Valaste juga – Vikipeedia\nValaste juga asub Ida-Viru maakonnas Toila vallas (varem Kohtla vallas) Valaste külas. Umbes 30 meetri kõrgune (sõltuvalt vooluhulgast 26–32 m) juga on nii Eesti kui Baltimaade kõrgeim.\nValaste juga talvel 2008\nJuga ei ole looduslik, vaid saab vee Kaasikvälja kuivenduskraavist ehk Valaste ojast, mida kohalikud kutsuvad Suurkraaviks, kuna oja sängi on liigvee ärajuhtimiseks korduvalt laiendatud. Kuivenduskraav on suudmes kuni 5 m sügavune.\nRäägitakse Kraavi Jüri nimelisest mehest, kes olla mitu inimpõlve tagasi Valaste oja kaevanud. Kuid kas vesi juba enne Kraavi Jüri kaevetöid samal kohal looduslikus sängis voolas, seda ei mäletata. Ka Kraavi Jüri kaevetööde aeg on selgusetu.\nTartus ilmunud nädalaleht Das Inland kirjutas 1852. aastal, et Chudleigh' merekuurordis ehk Voka mõisa juures olevat 200 jala (60,8 m) kõrgune juga. Paeastang tõuseb Valastel 54,6 m merepinnast kõrgemale ehk kõrgus oli ebatäpne, aga võib oletada, et tekstis mõeldi Valaste juga.\n2 Maapinna kihistus\nVaateplatvorm 2009. aasta sügisel\nLisaks kõrgelt langevale veele on koht tähelepanuväärne ka nähaolevate geoloogiliste kihistuste poolest. Vaateplatvormi rajamise eesmärk oligi eksponeerida seda kaitsealust loodusobjekti ja võimaldada parem juurdepääs huvilistele. 1997. aastal toimunud arhitektuurikonkursil sai I koha Ilmo Liive, kelle projekti järgi platvorm ka ehitati. II preemia määrati Vadim Tšentropovi tööle.\nKõik rajatu on allutatud joale. Platvorm on viidud kaldast alla: vaataja saab juga jälgida paljandi keskkohas – nii avaneb parem vaade geoloogilistele kihistustele. Samuti on silmas peetud mulje võimendamist: ülalt langev juga nagu langeks vaataja poole, kukub temast mööda ja kaob sügavusse. Mõningate pritsmete ja uduvihma jõudmine platvormile suurendab efekti veelgi.\nVaateplatvorm on ehitatud terasest ja platvormile pääseb kaldalt mööda kahte keerdtreppi.\nProjekteerija: AS Kommunaalprojekt\nProjekti juht: Rain Nigul\nArhitektid: Ilmo Liive, Kristi Mitt\nMetallkonstruktsioonide projekteerija: Kalju Loorits\nEhitaja: Facio Ehitus\nValmimise aeg: 1999\n2009. aastal hakkas MTÜ Kirde-Eesti Puhkerajad taotlema raha trepistiku mereni pikendamise projekti jaoks. Kirderanniku koostöökoja kaudu saadi Leader-programmist projekteerimiseks raha ja koostati eskiisprojektid. Põhiprojekti jaoks oli vaja aga kalda all asja lähemalt uurida. Uurimise käigus selgus, et platvorm on ohtlik, ja projekti võimalikkus seati kahtluse alla.\n2010. aasta aprillis suleti vaateplatvorm külastajatele teadmata ajaks, kuna suurvesi oli selle vundamendi ümbert pinnast ära uhtunud ja platvormi ähvardas ümberkukkumisoht. Kohtla vald otsustas platvormi lammutada.\nVaateplatvormi säilitamine oleks olnud võimalik, kuid see oleks hävitanud joaoru loodusliku ilme, kuna platvormi jalad oleks tulnud betooni valada. Lisaks oleks see läinud maksma umbes 10 miljonit krooni.\nValaste 2008 talvel\nVaateplatvorm. Pildistatud kaldalt. Veebruar 2008\nSügiseks lammutamise plaanist loobuti. Paekaldalt alla viivat trepistikku plaaniti pikendada kuni mererannani ja joa alla maapinnale rajada ka väike sild, millelt saab veelangust imetleda. Trepistiku projekteerimine oli juba lõpusirgel, kuigi ehituseks vajaminevat umbes miljonit krooni polnud kuskilt võtta. Ka ohtliku platvormi lammutamiseks polnud vallal raha.\nProjekti järgi jääb olemasolev ja ohutult kalda külge kinnituv keerdtrepp kasutusse, selle jalamile ehitatakse väike vaateplatvorm. Sealt edasi pääseb kaldteed mööda järgmise, ligi 11 meetri kõrguse keerdtrepini, mille all ootab teine kaldtee. Edasi tuleb mööda laudteed minna Valaste ojani ning üle purde teisele kaldale. Sealt algab kavandatav õpperada Ontika trepini.\n2011. aasta maiks oli ehitusprojekt täiesti valmis ja samuti olid olemas kooskõlastused, kuid Ontika maastikukaitseala kaitse-eeskiri keelas Valastel igasuguse ehitustegevuse. Uut vaateplatvormi ei saa ehitama hakata enne, kui on kinnitatud uus kaitsekorralduskava.\n2012. aastal kukkus platvormilt mitu inimest alla.\n2014. aasta alguse seisuga oli pääs piiratud isegi keerdtreppidele. Juga külastavate inimeste hulk oli märgatavalt vähenenud. Sama aasta suvel ootas platvormiehitus endiselt kaitse-eeskirja menetlemise taga. Pääs treppidele oli piiratud ka 2015. aasta suvel.\n2016. aastal teatati, et Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus otsustas toetada Valaste trepistiku ja matkaraja ehitamist. Uut kaitse-eeskirja polnud endiselt kinnitatud.\n2017. aasta märtsis kukkus taas vaateplatvormilt alla inimene. Sama aasta aprillis kinnitas valitsus Ontika maastikukaitseala piiride, kaitse-eesmärkide ja kaitsekorra muudatused, mis võimaldasid muu hulgas vaateplatvormi taastamist.\nValaste joa trepistiku ja matka-õpperaja rajamise projekti kavandatud maksumuseks oli ligi 340 000 eurot ning projekti tulemusi (eelkõige rohkem külastajaid) oodati juba 2018. aastal.\n2017. aasta suvel leiti joa ja vaateplatvormi lähedalt (Toila-Ontika maanteest umbes 10 meetri kaugusel) vana kahurialus ja selle kõrval kaks auku, kust kaevati välja ja tehti kahjutuks lõhkekehad: 155 Saksa päritolu mürsku ja 166 mürsu sütikut. Samalt alalt on ka varem lahingumoona leitud.\n2018. aasta juunis alustati uue matkaraja ja vaateplatvormide ehitust ja plaaniti need külastajatele avada detsembri keskel. Novembri lõpus lasti õhku vana vaateplatvorm.