinõusse, eelistades rooja limaseid ja veriseid kohti.\nVõimalik on võtta roe steriilse tampooniga transportsöötmesse.\nRoe ei tohi kontamineeruda uriiniga ja WC loputusveega.\nRektaalkaapest uuringud on soovitavad ainult profülaktilisel eesmärgil. Rektaalkaape võtmisel eelnevalt niisutada tampoon transportsöötmes, seejärel viia roteerivate liigutustega tampoon 3 – 5 cm sügavusele pärakusse ja hõõruda vastu limaskesta. Võetud materjal asetada transportsöötmesse.


Politsei manitseb liiklejaid Tallinna-Tartu maanteel ettevaatlikkusele - Eesti - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nPolitsei manitseb liiklejaid Tallinna-Tartu maanteel ettevaatlikkusele\nTeetööd Jõgevamaal Tallinna-Tartu maanteel on kaasa toonud teateid kiiruspiirangute eiramistest ja kergematest avariidest, mistõttu kutsub politsei liiklejaid olema ettevaatlik.\nTeelõigul ehitatakse parasjagu kaherealisest teest möödasõiduvõimalusega kolmerealist teed, mistõttu on vana sõidutee suures osas külgedelt üles kaevatud. Seega tuleb täna veel autojuhtidel ohutuma ja mugavama liikluse nimel ajutiselt hakkama saada keskmisest kitsamates oludes. Liiklejaid juhendavad selles piirkonnas ajutised liiklusmärgid, edastas Lõuna prefektuur.\n«Politsei käib vastavalt võimalustele piirkonnas liiklust rahustamas, kuid kiiruspiirangute eiramine on seal jätkuvalt suureks probleemiks. Samuti on juhtunud mitmeid avariisid, kus lubatust suuremal kiirusel liikuvad autojuhid üksteisel küljepeegleid maha rihivad,» kirjeldas Jõgeva politseijaoskonna politseimajor Üllar Sõmera.\n«Turvalisema liikluskeskkonna saamine ei seisne ainult enamate sõiduridadega tees või liikluskorraldusvahendites. Turvalisem liiklus on meist igaühe teha, kui oleme ettevaatlikud, teistega arvestavad ning järgime liikluses kokku lepitud reegleid,» rõhutas Sõmera.


Ruhnu laevakonkurss läks vett vedama\n“Kaks põhjust: pakkuja ei oleks suutnud tagada vajalikku meeskonda ja liinile pakutud aluse meresõiduohutuses ei saa kindel olla,” ütles reede õhtul Oma Saarele Saare maavalitsuse arengu- ja planeeringuosakonna juhataja Mika Männik.\nMännik ütles seda vahetult pärast seda, kui oli veeteede ametist saanud vastuse palvele hinnata ainsa pakkuja laeva merekõlblikkust. Oma Saare andmeil oli tegemist OÜ-ga Sailing Point ja alusega Lohi, mis ei kuulu veel firmale.\nOma Saare andmeil müüb laeva Lohi Rootsi ettevõte Djurgårdsvarvet ja hinnalipikule on kirjutatud 1,5 miljonit Rootsi krooni (2,4 mln Eesti krooni). Firma Sailing Point juhatuse liige Jaan Kõrsmaa väitis eelmisel nädalal Oma Saarele, et aluse ostmise vastu on huvi tundnud ka ruhnlased, kuid nimeliselt ei soovinud ta kedagi välja tuua.\nAlumiiniumist laev on ehitatud 1984. aastal Soome sõjaväe dessantlaevaks, kuid hiljem ümber ehitatud tsiviilvajaduste järgi. Soomes Turus asuv Lohi võtab peale kuni 42 reisijat ja 7,5 tonni kaupa. Jaan Kõrsmaa sõnul ei ole ta aluse ostmiseks veel käsi löönud, sest otsib enne võimalusi laev Eestis teenima panna.\nSügisel pakkus Kõrsmaa Lohit Prangli saare ja mandri vahelisele liinile, kuid laev ei sobinud Viimsi vallavalitsusele. Ka Saare maavalitsus kahtles aluses algusest peale, näiteks oli laeva fotodest ja joonistest näha, et reisijate jaoks on salongis 28 istekohta, ülejäänud peaksid aga kasutama ahtritekil olevaid pinke. Hankes nõuti vähemalt 30 reisijakohta. Üheks probleemiks oli ka laeva kiirus, kuna hankes nõuti vähemalt 18-sõlmelist kiirust, ent laeva dokumentides oli kiiruseks märgitud maksimaalselt 15 sõlme.\nMaavalitsus tahab 2010. aastal tellida Roomassaare–Ruhnu ja Pärnu–Ruhnu liinil kokku vähemalt 80 reisi. Riikliku toetuse maht riigihanke teostamiseks on 1,2 miljonit krooni. Seda summat on Oma Saarega vesteldes liialt väikeseks nimetanud kaks reederit, kelle sõnul ei tasu sõidud sellise raha eest ära ja seetõttu jätsid nad ka pakkumise tegemata.\nMaavalitsus teatas eile, et jätkab lähipäevil väljakuulutamiseta läbirääkimistega hankemenetlusega riigihankega, et leida 1. maiks 2010 vedaja Roomassaare-Ruhnu-Pärnu laevaliinile.\nLisatud: 23.03.2010 / 03:03\nParem ehitage ise elektrilaev:\nLisatud: 23.03.2010 / 06:11\nLisan siinkohal veelkord lingi infole laeva kohta, millest jutt:\nLisatud: 23.03.2010 / 07:10\nKas see katamaraan tüüpi “tibi laevuke”mis mere olusi köikse paremini tundvate ruhnlaste poolt ühehäälselt koos lakkamatute kiiduavaldustega vastu vöeti,ei tulegi.Või kulus neil kah eelarves laeva raha ja oma finantseering erakorralise talvega võitlemiseks täitsa nulli.(lumelabidad ja laguneva lumekoristus tehnika plus palgad)\nLisatud: 23.03.2010 / 07:53\nNORMAALNE! Ega rumalatelt oravatelt polnudki midagi muud loota. Millise positiivse teoga on viimasel ajal maakonnas ja linnas hakkama saadud? Mitte millegagi!!!\nKipub jälle minevat sinnapoole, et regulaarset laevaühendust Ruhnuga ei tule ka see aasta.\nTäiesti uskumatu, maavalitsuse eksistentsil kaob üldse mõte kui niisugune, ei tule sealt välja küll midagi.


Kasuta ka väljaspool Euroopa Liitu mobiilset internetti mugavalt ja muretult. Nüüd saad paljudes riikides kasutada 100MB internetimahtu kalendripäevas alates hinnaga 7,50 €. Päevapakett aktiveerub automaatselt, kui alustad mobiilse interneti kasutamist ning kehtib 00.00-ni Eesti ajatsooni järgi.\nRiigid, kus maksab Päevapakett vaid 7,50 €\nRiigid, kus maksab Päevapakett vaid 9 €\nKui mobiilset internetti kulub rohkem, vali Nädalapakett, millega saad paljudes riikides kasutada 0,5 kuni 1 GB internetimahtu 7 kalendripäeva jooksul hinnaga alates 25 € eurot. Nädalapaketi tellimiseks sihtriigis viibides saada SMS märksõnaga NADAL koos kolmekohalise välisriigi koodiga numbrile 9560. Nädalapaketi saad ka enne reisi 7 päeva ette tellida. Nädalapaketi aktiveerib mobiilse interneti kasutama hakkamine välismaises võrgus.\npäevapaketiga kaetud riikides vaikimisi kehtiva päevapaketi kasutamine;\nkasutatud interneti maht nendes Euroopa Liidu välistes riikides, kus päevapakett ei kehti.\nKuulimiidi sisse ei arvestata juurde tellitud päevast lisamahtu, nädalapaketti ja kuutasulise interneti kasutatud mahtu.


Taimaa on muutumas üha trendikamaks puhkusesihiks\nTänu Kymppi-Matkate odavatele, ca 4400kroonistele viimase hetke pakkumustele kujunes veebruari enimmüüdud sihtpunktiks Kanaari saartest Gran Canaria ja Tenerife. Teisi saari küsitakse oluliselt vähem.\nKymppi-Matkate pakette ostsid asutused oma töötajatele preemiareisiks.\nCa 8000kroonistest Kanaari-reisidest osteti laekunud andmete põhjal kõige rohkem Fritidsresori pakette.\nSama suurt huvi äratas hinnaklassilt odavam viisavaba reis Rootsi. Suusakuurortidest eelistati Aret, kuhu sõideti põhiliselt paariti või kahe pere kaupa, mis muutis paketi odavamaks.\nNorra ja Itaalia suusakuurordid olid suhteliselt väheaktuaalsed. Huvituti Slovakkiast, ent bussireisid nõudlikku suusatajat ei rahulda.\nTaimaa huviliste hulk üha kasvab, seda nii üksikute sihtpunktide kui maa terviku suhtes. Küsijaid on märgatavalt rohkem kui neid, kes vähemalt 10 000kroonise paketi ostavad.\nVeebruari Taisse sõitjate arvu suurendas kindlasti Aurinkomatkate soodushind, kuid oli ka reisijaid, kes eelistasid kataloogides pakutavatest hindadest ca 60% kallimaid, kuid mugavaid Tai Airwaysi individuaalpakette.\nUSA ja Singapuri paketid valmivad nn rätsepatööna, kuna turistide nõudmised on väga erinevad. Põhilisteks sihtpunktideks on USAs olnud New York, San Francisco ja Florida. Viimasesse on ostetud ka Aurinkomatkate pakette.\nKa Kreeka puhul on tegemist eelkõige lennupiletite ja hotellide broneerimisega. Araabia Ühendemiraatides huvitutakse Wris Toursi Dubai paketist.\nVäikestes büroodes valitseb praegu vaikus. Valmistatakse ette suveprogrammi. Nii mõnelegi bussireisile on inimesed juba kohti broneerinud.


Info ja uudised sotsiaalvaldkonnas - Põhja-Sakala vald\nHaigushüvitis teisest päevast\n1. jaanuarist hakatakse haigushüvitist maksma alates teisest haiguspäevast. Tööohutuse- ja töötervishoiu seaduse kohaselt maksab tööandja haigushüvitist töötaja 2.–5. haiguspäeva eest senise 4.–8. päeva asemel ning ravikindlustuse seaduse järgi hakkab haigekassa maksma haigushüvitist kõigile töötavatele kindlustatutele haiguse 6. päevast senise 9. päeva asemel. Töötaja omaosalus väheneb 3 päevalt 1 päevale ning tööandja osalus väheneb 5 päevalt 4 päevale. Muudatus kehtib 1. jaanuarist 30. aprillini. LISAINFO\nTööandjad saavad uuest aastast toetust töötajate digioskuste arendamiseks. LISAINFO\n1. aprillist tõuseb pension, mis kasvatab keskmiselt vanaduspensionäri sissetulekut enam kui 20 euro võrra. Pensioni baasosa tõstetakse 16 euro võrra ning lisaks tõstetakse täiendavat pensionilisa lapse kasvatamise eest poole aastahinde võrra, mis lisab pensionile veel 3,55 eurot iga lapse kohta ühele vanemale. Ühtlasi tõuseb rahvapension 30 euro võrra 251,61 euroni, mis aitab tagada elatusmiinimumi kõige väiksema pensioni saajatele. LISAINFO\nUuest aastast muutub esimese samba pensioni arvutamise valem. Kogunema hakkab neljas, nn ühendosak. Pensioni suuruse arvutamisel liidetakse alates 2021. aasta algusest kokku neli osa: baasosa, staažiosa, kindlustusosak ja ühendosak. 2020. aasta lõpuga lõpeb kindlustusosaku kogumine.\nUuest aastast saab ka kolme aasta asemel viis aastat varem pensionile minna. Varem pensionile minek sõltub staažist. Samuti saab minna pensionile igal ajal pärast pensioniea saabumist. Pensioni saamist võib katkestada ja alustada uuesti, ning valida, kas lasta välja maksta pensioni täismahus või võtta pool. Seda nimetatakse paindlikuks pensioniks. LISAINFO: personaalne pensioniplaan ja I pensionisamba reform.