\nValaste oja joa ja mere vahel. Vaade mere suunas\nValaste oja suubumas merre\nPanoraamfoto Valaste joa turismikompleksist. Veebruar 2008. aastal\nValaste juga 2015. aastal\nVaade joale umbes 50 meetri kauguselt\nVaateplatvormilt on suvel hea jälgida paljanduvaid geoloogilisi kihistusi. Valaste joaastangus paljanduv maapõue läbilõige algab ligi 2 m paksuse pinnakatte kihiga – moreeni ja merelise klibuga. Moreeni olemasolu viitab sellele, et seaslt on kunagi mandriliustik üle käinud, merelise klibu olemasolu aga sellele, et seal on olnud meri.\nPinnakattele järgneb enam kui 13 m paksune lasund kesk-ordoviitsiumi lubjakive. Selle ülaosas on 3,5 m hallikat, rauda sisaldavat lubjakivi (Aseri lade). Järgneb 6,5 m Kunda lademesse kuuluvaid lubjakive, mis sisaldavad hulgaliselt peajalgsete (nautiloiidide) kivistisi ja 2,5 m glaukoniiti sisaldavat lubjakivi (Volhovi lade) ning 0,6 m samalaadset glaukoniiti sisaldavat kirjuvärvilist lubjakivi (Billingeni lademe Päite kihistik). Nende all järgnevad juba tunduvalt pehmemad, alam-ordoviitsiumisse kuuluvad kivimid: Hunnebergi lademe Leetse kihistu roheline glaukoniitliivakivi (1,3 m), Varangu lademe Türisalu kihistu tumepruun diktüoneemakilt (2 m) ja Pakerordi lademe Kallavere kihistu oobolusliivakivi ehk fosforiit (3,5 m).\nSellest tasemest allpool tulevad juba alam-kambriumisse, st umbes 530 miljoni aasta tagusesse aega kuuluvad kivimid: alul 12 meetrit kollakashalli kvartsliivakivi (Tiskre kihistu) ja siis 11 meetrit kvartsliivakivi vahekihtidega sinisavi (Lükati kihistu). Viimase pealispinna-lähedaste kihtidega tavalise veeseisu korral avaneva läbilõike osa piirdubki, kuid erandjuhtudel (suurvee aegu) võib mõne meetri ulatuses olla avatud ka sinisavilasundi ülaosa.\nJoast allavoolu jääva sälkoru kaldail paljandub kümmekonna meetri paksuselt ka Eesti kambriumile palju kuulsust toonud sinisavilasundi (Lontova kihistu) sinisavi, mis ei ole kaugeltki nii sinine, kui selle nimi lubab, vaid pigem rohekashall kohatiste violetsete laikudega.\nJoa atraktiivsuse suurendamiseks on joa vahetusse lähedusse rajatud kohvik, hostel ja parkimisplats ning on heakorrastatud kaldapealne. Heakorratööde käigus kaeti asfaldiga ka joani jõudmiseks vajalik lõik Saka–Ontika–Toila teest (nr 13133).\n2012. aastal alustati hosteli kõrvale kütte ja veevarustusega puhkemajakeste ehitust, mis valmisid järgmiseks aastaks. 10 hektari suurusel alal asub nüüd puhkeküla, mille juurde kuulub ka suur kiigega lõkkeplats. Kämpingud ja puhkemaja mahutavad kokku 40 inimest.\nValaste juga 2008. aasta talvel\nValaste 2008. aasta talvel\n↑ "Ida-Viru klindilõik". Põhja-Eesti klint – Eesti looduse sümbol, 2008. Keskkonna Investeeringute Keskus (KIK). Vaadatud 9.06.2018.\n↑ "Joad ja joastikud". Põhja-Eesti klint – Eesti looduse sümbol, 2008. Keskkonna Investeeringute Keskus (KIK). Vaadatud 27.8.2018.\n↑ "Das Seebad Chudleigh (Merekuurort Chudleigh)" Das Inland, nr 30, lk 593, Tartu 26. juuli 1852\n↑ Avo Miidel, Tiit Hang, Aivo Lepland. "Eesti kõrgeim juga". (Nr 9–10, lk 573–575). Eesti Loodus, 1991. Perioodika. Vaadatud 26.08.2018.\n↑ "Ürglooduse objekt: Valaste juga". EELIS (Eesti Looduse Infosüsteem). Keskkonnaagentuur. Vaadatud 25.08.2018.\n↑ 6,0 6,1 "Valaste juga saab uue võimaluse" Põhjarannik, 27. märts 2011\n↑ Valaste juga pandi külastajatele kinni Maaleht, 19. aprill 2010\n↑ Valaste joa vaateplatvorm lammutatakse Õhtuleht, 1. august 2010\n↑ "Külastajad eemaldavad suletud Valaste platvormilt hoiatussilte" ERR, 14. oktoober 2010\n↑ "Valaste juga jääb turistidele veel tükiks ajaks suletuks", Rein Sikk, Eesti Päevaleht 12.10.2010\n↑ "Valaste joa uue vaateplatvormi ehitamine seisab bürokraatia taga" Postimees, 23. mai 2011\n↑ "Valaste joa vaateplatvormilt kukkus alla noormees " ERR, 14. mai 2012\n↑ "Valaste joa vaateplatvormilt alla kukkunud mees sai surma" Postimees, 6. august 2012\n↑ "Valaste joa ilu ei pääse vaatama" Põhjarannik, 28. jaanuar 2014\n↑ "Kooskõlastus venitab Valaste joa platvormi kordategemist" ERR Uudised, 24.07.2014\n↑ "FOTOD: Valaste juga, kuuendat aastat lukus" Maaleht, 7. juuli 2015\n↑ "Valaste juga muutub turistidele ligipääsetavamaks ja seega ka ahvatlemaks" TV3, 1. juuli 2016\n↑ "Ida-Virumaal sai viga Valaste joa vaateplatvormilt kukkunud noormees" Postimees, 11. märts 2017\n↑ "Ontika maastikukaitseala kaitsekord uueneb" Keskkonnaministeerium, 13. aprill 2017\n↑ Projektid Kohtla vald (vaadatud 4. juulil 2017)\n↑ "FOTOD | Valaste joa lähedal tehti kahjutuks suur kogus lõhkekehi" Delfi.ee, 26. juuni 2017\n↑ "GALERII| Valaste matkarada on plaanis avada detsembri keskel" ERR, 5. detsember 2018\n↑ "UUS VIDEO: õhiti Valaste vaateplatvorm" ERR, 29. november 2018\n↑ "Valaste joastik". Kohtla valla koduleht. Kohtla vald. Vaadatud 26.03.08.\n↑ "Pankrannikul asuvast hostelist kasvas välja Valaste puhkeküla" Põhjarannik, 18. aprill 2013\nPildid, videod ja helifailid Commonsis: Valaste juga\nValaste joa video Youtube'is\n"Fotod: Valaste juga on palavusega ära kuivanud" Postimees, 27. juuli 2019 (fotod uuest trepistikust)\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Valaste_juga&oldid=5931368"\nLehekülje viimane muutmine: 16. juuli 2021, 20:06\nSelle lehekülje viimane muutmine: 20:06, 16. juuli 2021.


EL-i esimese rändekava alusel rohkem pagulasi Eestisse ei tule - Uudised.tv3.ee\nEL-i esimese rändekava alusel rohkem pagulasi Eestisse ei tule\n16:09 14. märts 2018\nEesti võttis Euroopa Liidu 2015. aasta rändekava alusel vastu kokku 206 kvoodipagulast ning loeb selle rändekava lõplikult täidetuks, vahendab BNS.\nSel nädalal Eestisse jõudnud 18 süürlast on viimased kvoodipagulased, keda Eesti Euroopa Liidu 2015. aasta rändekava alusel vastu võtab. Siseministeeriumi pressiesindaja kinnitas BNS-ile, et nüüd on kõik esimese rändekava alusel vastu võetavad kvoodipagulased Eestisse jõudnud ning rohkem Eesti selle kava alusel inimesi vastu ei võta.\nViimased esimese rändekava alusel vastuvõetud kvoodipagulased jõudsid Eestisse sel nädalal.\nEesti lubas Euroopa Liidu 2015. aasta rändekava raames Kreekast ja Itaaliast ümber paigutada ning Türgist ümber asustada kokku 550 inimest, sealhulgas Türgist oli Eesti valmis vastu võtma kokku kuni 160 inimest. Kõik kuus seni Itaaliast Eestisse ümber paigutatud inimest on pärit Eritreast. Eestisse saabunud kvoodipagulastest on 98 täiesealised ja 108 lapsed.\nEuroopa Komisjon tegi mullu 27. septembril ettepaneku asustada 2019. aasta oktoobrist ümber 50 000 rahvusvahelist kaitset vajavat inimest. Valitsus otsustas asustab Türgist nii 2018. kui ka 2019. aastal ümber 40 inimest, see tähendab kokku 80 inimest. Seega võtab Eesti kahe rändekava alusel vastu kuni 286 pagulast.


Selgitate äkki, miks segavad teid võistlusautod, või mis see antud intsidenti puudutab, tänage õnne, et autol, millele paar tonni USA rauda selga tuli oli puur sees. Samas paiknes ta samal ajal raja nii paremas servas, kui vähegi olla sai, mööda peaks ju loogiliselt võttes vasakust servast sõitma.\nEnamus rajal käivatest võistlusautodest sõidab suht tagasihoidlikku aega võrreldes esikümnes olevate nn tänavaaotodega.\nMina isiklikult ei pea tõesti OTl sõitma, kui sellest tingituna mingi mõtetu mokalaat lahti läheb, seni lihtsalt jäi mulje, et sinna on kõik huvilised oodatud.\nJa mis puudutab väljendid "rajal lammutamiseks mõeldud", siis no andke andeks, meie võidusõiduautod maksavad ka midagi ja nendesse on paljud hukanud enamuse oma vabast ajast ja ka rahast ja ei lähe neid mitte keegi rajale lammutama.\n27.09.2009 at 21:35\nMul tekkisid täpselt samad mõtted mis Indrekul.\nJa mis võidusõitjatesse puutub, siis meil siin Eestmaal on ehk paar meest, kellele praeguses kontektis saaks tiitli "võidusõitja anda". Ülejäänud on ju tegelikult samasugused hobikorras kihutajad, kes käivad muu hulgas oma mingite konkreetsete reeglite järgi ehitatud autodega mõnikord sõitmas sellistel üritustel, kus on ühised stardid ja punktiarvestus. Kui mõni neist üksikutest kohalikest võidusõitjatest tegelikult kohale ilmuks, oleks see teiste osalejate jaoks ilmselt pigem väga huvitav võrdlus- ja õppimisvõimalus.\nPs. See jutt rinkaauto lammutamisest võrreldes tavaautoga on ikka ilge BS. Kui auto ehitamisega on palju vaeva nähtud ja eesmärgiks on normaalne tulemus võistlustelt, ei ole küll vist keegi valmis oma rinkaautot tänavaautost rohkem lammutama. Rinkaautoga on lihtsalt kiiresti palju mugavam sõita kui ka üle keskmise tavaautoga.\n27.09.2009 at 22:03\nVäga Andresega nõus, sest vahe võistlusauto (ja juhi) ja paljude kiirete OT tänava autode vahel on selles, et kes-mis üritustel on otsustanud osaleda. Nii mõnigi osaleb mõlemal üritusel. Oma "võistluskogemuse" ja tulemuste põhjal olen kindel, et nii paljud OT sõitjad on tunduvalt paremad (=kiiremad) kui mina..... Ei hakka ma sellepärast neid süüdistama, see minu sõiduoskust ei parandaks, suhteid rikuks küll... Ja see oleks praegu vist kõige rumalam, kui siit tekib mingi "vaen" OT ja võistlusautode sõitjate vahele....\nKokkuvõtteks - väga kahju et nii juhtus, hea et inimese terveks jäid.\nPeep - loodan, et see juhtunu ei vähenda sinu autofanni innukust, ehitad üles järgmise ja veel uhkema auto !\n27.09.2009 at 22:32\nMinu jaoks oli see esimenekord olla OT-l ja tulin sinna just oma võidusõiduautoga kuna mul polegi korralikku tänavaautot kui see just pole 66kw golf 3.Mis puutub nüüd rinkaautode lammatamiset rajal siis minu ringraja golf on saanud oma kueaastase staasi juures ainult juhipoolse uue ukse ja rohkem ma teda lõhkunud pole,seekord vedas lihtsalt käiguhovastik alt.\nNii et pole meil mingit lammutamist seal rajal sest autod on väga kallid nii rahalises mõttes kui moraalsest sest olen sinna infesteerinud nii oma aja kui enamus söögirahast.\nSee mis puutub antud intsitenti arvan et tegijatel ikka juhtub,sest alati võib ju kodus kabet mängida!\nTänage jumalat et selles rohelises BMW's puur sees oli. Muidu oleks see auto päris pannkook olnud. Puur oligi see mis seal inimvigastused ära hoidis, see kaheksakümnendate alguses disainitud kolmesajase bemmi kere originaalis poleks küll seda pauku vastu pidanud.\n27.09.2009 at 22:58\nkuidagi ei maandu ära, mida siin räägitakse - kogenumad OT-kad mäletavad, et kunagi esimeste OT-de aegu käisid ka Murakad oma evode ja kummisoojenditega ja olid jah tolle aja kohta sellisel üritusel nagu tulnukad, aga see ei tähenda kuidagi et võistlusautoga ei peaks võima osaleda - reeglid on olemas ja kehtivad kõigi jaoks ühtemoodi niikaua kui neid pole muudetud (ei näe ka põhjust neid muuta), lihtsalt iga osaleja (nii mööduja kui ka möödutav) peaks sõidu ajal pidevalt endale aru andma, et ta on nende reelitega ja vastutusega tuttav ja et on seda kinnitanud ka oma "kolme x-ga", seega arvan endiselt, et mitte korraldus ega reeglid ei vaja muutust vaid et osalejatel on endil midagi edasiseks õppida (kui peegleid ja suundi pole* - ära roni üritusele, kui taga on kiirem - jälgi ja lase mööda, kui ees on aeglasem - ära trügi enne, kui pole "diili" jne) - simpel\n* - laiendatav tervele tehnikaosale\n27.09.2009 at 23:03 1 edit. Last edited 27.09.2009 at 23:11 by BlueStang\nKuigi kaasa sõitsin sellel OT-l esimest korda, olen neid varem ikka vaatamas käinud. Osalejate ring on nii kitsas, et piirata polegi nagu midagi. Seekord ei tulnud 50 autotki täis ja rajale mindi tavalise 10 asemel 8 korrga. Oleks pidanud seega üks turvalisemaid üritusi olema.