\n1. oktoobrist jõustuvad riikliku immuniseerimiskava muudatused, millega võimaldatakse Haigekassa toel tasuta gripivastast vaktsineerimist kõigile 65-aastastele ja vanematele inimestele. Lisaks laiendatakse vaktsineerimise õigusega õdede ringi. Edaspidi saavad vaktsineerida kõik iseseisva õendusabi pakkujad. Alates 2019. aastast tasub Haigekassa üldhooldekodude ja erihooldekodude elanike gripivastase vaktsineerimise eest. Aastatel 2019 ja 2020 on immuniseerimiskava alusel hooldekodude vaktsineerimiseks vajalikud gripivaktsiini doosid hankinud riik. Ülejäänud elanikkonna vaktsineerimiseks vajalikud vaktsiinikogused jõudsid Eestisse apteegivõrgu kaudu. LISAINFO.\nTulevast aastast hakkab Haigekassa toetama mitmeid uusi teenuseid ja ravimeid, nagu vähi sõeluuringuid ravikindlustamata inimestele, käivitatakse vastsündinute galaktoseemia sõeluuring, lisanduvad uued haiglaravimid harvikhaiguste ja kasvajate raviks ning laiendatakse hooldekodudes õendusabi pakkumise võimalusi. LISAINFO\n1. jaanuarist täieneb haigekassa poolt rahastatavate ravimite nimekiri nii haigla- kui retseptiravimitega. Olulise täienduse saab C-hepatiidi ravi ning lisandub ka kasvajate ja harvaesinevate haiguste ravimeid, nt uued haiglaravimid leukeemia ja lümfoomi raviks, kahe harvaesineva haiguse raviks, neuroendokriin- ja rinnakasvaja raviks. Samuti tekib uusi ravialternatiive muude haiguste ravis. LISAINFO\n1. jaanuarist hakkab kehtima täiendatud meditsiiniseadmete loetelu, kuhu lisandub 102 uut haigekassa poolt rahastatavat seadet, mida patsiendid saavad kodus iseseisvalt või oma lähedaste abiga kasutada. 80% ehk ligi 900 000 eurot järgmise aasta meditsiiniseadmete eelarve lisakulust moodustavad diabeedihaigetele mõeldud seadmed. Seadmete valik laieneb veel erinevate stoomide ja fistuliga, uneapnoega, diafragma stimulaatoriga, lümfitursete või venoosse puudulikkuse ning haavade või haavanditega patsientidele. LISAINFO\nEsmatasandi tugevdamiseks lisatakse uus rahastamise võimalus tervisekeskustele, et täiendada tervisekeskuse meeskonda õe või tervishoiu tugispetsialistiga (nt vaimse tervise õde, kliiniline psühholoog, kolmas õde). Patsiendi jaoks tähendab see rohkem teenuseid esmatasandil. LISAINFO\nTervishoiuteenuste loetellu lisatakse tõenduspõhised ja kulutõhusad uued raviteenused – kaugteraapiad nagu kaugfüsioteraapia ja kaugtegevusteraapia, mis on patsientidele kättesaadavuse tagamiseks olulised eriti maapiirkondades. Lisanduvad uued kardioloogilised teenused, nukleaarmeditsiinilised teenused, palliatiivne hapnikravi ning diagnostikavõimalused (endoskoopilised uuringud, nukleaarmeditsiinilised uuringud), laiendatakse olemasolevate teenuste tingimusi (ekstrakraniaalne täppiskiiritusravi, polüsomnograafia jm).\nKäivitub uus teenus arstide erialadevaheliseks e-konsulteerimiseks. Teenuse eesmärk on käivitada ja võimestada tervishoiuteenuste osutajate vahelist ning erialadevahelist nõu küsimist, et parandada ravi järjepidevust ja teenuste kättesaadavust patsientide jaoks. LISAINFO: ravikindlustamata inimeste sõeluuringud ja tervishoiteenuste loetellu lisanduvad.\nHooldus-, eestkoste- ja lapsendajaperedele pakutakse alates 2021. aastast peretoe teenust. See tähendab, et pere saab endale kindla inimese, kes suhtleb nendega regulaarselt, jälgib pere toimetulekut lapse kasvatamisel, vajadusel nõustab ja toetab probleemide ennetamisel või lahendamisel. Teenust osutavad sotsiaalkindlustusameti lepingupartnerid üle Eesti. Teenuse võimalust pakutakse igale uuele asendushoolduse perele ning vajaduspõhiselt ka neile, kes juba mõnda aega on last kasvatanud ning on tekkinud vajadus tõhusama toe järele. Peretoe teenus annab asendushooldust pakkuvatele peredele senisest suurema kindlustunde, et pered ei jää oma muredega üksi ning probleeme on võimalik avastada ja lahendada võimalikult vara. LISAINFO\nAlates 2021. aastast saavad raske ja sügava puudega lapsed lapsehoiu-, tugiisiku- ja transporditeenuseid vaid oma kohaliku omavalitsuse kaudu ega pea täiendavalt sotsiaalkindlustusametisse pöörduma. Lapsevanema jaoks muutub tugiteenuste saamine lihtsamaks ja kiiremaks, sest enam ei tule esitada taotlusi mitmele asutusele ja lapsevanem saab teenuste saamiseks pöörduda edaspidi ainult oma kohaliku omavalitsuse poole, kes võimaldab omavahendite ja Euroopa Sotsiaalfondi (ESF) toetusega lastele vajalikud teenused. Kohalikele omavalitsusele loob see võimaluse ise hinnata ja otsustada teenuste vajaduse üle ning saada ülevaade teenustele kuluvatest summadest ja vajalikest teenusmahtudest. Kohalikele omavalitsustele eraldatava toetuse summa aastatel 2021–2022 on 13,6 miljonit eurot. Igale omavalitsusele on määratud konkreetne summa, mis sõltub teenust saavate laste arvust ning toetuse kasutamiseks on sotsiaalkindlustusamet sõlminud lepingud 76 kohaliku omavalitsusega, kus elavad puudega lapsed. LISAINFO\n2021. aasta algusest võimaldatakse sotsiaalse rehabilitatsiooni teenust ravimeeskonna hinnangu alusel. Teenuse saamise eelduseks ei ole puue, töövõime osaline puudumine või püsiva töövõimetuse olemasolu ning inimene ise ei pea teenuse saamiseks enam taotlust esitama. Vajaliku sotsiaalse rehabilitatsiooni