\nMa ei saa sellest aru, kas suunatulede ja peeglite paigaldamine kasvõi OT-l osalemise tarbeks on võistlusautode ehitajatele ülejõukäiv? Pooldan seisukohta, et nende olemasolu ja kasutamine võiks elementaarne olla ning selle kontrollimiseks pole vaja suurt tiimi palgata.\nMitu viimast OT on sõnu lendu lastud, et seni pole midagi hullu juhtund, eks ükskord peab see tulema....loogiline jah, tegijatel ju vahel ikka juhtub. Väga kahju, et just sedamoodi, kuid loodan, et osalised saavad omavahel aumehelikult klatitud.\n27.09.2009 at 23:55\nmina arvan et saab ilma tuledeta ka hakkama ja vaevalt et mõni kogenum rajahunt ei suudaks piisava ohutusega mööduda või siis mööda lasta kedagi.\n27.09.2009 at 23:58\ncharger - ma just tahtsin hoopis öelda seda, et mitte reeglites või kontrollis pole asi vaid osalejates endas\n28.09.2009 at 00:07\nNo ma ei saa mitte olla.....\nMa ei olnud seal ja ma ei näinud ,aga mis toimub?\nKAs see mees kes Peebu Viperi banaaniks sõitis on enamusele jumal,iidol või kes?\nViper ,mida roolitakse süüdimatult,alaelaline kõrvalistmel .see on õige eks.\nTänage õnne et Viper on nii faking raske ja madal ja lai. Katusele kukkudes oleks asjad väga halvad.\nPauli suhtes jumala õige, et sõitis puuriga autos.Originaal rullika puhul võiks sulle juba lilli tuua ja postuumselt medali anda.\nViper SRT10 Supercharger.2006\n28.09.2009 at 00:15\nKuna kõik jäid terveks, siis on kõik ok. Reeglid on ilusti kirjas ja piisavalt head.\nLoodame, et asjad lahenevad aumeeste kombel ja elu läheb ilusti edasi.\n28.09.2009 at 00:19\nLevo.: Mis teil viga on?\nMa arvan et enamusel oli juba eile oma arvamus asjast olemas ja vaevalt et ka siin kedagi jumalaks peetakse. Minu meelest ei ole lihtsalt kohane oma arvamust asjast esitleda seni kuni asjaosalised ise pole veel oma kommentaare juhtunu kohta andnud. Kena oleks kui need asjaosaliste kommentaarid tuleksid siia avalikkuse ette koos teatega et tekkinud materiaalsetele probleemidele on ka pooli rahuldavad lahendused leitud.\n28.09.2009 at 01:28\nSelline tänavaautode ja võistlusautode ühistreening tegi minu arvates ürituse päris atraktiivseks. Üldsegi mitteigav oli vaadata tänavaauto möödumist võistlusautost ja vastupidi, mitmeid fotograafe ja kaameramehi, kohtunikke, boksi alal võistlusautode varjualuseid kõrvuti tänavautode paari riistakasti ja rehviga, häid roogasid pakkuvat puhvetit, elujõulisi inimesi ja väga sportlikke autosid koos väga ilusate autodega.\nSellised adrenaliini tootvad rajapäevad on vist midagi sellist nagu "arstid ütlevad, et see adrenaliin mida organism ise toodab, on südamele ja üldse tervisele kõige parem".\nÕnnetusi on juhtunud ja võib juhtuda alates "hallist ja igavast" tavaliiklusest kuni tugevalt meeli kütvate maailma tipptaseme võidusõitudeni ning alati on neid väga halb vaadata ja ette kujutada ennast sellistes olukordades. Kuid vaatamata sellele ei loobu mina praegu veel ringrajast, sest vajan veel harjutamist, loomulikku adrenaliini ja kuna see pole veel igav.\nKorraldajatele ikka jõudu ja tahet ka edaspidiseks !!!\n28.09.2009 at 06:09\nKurb oli näha, et selle aasta viimane OT sellise sündmusega lõppes, aga ega siin midagi väga imestada ka pole, kui kõiki asjaolusid arvesse võtta.\nSõitsin ise samal sessioonil alguses selle sama BMW taga ja olin ka ise hädas, sest mingit märguannet mulle möödumiseks ei antud ja sõidustiili arvestades, siis ilmselgelt polnud eesoleva auto juhil minust olemasolust mingisugust aimu. Hea, et mul oli piisavalt kannatus ja oidu, et mitte minna kuskil pimesi üritama. Mööda sain ainult tänu eessõitja eksimusele. Seda et antud autol peeglid puudusid, sain alles hiljem teada.\nTäiesti arusaadav, et kui oled eesõitavst autost 5 sekundist ringile kiirem, siis tekib tahtmine mööda sõita, aga seda peaks siiski tegema nii, et eessõitja ka sinu olemasolust teadlik on. Seega on minu arust täiesti passlik, et tulevikus peaks reeglitesse sisse kirjutama peeglite ja suunatulede olemasolu kohustuse ja seda tuleks ka reaalselt kontrollida.\n28.09.2009 at 09:01\nVigri: Seega on minu arust täiesti passlik, et tulevikus peaks reeglitesse sisse kirjutama peeglite ja suunatulede olemasolu kohustuse ja seda tuleks ka reaalselt kontrollida.\nKui seda pole palju palutud, siis näiteks minu arvates tuleks reeglitesse sisse kirjutada veel nii mõnigi asi. Näiteks juhi riietus jms. Ei mõtle küll ulme peeneks asja ajada, kuid neid basic asju võiks järgida.\n28.09.2009 at 09:16\nKmoon - idioodiks ei tasu ka ikka minna, ega see mingi profisari ei ole - reeglites on ju selgelt kirjas, et tahavaatepeegleid peab jälgima. Järelikult peaks nad siis ka olemas olema. Samuti on reeglites kirjas, et aeglasem auto hoidku rajaserva ja andku möödumiseks suunatulega märku - järelikult peaks ka suunatuled vähemalt olema.\nJääb mulje nagu enamik vendi pole kunagi kuulnudki reegilte olemasolust veelvähem neid lugenud.\nSeal on väga konkreetselt kõik sellele ürituse formaadile vajalik miinimumreeglistik kirjas.\nPanen igaks juhuks uuesti siia üles:\n28.09.2009 at 09:37 1 edit. Last edited 28.09.2009 at 09:38 by BlueStang\nlordvampire: mööda sõitja peab veenduma, et mööda sõit on ohutu,... "mingi aku kinnitus" siin ei ole teemaks, mõtetu läbustada. mehed teavad ise mis tegid. Iga mees teeb oma osa et asi oleks tema vaatevinklist ohutu endale kui teisteistele. Kõik on öeldud.\nKuna ise kohal ei viibinud, siis antud õnnetuse kohta sõna ei soovi võtta. Kuid sooviksin hr lordvampire käes küsida, miks aku kinnitus ei ole teemaks? Kui mõtlesid konkreetset juhtumit, siis jah, kuid üldises plaanis ka selle nõude sissekirjutamine ei ole paha mõte. Omadest kogemustest võin öelda, et see on väga ebahuvitav situatsioon, kui aku klemm maha tuleb. Eriti veel ringrajal ja kui keegi sul parasjagu järgi sõidab (minul õnneks ei olnud see rinkal ja enda vabanduseks võin öelda, et see aeg käis aku klemm pidevalt maha-peale). Sõitjal endal on adrenaliin laes ja on keskendunud trajektoorile, kui mingil hetkel auto muutub pmst juhitamatuks. Loodan, et seda kunagi ei juhtu. Kui keegi soovib öelda, et Maku, mis sa nalja teed, aku ja selle klemmid on ju nii basic asi, et see on kõigil kinni, siis ma vastan, et kahjuks nii see pole. Ma ei mäleta vist ühtegi kiirendusvõistlust, kus ma pole lahtist akut või selle klemmi leidnud (ja sinna tulevad ka paljud selleks otstarbeks ehitatud autod).\n28.09.2009 at 09:38\nHr BlueStang, mina ei räägi profisarjast või rajal käitumiseks, räägin tavalisest ohutusest, mida annab enne üritust ära teha. Riietuse all ma ei mõtle homologeeringuga riideid, vaid et sõitja ei oleks lühikeste pükstega jms. Ja reegleid ei ole mulle mõtet pasteda, need on mul korduvalt läbi loetud (ka siis, kui isegi aasta alguses osalesin).\n28.09.2009 at 09:46\nReaalne olukord Tehniku antud lingi http://toru.ee/view/743458afd021 algusminuteil.\n28.09.2009 at 10:26\nGolfile oleks tulnud võibolla tõesti sinist/musta lippu näidata aga OT reeglite ja hea tava kohaselt oleks võinud Toyota juht korra gaasi maha lasta. Ei pea iga hinna eest mööda pressima.\nkuna Golf ja Toyota olid suht võrdsed, siis oleks pidanud Toyota juht lihtsalt gaasi maha laskma korraks.\n28.09.2009 at 11:14 1 edit. Last edited 28.09.2009 at 11:28 by raimo_r\nei olnud seal mingit lõikamist ja nii sõidetaksegi mööda päriselus ringrajal. kõik aus ja mõlemad sõitjad teavad kuidas mööduda nii et kokku ei sõida. kui üldse siis raul on üks ettavaatlikumaid sõitjaid ja temaga on alati tore pusida sest me mõlemad ei ole altid kontaktselt sõitma. usun et ta oleks su samamoodi mööda lasknud nagu anderi kui sa oleks küsima läinud mitte hiljem rajakõrval pahandanud.\n28.09.2009 at 11:15\nlauri911: Golf ei taha mööda lasta tagantulijaid\nNeid egoiste on tavaliselt rohkem kui üks, kes arvavad, et nad 400 kr. eest on ringraja endale ostnud. Selline (teistega mittearvestav) juht on kindlasti halb juht ka tavaliikluses.\n28.09.2009 at 11:17\n28.09.2009 at 11:23\nÄripäev näitab ka oma kollast külge jälle http://www.ap3.ee/Default2.aspx?ArticleID=1c3e8dd0-955f-425a-b750-b17fbbd2da78&open=four ja delfi ka http://www.delfi.ee/news/paevauudised/110_112/advokaat-tarmo-sild-soitis-ringrajal-dodge-viperi-puruks.d?id=25932029\nAga olin minagi mõned korrad hädas rohelisest BMW-st möödumisega ja läks üks parimaid ringe samuti selle nahka...aga ei võtnud riski mööduda. Selle rohelise BMW suurim häda oligi see, et kurvides ta ei liikunud ja jäi jalgu ning sirgetel oli tegemist siiski kiirendus võistluse karika omanikuga, ehk siis mööda sai temast ainult kurvides. Samuti tundus mulle ka, et kleepsudega kaetud autod ei tahtnud eriti mööda lasta, kuna võidusõidus tähendab kellegi möödumine siiski koha kaotust, samas mulle igati meeldib näha neid samu autosi opentrackil ning hiljem omanike siin foorumis nõu andmas. Ise olen ka selle poolt, et suunatule näitamise kohustus(mida ka kontrollitakse) võiks olemas olla küll. Käisin Peebule ütlemas viimasel sõidul, kui ta mu taha jäi stardi rivis, et ärgu minust enne möödugu, kui mul suund sees, sest mul üks peegel lendas minema ja pole uut veel saanud...turvapuuriga autos ehk ei olegi nii väga hirmutav, kui keegi küljepealt sisse sõidab...estfieldis aga küll. Võta nüüd kinni kas see turvapuur on kasulik või mitte, kindlasti turvalisus on A ja O ja inimese tervis kõige tähtsam, kuid samas võetakse turvapuuriga suuremaid riske ning õnnetusi juhtub just turvapuuriga masinatega rohkem(mitmed, kes saanud puuri sisse on suht kiirelt mõne katuse vms teinud ntx tulevad kohe meelde Silwer ja Peep E36-ga)\nSelle möödasõidu küsimise kohapealt, Estfieldil ei ole ABS-i ning ma ei ole sugugi kindel oma pidurdus oskustes, ehk siis ei roni ma sellega kunagi kellegile väga per*e, et tal tekiks arusaamine minu möödasõidu vajadusest ja vaevalt, ma ainus olen, kes pigem sõidab mitu ringi 50m kaugusel autost maas ohutuse nimel, kui asja ohlikuks tegema hakkab.\n28.09.2009 at 11:25 3 edits. Last edited 28.09.2009 at 11:52 by wirx\nSee teema on terve opentracki foorumi elama pannud, kui vaadata pealehel hetkel aktiivseid kasutajaid. Jätkake...vaidlustest selgub tõde Tegelikult on siin päris mitmeid häid mõttekillukesi OT'i parendamiseks. Korraldajad nopivad need kindlasti tekstist välja ja iga järgmine OT saab kindlasti olema paremini organiseeritud, kui eelmine. Minuarust see diskussioon siin on väga teretulnud. Mõni läheb küll siin pöördesse aga see on juba inimese iseloom\nMina igatahes olen kümne käega Opentracki poolt, kuna iga uue autoga olen just seal õppinud auto äärmusi tundma. Kujutan ette, et korraldajatel praegu on tiba masendus kõige selle pärast, mis siin praegu toimub aga loodan, et nad sellepärast korraldamist ei lõpeta. Alati leidub irisejaid ja hulle...aga kordades rohkem leidub neid algajaid juhte, kes ikkagi tahaksid oma taskuraketti ka rajal õppida tundma. Opentrack annab selleks väga head võimalused (väga suur pluss on see, et saad kellegi kogenuma kõrvale kutsuda...nii õpib 10x kiiremini, kui omapäi teisipäeviti pusida seal ja valesid trajektoore pähe õppida).\n28.09.2009 at 11:30 2 edits. Last edited 28.09.2009 at 11:31 by HoCi