teenuse taotlemiseks tuleb pöörduda sotsiaalkindlustusametisse ning tööalase rehabilitatsiooni saamiseks töötukassasse. Edaspidi algab esmasesse psühhoosi haigestunu taastumine juba meditsiinisüsteemis toimuva aktiivravi ajal ja rehabilitatsiooniteenustega saab alustada sujuvalt, kas juba aktiivravi lõppfaasis või kohe pärast seda, pakkudes kompleksselt taastumist toetavaid tegevusi inimesele ja tema lähedastele ning vajaduse korral proaktiivset abi. LISAINFO\nAlates 1. jaanuarist võimaldatakse kaugtõlketeenust lisaks tööealistele ka kuulmispuudega lastele ja vanaduspensioniealistele. Kaugtõlge on eelkõige mõeldud kiirete igapäevaelu asjade ajamiseks, teenust saab maksimaalselt kasutada 30 minutit korraga. Kaugtõlke teenust saab kasutada Skype vahendusel esmaspäevast reedeni kell 9–17 ja laupäeviti kell 10–16. LISAINFO\n1. jaanuarist kuni 30. juunini kestab sotsiaalkindlustusameti pilootprojekt, mille eesmärgiks on võimaldada abivahendeid tööealistele inimestele ilma puude või töövõime languseta. Abivahendite soetamise eelduseks on arsti või mõne muu spetsialisti tuvastatud abivahendi vajadus ning väljastatud abivahendi tõend. Pilootprojektis osalevate ettevõtete kontaktid avaldatakse alates jaanuarist sotsiaalkindlustusameti kodulehel. LISAINFO\n1. märtsist avaneb tööandjatel võimalus esitada töökeskkonna riskianalüüs uue tööinspektsiooni tööelu infosüsteemi (TEIS) töövahendi kaudu, mis lihtsustab tööandjatel töökeskkonna riskide hindamist ja vähendab ettevõtjate ja riigi halduskoormust. Tööandjale kuvatakse süsteemis tema ettevõtte tegevusalale asjakohased ohud ja antakse ka tüüpilised abinõud nende ohtude maandamiseks. Ettevõtja võib iseteeninduse kaudu laadida üles olemasoleva töökeskkonna riskianalüüsi või koostada selle iseteeninduses oleva töövahendi abil. Infosüsteem aitab tõhustada sihitatud töökeskkonna ja töösuhete järelevalvet, parandada andmekvaliteeti, tagada andmete turvalisus ja muuta andmevahetust erinevate asutuste ja tööandjatega kiiremaks. Kontrollige juba täna oma ettevõtte töökeskkonnaga seotud andmeid SIIN.\nSotsiaalkindlustushüvitiste osas jäävad valdavas osas kehtima senised põhimõtted. Näiteks koguvad inimesed Suurbritannias töötades edasi oma pensioniõigusi, kehtima jäävad senised ravikindlustuse põhimõtted. Erandina ei maksa Suurbritannia enam peretoetusi Eestis elavatele lastele ja vastupidi, kui tööleasumine Suurbritanniasse toimub pärast 1. jaanuari 2021. Peredes, kus üks vanematest on asunud tööle enne seda, jätkub peretoetuste piiriülene maksmine senises korras. LISAINFO\n17 olulist pensioniasja, mida peaksid teadma\nUuel aastal on jõustumas mitmed olulised pensionisüsteemi muudatused, mis mõjutavad nii praeguseid kui tulevasi pensionäre. Lisaks teise samba vabatahtlikuks muutmisele lisandub esimesse sambasse uus komponent ning ka pensionile on võimalik uuest aastast minna koguni viis aastat varem. Neist ja teistest olulisematest muudatustest kirjutab sotsiaalministeeriumi pensionipoliitika juht Kristiina Selgis.\nTasuta nõustamine töövõime või puude raskusastme hindamise taotlejatele\nEesti Puuetega Inimeste Koda (EPIKoda) pakub täiendavat nõustamisteenust töövõime või puude raskusastme hindamist taotlevatele isikutele ja nende seaduslikele esindajatele. Nõustamisteenuse eesmärk on tagada täiendav ja sõltumatu tugisüsteem töövõime ja puude raskusastme hindamist puudutavate küsimuste lahendamiseks.\nNõustamisteenust pakub Kristi Rekand, kes omab magistrikraadi nii sotsiaaltöös kui ka õigusteaduses.\nLisainfo leiab EPIKoja koduleheküljelt.\nNõustamisvoldik: eesti keeles vene keeles\n• Perearsti nõuandetelefonilt 1220 saab isikustatud nõu. Alates 2020. aastast on nõu andval perearstil võimalus näha inimese nõusolekul ka tema terviseandmeid – tehtud analüüse, määratud ravimeid ja põetud haigusi ning seeläbi täpsemat nõu anda. LISAINFO\n• Haigekassa hüvitab 19 uut ravimit. Haigekassa hüvitab sellest aastast 14 uut haiglaravimit ja 5 uut soodusravimit. Hüvitatavate ravimite hulka lisandusid mitmed ravimid, mis on mõeldud rinna-, pea-, kaela-, pankrease- ning hematoloogiliste kasvajate (erinevate lümfoomide ja leukeemia) raviks. Samuti täienes loetelu kolme uue kopsukasvaja ravimiga (pembrolizumab+pemetrekseed, atezolisumab, durvalumab), mida vajab hinnanguliselt 120 patsienti aastas. Uute ravimite hüvitamine laiendab patsientide valikuvõimalusi ja muudab ravimid taskukohasemaks sadadele inimestele. LISAINFO\n• Haigekassa rahastab 117 uut meditsiiniseadet. Aasta algusest hakkas kehtima uus meditsiiniseadmete loetelu, kuhu lisandus 117 uut haigekassa rahastatavat seadet. Uue loeteluga laienes uneapnoe, astma, lümfitursete, venoosse puudulikkuse ja haavaravis kasutatavate meditsiiniseadmete valik, samuti on lisandunud loetellu uued stoomitooted, ortoosid ja diabeeditarvikud. LISAINFO\n• Haigekassa rahastab mitmeid uusi teenuseid. Alates 2020. aastast rahastab haigekassa üldhooldekodudes eraldi teenusena ja senisest suuremas mahus õendusteenust. Samuti hakkab haigekassa rahastama hospiits- ehk elulõpuravi. Hospiitsravi hakatakse rahastama haiglavõrgu haiglates, kus on selleks olemas vastav meeskond ja tingimused. Hospiitsteenus on vajalik nendele inimestele, kelle haigusele ei ole enam tervendavat ravi, kuid kelle vaevusi on võimalik leevendada spetsiifilise meditsiinilise sekkumise abil.\n• Inimeste tervise kaitseks minnakse üle proviisorapteekide süsteemile. 1. aprillil jõuab pika üleminekuajaga lõpule apteegireform, mille käigus lahutatakse ravimite jae- ja hulgimüük ning apteegipidamise õigus jääb üksnes proviisoritele. Muudatuste eesmärk on suurendada konkurentsi ravimite hulgimüügiturul, kaotada senisest jae- ja hulgimüügi põimitusest tulenev huvide konflikt, vähendada apteegiteenuse sõltuvust ravimite hulgimüüjate ärihuvidest ning suurendada proviisorite kutsealast vastutust apteegiteenuse kvaliteedi eest. Patsientide jaoks tähendab see paremat valikut taskukohasemate hindadega ravimeid ning jätkusuutlikumat ja kvaliteetsemat apteegiteenust. 2019. aasta lõpu seisuga on üle Eesti 215 proviisorite osalusega apteeki, millest 181 vastavad kõigile apteegireformi nõuetele. Nõuetele vastavate apteekide asukohad leiab Ravimiameti kaardilt.\n• Hooldekodudele hakkas kehtima tegevusloa nõue. 1. jaanuarist kehtib üldhooldekodudele tegevusloa nõue, mille eesmärk on tagada inimestele kvaliteetsem üldhooldusteenus. Tegevusluba omavad hooldekodud peavad tagama, et nii hooldekodu keskkond kui seal töötavate inimeste pädevus vastaksid parimal moel teenuse saajate vajadustele. Tegevuslube väljastab sotsiaalkindlustusamet, kes on 3. jaanuari seisuga väljastanud tegevusloa 150 hooldekodule üle Eesti.\n• Laste heaolu tagamiseks täienesid nõuded turvakodu- ja asendushooldusteenusele. 1. jaanuarist jõustus turvakoduteenuse pakkujatele tegevusloa nõue ja teenust osutavatele inimestele kvalifikatsiooninõuded. Asendushooldusteenuse pakkumisel pere- ja asenduskodus on laste heaolu tagamiseks ühe pere maksimaalne suurus edaspidi kuus last.\n• Uuest aastast tekib lastekaitsetöötajatel kutse omandamise kohustus. Lastekaitsetöötaja peab hiljemalt kahe aasta möödumisel teenistusse asumisest omandama sotsiaaltöötaja kutse spetsialiseerumisega lastekaitsele. Kutse andmisel hinnatakse taotleja erialaseid teadmisi ja kompetentse. Kõik enne 1. jaanuarit ametisse asunud lastekaitsetöötajad peavad kutse omandama hiljemalt 2022. aastaks.\n• Ohvriabi teenuste rahastamine suureneb. Sotsiaalkindlustusameti ohvriabiteenuste kättesaadavuse suurendamisse suunatakse tuleval aastal 100 000 eurot lisaraha. Kokku rahastab riik ohvriabi, vägivallaennetuse ja naiste tugikeskuste teenuseid aastas 2,5 miljoni euroga. Õigus ohvriabile on kõigil inimestel, kes on langenud hooletuse või halva kohtlemise, füüsilise, vaimse või seksuaalse vägivalla ohvriks. Ohvriabi saab iga inimene, kellele on põhjustatud kannatusi või tekitatud kahju, sõltumata sellest, kas kahju tekitaja on tulnud avalikuks ja kas tema vastu on algatatud kriminaalasi. Ohvriabi nõustamine on soovi korral anonüümne. Ohvriabi kontaktid SIIN ja kriisitelefon 116006.\n• 2020. aastal on töötasu alammäär 584 eurot ja minimaalne tunnitasu 3,48 eurot. Töötasu alammäära tõus toob kaasa töötasude ja palga tõusu ning hüvitiste suurenemise. Suurenevad näiteks vanemahüvitis, lapsepuhkuse tasu ja hoolduspuhkuse tasu. Samuti võib töötasu alammäära tõus kaasa tuua kohalike omavalitsuste makstavate toetuste ja hüvitiste tõusu ning mõjutada ka pakutavate teenuste hindu, kui kohalik omavalitsus on need sidunud töötasu alammääraga. LISAINFO\n• Uuest aastast tõusid töötutoetus ja töötuskindlustushüvitis. Töötutoetuse päevamäär on alates 2020. aastast 6,10 eurot (31 päevaga kalendrikuus 189,10 eurot). Töötuskindlustushüvitise minimaalne päevamäär on 9 eurot. Minimaalne töötuskindlustushüvitis 2020. aastal 31 kalendripäeva eest on 279 eurot.\n• Erakorraline pensionitõus 1. aprillist. 1.aprillist tõusevad indekseerimise ja erakorralise pensionitõusu koosmõjul vanaduspensionid 45 euro võrra ning selleks tõstetakse pärast pensionite indekseerimist baasosa erakorraliselt 7 euro võrra. Pensioni baasosa kui solidaarsuskomponendi tõstmine mõjutab 2020. aastal ligi 330 000 inimest, sh kõikide vanaduspensionäride ja toitjakaotuspensionäride pensione. LISAINFO\n• Üksi elava pensionäri toetuse saamise aluseks olev pensioni määr tõuseb 582 eurole. Sellest väiksema pensioni korral makstakse inimesele üks kord aastas toetust, mille suurus on 115 eurot.\n• Isapuhkus pikeneb. Alates 1. juulist pikeneb 10-päevane isapuhkus 30-le päevale ning isa täiendavat hüvitist hakkab sotsiaalkindlustusamet maksma otse lapsevanemale. LISAINFO\n• Vanemahüvitise maksmine muutub paindlikumaks. Alates 1. juulist tekib lapsevanematel võimalus kasutada vanemahüvitist sarnaselt lapsehoolduspuhkusega kas ühes osas või osade kaupa kuni lapse kolmeaastaseks saamiseni. Hüvitist makstakse ka edaspidi siiski 435 päeva eest sünnitushüvitist saanud emale ning 545 päeva eest sellele emale, kes enne lapse sündi ei töötanud ja sünnitushüvitist ei saanud. Hüvitis tuleb ära kasutada enne lapse kolmeaastaseks saamist. LISAINFO\n• Uuest aastast makstakse keskmise puudega lapsele toetust 138 eurot, raske puudega lapsele 161 eurot ja sügava puudega lapsele 241 eurot. Puudega laste toetusteks on selle aasta eelarves ette nähtud 22,3 miljonit eurot ehk enam kui 9 miljoni euro võrra rohkem kui möödunud aastal. Eestis elab ligi 13 000 puudega last. LISAINFO\nАвтор: ANGELA HÄRM