Apple tõi välja uue MacBook Airi, mis pakub uuenenud disaini ning üliteravat ekraani | Digigeenius\nApple tõi välja uue MacBook Airi, mis pakub uuenenud disaini ning üliteravat ekraani\nApple tõi tänasel üllatusüritusel välja uue MacBook Air versiooni, mis on varustatud Retina-ekraani, sõrmejäljelugeja ning uuenenud disainiga.\nApple’i lubaduste kohaselt on uus 13,3-tolline Retina-ekraan eelmisest Airi ekraanist oluliselt värvirikkam, samuti on sel neli korda rohkem piksleid kui eelmisel versioonil. Võrreldes eelmise Airi mudeliga on uus Air aga 17 protsenti väiksem, seda peamiselt tänu kitsamatele ekraaniservadele.\nVõrreldes 2008. aastal välja toodud Airi versiooniga on uus mudel läbinud disainiuuenduse. Kadunud on ekraani ümbritsenud alumiiniumist servad, mis on nüüd 50% kitsamad kui varem. Lisaks sellele on valikus uued värvivalikud ning tavapärase hõbedase mudeli kõrval on valikus ka hall ja kuldne versioon.\nMacBook Pro juurest on üle kolinud ka klaviatuur ning Air pakub nüüd sama vähese liikuvusega nuppe. Pro juurest on üle toodud ka puuteplaat, mis on nüüd oluliselt suurem ning kus pärisnuppe polegi, vaid selle asemel matkivad klahvinupu liikumist väikesed mootorid.\nJätkates Pro-lainel, on Apple otsustanud loobuda tavalistest portidest ning selle asemel leiab arvuti vasakult küljelt kaks USB-C liidest. Siiski on alles kõrvaklapipesa, klaviatuuri kõrvalt leiab aga mõlemalt poolt kõlari.\nArvuti seest leiab kaheksanda põlvkonna Inteli kahetuumalise protsessori. Muutmälu on arvutis kuni 16 GB ning salvestusruumi kuni 1,5 terabaiti, seda SSD abil. Aku peab lubaduste kohaselt uue Airi puhul vastu kuni 12 tundi.\nUue Airi hind algab 1200 dollarist. Tellima saab seda USAs hakata tänasest ning klientideni jõuab see 7. novembrist.\nMärksõnad: air, macbook


Ultrasportlane Rait Ratasepp liigub triatlonikatsumusel rekordilises tempos - Tartu Postimees\n15. oktoober 2021, 14:33\nFuerteventurat on ultratriatleet iseloomustanud kui kliima mõttes sooja, samas tuuliselt karmi ning tõusumeetrite poolest vaheldusrikka maastikuga piirkonda. Foto: Jakob Meier\nUltratriatleet Rait Ratasepp alustas täna 60 täispika triatloni katsumuse 11. päevaga ning püsib kenasti oma ajaliste eesmärkide graafikus – võrreldes 2019. aastal läbitud 40-kordse ultratriatloni kümne päeva koondajaga on ta ligi neli tundi kiirem kui toona.\nRatasepp alustas eelmise nädala teisipäeval Kanaari saarel Fuerteventural 60-päevast triatlonikatsumust, kus ta plaanib läbida 60 järjestikusel päeval 60 täispikka triatloni. Katsumus peaks esialgse plaani järgi lõppema 3. detsembril ning selle aja jooksul tuleb Ratasepal läbida 228 kilomeetrit ujudes, 10 800 kilomeetrit rattal ning 2532 kilomeetrit joostes.\nKümnenda päeva järel on tal läbitud vastavalt 38, 1800 ja 422 kilomeetrit. Võrreldes 2019. aastal läbitud 40-kordse ultratriatloniga on ta 3 tundi 48 minutit ning 54 sekundit kiirem kui toona.\nTreenitus on paranenud\nUltratriatleedile on Kanaari saar tuttav, sest on ta seal läbinud 20- ja 40-kordse ultratriatloni. Küll aga läks ta seekord Kanaaridele kolm nädalat varem, et keha katsumuseks valmis seada ning enne väljakutse alustamist piisavalt treenida.\nRatasepa sõnul kordus tal organismiga sama muster, mis varasemate mammutkatsumuste ajal: kehastress tõstab kaalu, hoiab vett kinni ja organismi energiavajadus on suur.\n«Esimesed viis päeva on olnud kehale kohanemiseks, sealt edasi on kaal hakanud normaliseeruma ja pulss läinud tagasi madalaks, mis on minu jaoks oluline näitaja. Kui esimesel päeval oli keskmine pulss rattal 131 ja jooksul 140, siis näiteks 9. päeval oli keskmine pulss vastavalt 107 ja 122. See annab märku, et keha töötab taas ökonoomselt,» märkis ta.\nRatasepa põhjalikku treeningettevalmistust ja kehalist arengut kinnitas juba katsumuse esimene päev, mil ta finišeerus kümme minutit kiirema ajaga kui 2019. aastal 40-kordse ultratriatloni läbimisel. Esimese päeva finišiaeg 10:34.12 on jäänud ka kümne päeva parimaks. Kui parim ujumise ja rattasõidu aeg – 1:15.46 ja 5:45.45 – jäävad samuti esimesse päeva, siis kiireima maratoniaja jooksis Ratasepp välja aga üheksandal päeval – 3:15.02\nVedeliku tasakaal on kõikuv\nLäbitud kümne päeva põhjal täidab Ratasepp seatud eesmärki kenasti, kuid talle on seni olnud kõige üllatavam füüsiline vastupidavus ja maratonide läbimise kiirus. «Tundub, et viimasel kahel aastal joostud enam kui 14 000 kilomeetrit on ennast ära tasunud,» tõdes ta.\nKüll aga on keeruliseks osutunud organismis vedeliku tasakaalus hoidmine. Nimelt oli ultratriatloni esimestel päevadel palav ning pilvitu ilm, mistõttu kulus kehal palju vedelikku. «Kuigi arvasin, et tarbin piisavalt vett, oli seda vähe ning seepärast kujunes seni kõige raskemaks neljas päev, mil lihasjõud oli väike,» rääkis sportlane.\nRatasepal on taoline kogemus ka 2016. aasta 10-kordsest ultratriatlonist, mil Tartu ülikooli teadlased võistlustel ta vedeliku tasakaalu mõõtsid. Nii oli triatleedil juba teada, milles asi ning kuidas toimida.\nRait Ratasepa teekonna ning täpsema statistikaga saab tutvuda siin.