KõNDIMINE VS RASVA PõLETAMINE - TERVIS - , Kas power walking poletab rasva\nKas power walking poletab rasva, Siin on kuidas põletada rohkem rasva teostamisega\nKõndimine, raskuste tõstmine, majapidamistööde tegemine - see kõik on hea. Rattasõidu otsus võib langeda sinna, kus te elate ja milline on teie eelarve. Mõlemal aeroobse treeningu võimalusel on eeliseid ja puudusi.\nMadala intensiivsusega treeningud, näiteks kõndimine, võivad lõpuleviimiseks tugineda rohkem rasvavarudele kui kalavarudele, mis on ajakirja "Edge" andmetel tõhus viis rasvapõletuse vastu võitlemiseks. Madal või mõõdukas treening ei põleta aga rasva nii kiiresti kui kõrge intensiivsusega treeningud.\nJalutajate rasvapõletust ja kalorite põletamist on võimalik kiirendada, võttes ette künkaid ja lisades plyomeetrilisi andmeid, näiteks kükid ja põlvini ulatuvad astmed, kirjutab CNN Health. Individuaalne eelistus on oluline Kõndimine ja jooksmine loovad mõlemad võimalused rasva põletamiseks, nii et osa teie otsusest peaks olema seotud isikliku eelistusega.\nJätka, puudutades kasti vahelduva jalaga. Lähetasend: aseta põlvest 90 kraadi kõverdatud parem jalg taha kastile, tee vasaku jalaga hüppe ning maandu väljaastesse.\nSoorita harjutust 30 sekundit, vaheta jalad ning jätka teise jalaga veel 30 sekundit. Tee kaks kordust.\nTee iga harjutust üks minut ja puhka 30 sekundit harjutuste vahel. See sõltub sellest, milline treening sobib teie elustiiliga paremini. Kuidas keha põleb rasva See aitab mõista, kuidas keha rasva põletab, kui otsustate, kas kõndimine või rattaga sõitmine on teie jaoks harjutus.\nKeha saab energiat sellest, mida sööd kalorite kujul. Kui sööte üle või ei kuluta lisakaloreid ära, salvestatakse need rasvana. Mayo kliiniku andmetel peate 1 naela rasva kaotamiseks põletama kalorit.\nUmbes 1—2 naela nädalas vähendamiseks oleks vaja dieedilt umbes — kalorit päevas vähendada. Harjutus põletab rasva, ehitab lihaseid, alandab kolesterooli, leevendab stressi ja ärevust, laseb meil rahulikult magada. Selles rakenduses sobitame ressursid teie treeninguvajadustega - igal treeningtasemel.


Filmieksperdi soovitus: Kutsu jõulutunne südamesse sajandi parima perefilmiga | Diktor\nFilmieksperdi soovitus: Kutsu jõulutunne südamesse sajandi parima perefilmiga\n14. dets. 2018 kell&nbsp16:04\nFilmis astuvad üles Liis Lemsalu ja Paula Rits. Foto: "Eia jõulud Tondikakul" Facebooki konto kuvatõmmis\nMiks on Eesti kinoklassikaks saanud sellised filmi nagu Helle Karise “Nukitsamees” või Arvo Kuursementi “Kevade”? Vastus on lihtne – nad räägivad ajatutest teemadest. Teemadest, mis kõnetavad vaatajat sügavalt, olgu riigikord missugune tahes. Anu Auna “Eia jõulud Tondikakul” teeb seda sama.\nIlusa jõululoo taustal on peidus sügavam lugu just kodu ja looduse hoidmisest. Kuigi mets ja selle ümber keerlevad teemad on ühiskonnas väga aktuaalsed, on need paarikümne aasta pärast veel teravamad kui täna.\nPereteemadest rääkides on nutiajastul inimeste omavahelised suhted muutunud. Kas oleme jäänud üksteisele võõraks? Võiks öelda, et oleme võõrdumas, aga optimistina usun, et see muutub. “Eia jõulud Tondikakul” just neid lihtsaid asju vaatajale meelde tuletabki.\nFilm pakub hubaselt koduseid jõulustseene.Foto: “Eia jõulud Tondikakul” Facebooki konto kuvatõmmis\nLinnatüdruk läheb maale\n“Eia jõulud Tondikakul” on EV100 raames valminud hubane jõulufilm väikesest tüdrukust Eiast, kes kuidagi oma jõulurahu ei leia. Kõigepealt läheb nässu Eia pere plaan jõulud koos veeta.\nSeejärel jookseb liiva neiu plaan omale enda kogutud raha eest üksinduse peletamiseks koer osta. Lõpuks, et tüdruk ei peaks pühade aegu päris omapead olema, viiakse ta müstilisse Lõuna-Eesti talusse inimeste juurde, keda ta iialgi näinud pole.\nEia kohaneb aga kohalike oludega kiiresti ning saab aru, et sealne elu on palju stressivabam ja rõõmsam. Otsekui pildiraamatust ellu äratatud talud koos neis toimetavate tegelastega mässivad sedamaid Eia oma lummavasse haardesse.\nTalle meeldib, kuidas ümberkaudsetes majapidamistes perekonnad ühte hoiavad ja kõike koos teevad. See on täpselt see, millest ta puudust on tundnud.\nParaku pole probleemidest päris prii ka muinasjutuline talukoht. Nii leiab Eia peagi end võitlemast kohaliku põlismetsa säilimise eest, mille kohalik rahatuus läbi skeemitamise endale on krahmanud ning nüüd suure kasumi eesmärgil maha raiuda kavatseb.\nSobib nii suurtele kui ka väikestele\n“Eia” näol on tegu väga hea filmiga. Julgen öelda, et olen viimase 10 aasta jooksul ära näinud pea kõik Euroopas valminud kogupere-jõulufilmid ja “Eia” on neist vaieldamatult parim.\nRežissöör on pannud filmi oma südame ja soojuse, jutustanud lugu oskuslikult ja ka väiksematele kinokülastajatele arusaadavalt, mis on suur väärtus kogu filmile.\nVäga märkimisväärt on ka filmi visuaalne keel: lummavalt ilus operaatoritöö toetab kogu lugu ning annab väga hästi edasi emotsionaalsust ja Eesti looduse ilu. “Eia” on selle sajandi parim koguperefilm, millest kindlasti saab meie oma kultusfilm, mida vaatavad aastakümnete pärast veel palju lapsed.\nKas vaatajarekordid murduvad?\nPimedate Ööde filmifestivalil pälvis “Eia jõulud Tondikakul” rahvusvahelise ECFA žürii eripreemia. See on suur tunnustus ja usun, et seda filmi ootavad ees veel paljud rahvusvahelised filmifestivalid.\nPaar päeva tagasi rääkisin ühe meie suurima kinoketi juhiga, kes ennustas, et filmi tuleb vaatama maagilised 200 000 inimest. See film kindlasti väärib seda ja rohkemgi ning loodan, et see ennustus ka täitub. Tahaksin tänada Anu Auna ja tema meeskonda Eesti väikestele ja suurtele kinokülastajatele ilusa jõulukingituse tegemise eest.\nVeel kuu aega tagasi oli Telliskivi loomelinnakus üleval plakat kirjaga “Kui tahan lapselapsele metsa näidata, siis kas pean selle talle joonistama?”. “Eia jõulud Tondikakul” annab lootust, et selle plakati sõnum kunagi ei täituks.\nArvustuse autor on Mikk Granström, PÖFFi üks eestvedajatest ja laste- ning noortefilmide festivali Just Film tegevjuht ja programmi koostaja. “Eia jõulud Tondikakul” jõuab kinodesse 7. detsembril.\nMärksõnad: eesti, Eia jõulud Tondikakul, film, jõulud, koguperefilm\nEesti kino TOP7: “Eia jõulud Tondikakul” võidutseb Hollywoodi suurteoste ees


Kaitsehangete rikkumistes korruptiivsust ei avastatud | Andres Anvelt\nSõnumitooja tapmine Sotsiaalsest turumajandusest Valitsusjuhi vastuoludest Ufo ja Ivari « Kuum Kukus: Politseinike koolitussüsteem läheb jälle muutmisele\nERR: Eesti palgamõrvade edetabelit kommenteeris Andres Anvelt »\nKaitsehangete rikkumistes korruptiivsust ei avastatud Riigikontrolli auditis välja toodud riigihangete seaduse rikkumiste osas kaitseministeeriumi valitsemisalas ei leidnud ministeeriumi siseauditi osakond ega ka sõjaväepolitsei korruptiivseid juhtumeid.\nErikomisjoni esimees Andres Anvelt ütles BNS-ile, et nii kaitseministeeriumi kui ka kaitseväe peastaabi esindajad kinnitasid, et kuigi palju on esinenud riigihangete seaduse formaalseid rikkumisi, siis ühtki korruptiivset juhtumit ei ole läbi viidud juurdlused tuvastanud.\n„Mida ministeerium ise välja tõi oli see, et riigihangetega tegelevate spetsialistide tase on küsitav,“ sõnas Anvelt. „Palju on esinenud riigihangete seaduse formaalseid rikkumisi. „See on ka arusaadav, kuna kaitseväes on hangete korraldajaid palju – seda teevad väeliigid, logistikakeskus. Ühtset standardit samas ei ole.“\nAnvelti sõnul on kaitseministeerium lubanud detsembri alguseks välja töötada riigihangete valdkonda puudutavad lahendused. Näiteks mil määral seda valdkonda tsentraliseerida, et riigihangete korraldamine oleks üks selgelt arusaadav süsteem,“ sõnas Anvelt.\nRiigikontrolli auditi järgi esines kaitseministeeriumi valitsemisalas seadusele vastava hankemenetluse korraldamata jätmist, hanke osadeks jaotamist, mis oli vastuolus riigihangete seadusega ning riigihanke aruandeid jäeti alla piirmäära jäävate hangete puhul esitamata.\nKaitseministeeriumi siseauditi osakond leidis juulis, et 68 protsenti ministeeriumi valitsemisalas eelmisel aastal korraldatud hangetest olid puudulikud. Siseauditi järgi on hangete tegemiseks valitud ebaseaduslikke hankemenetluse viise, jaotatud hankeid avatud hankekonkursside vältimiseks osadeks, jäetud eri teenusepakkujatega elementaarsed kirjalikud lepingud sõlmimata ja nimetatud osta soovitava iseloomustamiseks hanketeates konkreetseid kaubamärke.\nKaitseministeeriumist kinnitati, et 2010. aastal korraldas kaitsevägi kokku 122 hanget, millest auditeerijate valimisse sattus 44. Nende hulgast leiti puuduseid 30 hankel.\n« Kuum Kukus: Politseinike koolitussüsteem läheb jälle muutmisele