Müüa korter, 3 tuba, Rehe 11, Haabersti, Tallinn, Harjumaa - Kinnisvaraportaal KV.EE\nMüüa korter, 3 tuba - Rehe 11, Hõbemetsa, Haabersti, Tallinn, Harjumaa\nGarantiiga korter Hõbemetsa mändide all\nLisainfo: rõdu 6,9 m², panipaik, lift\nMüüa 3-toaline korter hinnatud Hõbemetsa uusarenduses. Hinna sisse jääb kvaliteetse tehnikaga sisseehitatud köök, panipaik keldris ja personaalne parkimiskoht maja all asuvas parklas. Korteril on arendaja poolne garantii, mis kehtib 2021 aasta lõpuni. Väikesed küttekulud tagab B energiaklass ja soojustagastusega sundventilatsioon.\nKorteris on heledates toonides värvitud seinad ja naturaalne parkett. Esikus, majapidamisruumis ja vannitoas on keraamiline plaat. Elutoale annavad avarust ja valgust juurde kahte suunda avanevad suured aknad. Tuulevaiksele rõdule hakkab päike paistma ca 13:00 ja paistab loojumiseni. Lisaks keldris olevale panipaigale asub korteris eraldi majapidamisruum, kuhu on paigutatud uus kuivatiga pesumasin.\nLisaks enda panipaigale on majas ka ühiselt kasutatav rattaruum. Prügikonteinerid asuvad hästi ventileeritud prügiruumis - see on tõeliselt mugav lahendus!\nHõbemetsa asub looduskaunis ja vaikses kohas Nõmme ja Haabersti piiril. Majad ei ole ehitatud põllule, vaid asuvad erinevatel tasanditel looduslike küngaste vahel, suurte mändide all. Majade vahel on piisavalt puid, õhku ja linnulaulu. Maja kõrvalt läheb läbi valgustatud Nõmme-Harku kergliiklustee.\nBussipeatus asub 200m kaugusel ja tasuta transport sõidab kesklinna ca 15 minutiliste vahedega.\nElamispind: 68,5 ruutu\nRõdu: 6,9 ruutu\nPanipaik: 3,7 ruutu\nKokku 79 ruutu\nKliendipäev on iga päev - tule vaatama :)\nLähim lasteaed ~ 1.2 km Tallinna Kadaka Lasteaed\n~ 1.3 km Tallinna Lasteaed Pallipõnn\nLähim kool ~ 350 m Hilariuse Kool\n~ 1.5 km Tallinna Tehnikaülikool\nLähim peatus ~ 220 m Rehe 24A\n~ 290 m Ajutine peatus 24A\n~ 290 m Mäepealse 20 20A 24A 25\n~ 380 m Kassi 20 20A 24A 25\n159 000 € 2 321 €/m2\nSaadan ebakorrektse kuulutuse: https://www.kv.ee/3216147 Kommentaar:


Kuidas ehitada Odavlennufirmad Shed - Tips for you - Tipsed.Com\ntalvel heita pilt Paul Coskery alates Fotolia.com\nBuilding kuur, mille eelarve võib tähendada valides mõned funktsioonid üle teistele ja võimalusel kõrvaldada mõned elemendid, mis ei ole vajalikud.Et alustada projekti, teha nimekirja kõik omadused, mida soovite kuuris on, kaasa arvatud suurust, aknad, uksed, värvi, vooder ja kõik dekoratiivsed elemendid.Ka nimekirja, mida loodate saada välja valatud ruumi osas, vastupidavus, korrashoiu ja üldise hoone eluea.Sorteeri neid nimekirju, et kõige tähtsam on teil kõige vähem oluline, mis toimib väärtuslikku teekaardi, kui nad otsustavad, millised elemendid on säilitada ja mida jätta.\nMäärata, kui väike puukuur saab samas kohtumisel oma ruumi vajadustele.Hinnata ja mõõta kõiki punkte te kavatsete hoida kuuris, pidades silmas punkte olete kindel, et omandada aastate jooksul.Arvuta piisavalt ruumi kõigile\nesemed, oleviku ja oodata samuti piisavalt kõndimine ruumi, nii et saate kergesti kasutada kõiki oma teemad.Suurem kuuri nõuab rohkem materjale osta, nii et täpselt määrata ruumi teil on vaja on väga oluline.\nKoostage jooniste ja hoone plaanid puukuur ja esitab need oma kohaliku hoone ja tsoneerimine osakonnad.See on kõige parem oodata plaanid heaks kiita enne edasiliikumist tegelik hoone, sest tehtud muudatusi oma linna hoone osakonna kulukas rakendada, kui ehitus juba käib.\nVali tasuv vundament.Kivi pad võib maksta rohkem ettemaksu kui lähetatud sihtasutus, kuid suurendab vastupidavust ja eluiga kuuris ise, mis säästab raha korrashoiu pikemas perspektiivis.\nVali vastupidav, madalad hoolduskulud vooder.Cedar raputab või naturaalsest puidust vooder võib olla kena visuaalse efekti, kuid see on kallis ja vajab pidevat korrashoiu maali või värvimist.Vinyl on hooldevaba, kuid maksab rohkem ette.T1-11 vooder, all-in-one seina mantli ja lõpetas vooder, on ökonoomne valik, mis nõuab vähest korrashoid.\njätta dekoratiivsed omadused nagu väljamõeldud Sisekujundus pakett, kuppel või kohandatud aknad ja uksed, mis aitab hoida kulud maha.\nKuidas valmistuda pressikonverentsil\nKuidas Korjausvedoksia dokumendid


CV Keskus tööpakkumine Restoranikülaliste vastuvõtja(võõrustaja)\nTööpakkumise number #301884\nT.M.C. Tourist Services otsib hooajatöölisi 2013 hooajaks.\nKui oled rõõmsameelne ja avatud, ei pelga ning tunned rõõmu õnnelikest klientidest ja südamest tulevatest tänusõnadest, siis kiirusta!\n- netopalka sõltuvalt ametikohast 500 – 1540 EUR kuus;\nHooajatöö kestab 5 – 6 kuud (1.aprill – 1.november 2013 või 1.mai – 1.november 2013).\nKandideerimiseks saada ingliskeelne CV ning foto.\nLisainformatsioon Eesti EURES koduleheküljel www.eures.ee.\nBrutopalk: 500 - 1100 €/kuus


Austraalias saab haridusametnikelt soovahetuseks abi 4-aastane laps • Objektiiv\nMaailm » Austraalias saab haridusametnikelt soovahetuseks abi 4-aastane laps\nAustraalias saab haridusametnikelt soovahetuseks abi 4-aastane laps\nLaps jooksmas ja kukkumas. Foto: Jamie Campbell, Wikipedia\nLastele soovahetuse peale surumine on asi, mis on juba täiesti katastroofilisi mõõtmeid võtmas mõnes Lääne riigis, eelkõige Suurbritannias, ja nüüd tuleb välja, et ka Austraalias, kirjutas Objektiivi toimetusele tähelepanelik lugeja, viidates artiklile ajalehes London Evening Standard.\nLugeja hoiatab: “Meil ei ole see õnneks veel aktuaalne teema, aga arvestades tempot, millega sellised asjad meile jõuavad, on põhjust muretsemiseks küll ja küll. Inglismaa kulutab juba miljoneid naelu aastas, et propageerida transseksuaalsust laste seas, kellest kõige nooremad pole veel eelkooligi jõudnud.”\nEvening Standard kirjutab psühholoogide murest olukorras, kus Austraalia haridusametnikud pakuvad vastava programmi raames soovahetuseks nõustamist, tuge ja abi lapsele, kel on eluaastaid vaid neli. Psühholoogid leiavad, et eelkooliealised lapsed on sellise suure otsuse jaoks veel liiga noored.\nSellele vaatamata on New South Walesi haridusosakond valmistanud toetuspaketi pisipõnnile, kes alles tuleval aastal lasteaeda läheb.\nArtikli järgi kaalub soovahetust plahvatuslikult kasvav arv väikesi lapsi, kellest noorim on kolmeaastane.\nÜhe suure Melbourne’i haigla andmetel saab nende sooidentiteedihäirete osakonnas parasjagu abi ligikaudu 250 last.\nKümme aastat tagasi oli neid vaid üks.