Riidekapp Adrk Furniture Karen 150 cm, tamm/must hind | kaup24.ee\nRiidekapp Adrk Furniture Karen 150 cm, tamm/must\nKauba ID: 3348450\nRiidekapp Adrk Furniture Karen 150 cm, tamm/must hind\n€ 17,04 / kuud € 284,00 15t 34min.\nRiidekapp Adrk Furniture Karen 150 cm, valge\nRiidekapp Adrk Furniture Karen 150 cm, must\n€ 15,84 / kuud € 264,00 15t 34min.\nRiidekapp Adrk Furniture Karen 150 cm, tamm\nToote kirjeldus: Riidekapp Adrk Furniture Karen 150 cm, tamm/must\nPlaadi pealmine kiht kaetakse tihtipeale spetsiaalse kilega, mis tagab mööbli tugevuse. Uusimate tootmistehnoloogiate abil võivad need plaadid olla niiskuskindlad, mistõttu erinevad need materjalid oma universaalsuse poolest ja sobivad igasse tuppa. Riidekapp Adrk Furniture Karen 150 cm, tamm/must leiab kindlasti koha teie kodus!\nKõik need modernse mööbli omadused kinnitavad asjaolu, et selle stiili tooted on lihtsad ja samal ajal väga universaalsed. Seega on neid lihtne sobitada igas suuruses ruumidesse. Riidekapp Adrk Furniture Karen 150 cm, tamm/must meeldib neile, kes soovivad luua minimalistliku ja avara ruumi korraliku ja värske olemusega.\nSoovitame osta koos Riidekapp Adrk Furniture Karen 150 cm, tamm/must\nÜldine informatsioon tootest: Riidekapp Adrk Furniture Karen 150 cm, tamm/must\nSoovitame osta koos: Riidekapp Adrk Furniture Karen 150 cm, tamm/must\nTagasiside tootele: Riidekapp Adrk Furniture Karen 150 cm, tamm/must\nKüsimused ja vastused toote kohta: Riidekapp Adrk Furniture Karen 150 cm, tamm/must


Peavalud 25.05.15 / Peavalu\nOlen 21 aastane tüdruk ning olen umbes aasta kannatanud tugevate peavalude käes. Esinevad need vasakul pool peas, üsna pealae lähedal. Hood kestavad tavaliselt umbes 1 päeva st.. algab hommikupoole vaikse tuikena, läheb järjest tugevamaks ja leeveneb peale magamist. Valu on tugev, nüri ning suruv ja tekitab iiveldust, pearinglust ja uimasust/unisust. Valuhoo ajal on raske silmi lahti hoida, pilt tundub ähmane.\nLisaks sellele olen täheldanud, et nüüd juba sagedamini on mul tekkinud raskusi kõnelemisega, otsin sõnu (ei suuda asjade nimetusi meelde tuletada), kõne on veidi segane, unustan poole lause pealt, mida ma öelda tahtsin. Samuti olen hajameelne. Hooti tekitavad ka erinevad lõhnad (nt. parfüümid) peavalu ning iiveldust.\nKas peaksin pöörduma nende kaebustega arsti vastuvõtule?\nKirjeldus sobib migreenile, küll aga on veidi ebatüüpiline kõnelemise raskus - kui see on valuhoo alguses (vahel harva ka ajal), siis on see migreeniaura avaldus. Kuid kaebus ei tohiks esineda üle 60 minuti. Seda peaksite natuke jälgima. Üldine uimasus, keskendumisraskus aga on migreenihoole iseloomulik.\nLugege ka peavalu.ee.\nEsmalt soovitan tagasi perearsti juurde minna ja rääkida oma kaebusest uuesti, on olemas spetsiaalsed migreeniravimid (ibuprofeen leevendab harva migreenivalu), mida saab kasutada. Kindlat eriarsti visiidi vajadust ma praegu ei näe (ainus mis veidi teismoodi on, on see kõnelemise raskus. Kui antud probleem). Kui perearsti poolt ordineeritud ravimitest abi ei saa, siis võib olla vajalik peavalu polikliinikusse pöördumine. Pidage ka peavalupäevikut, et veidi valude sagedusest aimu saada.


Nüpli » Koolid » Grete Nellis Nüpli » Grete Nellis\nAvaleht » Koolid » Kevadkoolid » XVII (XXV) kevadkool 2010 » Teesid » Grete Nellis\nMetakriitilisi probleemiasetusi 2000. aastate kirjandus- ja teatrikriitika põhjal\nUurimus, millel põhineb minu ettekanne, tõukub tõdemusest, et vähemalt eesti kultuuriruumis on üldlevinud rahuolematus kriitikaga. Kriitika taset peetakse madalaks, kuid selgusetuks on jäänud, mispärast see nii on. Seletust pole sellele, miks rahul ei olda või kes täpselt millega rahul ei ole. Sellest tulenevalt tahtsingi uurida, mis on selle hinnangu taga: mida peetakse kriitika puhul probleemideks ning millest need probleemid võiksid tuleneda. Teema piiritlemisel on ajaliseks raamiks käesoleva sajandi esimene kümnend ehk nullindad, mis kriitika arengus on aga iseenesest äärmiselt tinglik piirang. Materjali osas on piirdutud sel perioodil trükimeedias ilmunud metakriitiliste mõtteavaldustega.\nKuna üheks huviks oli ka uurida, kas praegust kriitikat saaks vaadelda vähem sõltuvalt konkreetsest valdkonnast, siis said võrdluseks valitud kaks kunstivaldkonda: teater ja kirjandus. See ei tähenda aga, et näiteks muusika- või kunstikriitikat ei võiks samal moel uurida, mis annaks kindlasti huvitavaid tulemusi.\nTeatri- ja kirjanduskriitika põhilised probleemiasetused näitasid esialgu seda, et kaks vormilt vägagi erinevat kunstiharu seisavad kriitika üldiste küsimuste valguses paljuski sarnaste probleemide ees. Kriitika kohta avaldatavaid arvamusi on sealjuures palju ning tihti on need vastuolulised. Põhilisteks probleemideks peetakse mõlemas valdkonnas nii kriitika pealiskaudsust kui oma funktsioonide mittetäitmist. Kriitika pole end aga diskursusena tõestanud, seda ei praktikute, lugejate ega kriitikute/teoreetikute endi silmis, mistõttu on kriitika kord ajakirjanduslik žanr, kord kirjandus- või teatriteaduslik tööriist, siis jällegi praktikute kannupoiss või “tavalugejate” harija. Kriitika ja kriitiku enesekehtestamine on seetõttu vaevaline, kuna teekonnal kas heakskiidu või enamasti lihtsalt enesekindluseni põrkub kriitik mitmete vastuoluliste ootustega, mida tal ei ole võimalik ühes kriitikatekstis täita. Seepärast vaatlengi natuke lähemalt ootusi ja ootajaid.