Jüri Allik: Eesti ja Läti – ühemunakaksikud - Arvamus\nJüri Allik: Eesti ja Läti – ühemunakaksikud\nPsühholoog Jüri Alliku sõnul erinevad enamiku Euroopa riikide keskmised IQ-skoorid omavahel nii vähe, et neid pole mõtet selle alusel reastada. Näiteks Eesti ja Läti on oma taustalt tema väitel nii sarnased, et neid võiks võrrelda ühemunakaksikutega.\nMil määral nõustute väitega, et vähem edukad inimesed ei ole reeglina ühiskonna ohvrid, vaid lihtsalt kehvemate geenidega?\nProbleem on selles, et ühiskonna ohvrid on sageli just need, kellel on «kehvemad geenid». Kehvemate geenide all tuleb mõelda selliseid pärilikke kalduvusi, mis soodustavad lühemat eluiga, haigusi, tööga mittetoimetulemist, antisotsiaalset käitumist jms.\nKui on soodsad keskkonnaolud, ei pruugi need negatiivsed kalduvused üldse ilmneda.\nKuid juhul, kui raha napib ja ühiskonna pakutavaid hüvesid ei jätku kõigile, kannatavad selle all eelkõige need, kellel pole kõige parem soodumus sotsiaalseks kohanemiseks, olgu selleks vähene vaimne võimekus või vajalikud sotsiaalsed oskused.\nSee muidugi ei välista, et ühiskonna ohvriks ei võiks sattuda inimene, kellel on selles mõttes igati «head geenid».\nKuidas tuleks taolise tõdemuse valgus ümber korraldada sotsiaalsüsteem - kas see õigustab suuremat varade ümberjagamist või vastupidi, ebavõrdsust?\nEnamik inimesi on imselt nõus sellega, et nad tahaksid elada õiglases ühiskonnas. Eestlased pole tõenäoliselt erand, sest ega asjata kanna üks meie rahvusliku teadvuse alusteoseid nime «Tõde ja õigus».\nHäda on selles, et õiglusest arusaamine on inimestel väga erinev. Mulle endale on sügava mulje jätnud John Rawls, kes sõnastas hästi põhilise õigluse printsiibi: kõik sotsiaalsed hüved tuleb jaotada võrdselt, välja arvatud juhul, kui mõni neist või nad kõik ei ole korraga kõigi ühishuvides.\nSeega, kui ühishuvi seda nõuab, võib ja tuleb hüved ümber jagada nii, et sellest saaksid suurimat kasu need, kes kõige rohkem puudust kannatavad.\nPole oluline see, kas see puudus on majanduslik või näiteks hariduslik ja puudutab õpilast, kes tuleb koolist, kus viimasel aastal õpetas matemaatikat kehalise kasvatuse õpetaja.\nJah, hüvesid (stipendiumid, sisseastumise lävend, õppemaksust vabastused jms) tulebki ebavõrdselt jagada, kui see tagab suuremale arvule inimestest võrdsemad võimalused.\nKui Eesti on keskmise IQ poolest Euroopas esimeses pooles (või lausa esimeste seas), siis kas sellest võib järeldada, et meil on tõepoolest eeldused tõusta viie rikkama riigi sekka Euroopas?\nTänu Juhan Torgile teame juba üle poole sajandi, et eesti lapsed pole rumalamad ameerika või prantsuse omadest. Enamiku Euroopa riikide keskmised IQ-skoorid on praktiliselt ühesugused, erinedes omavahel 1-2 punkti võrra, mis jääb mõõtmisvea piiridesse. Seepärast pole Euroopa riikide reastamisel keskmise IQ alusel kuigi suurt mõtet.\nSeega, mis puudutab IQd, siis võib viie rikkama hulka pürgida iga Euroopa riik, kellel on korralik haridussüsteem alates algkoolist kuni doktoriõppeni välja.\nKuid kohe kindlasti ei ole eestlaste keskmine IQ takistuseks viie rikkama riigi sekka jõudmisel. Kahjuks ei anna keskmine IQ ka mingit automaatset garantiid selleks, et viie rikkama sekka jõuda.\nKolumnist Abdul Turay kirjutas eelmisel nädalal Postimehes, et Eesti taasiseseisvumise järgne edu ei tulene kuidagi eestlaste loomupärastest omadustest, vaid pigem sellest, et sattusime olema õigel ajal õiges kohas. Turay väitel on «süüdi» välistegurid. Kas asjaolu, et Eesti keskmine IQ on Läti omast kõrgem, näitab, et Turay mõte liigub vales suunas ja meil on siiski loomupäraseid eeliseid?\nKui läheb hästi, siis on kõigil inimestel – eriti poliitikutel –, kalduvus kirjutada see oma tarkuse ja tubliduse arvele. Kui läheb halvasti, siis on süüdi välised tegurid nagu üleilmaline masu, rasked ilmastikuolud või tagurlike poliitiliste jõudude sepitsused.\nTegelikud otsused sünnivad nii asjaolude kokkusattumise tõttu kui ka otsustajate loomupärasest tarkusest, millest üks suuremaid on oskus olla õigel ajal õiges kohas.\nEestlaste seas populaarsel arvamusel, et me oleme lätlastest väga erinevad, pole kahjuks ühtki tõsikindlat alust. Geenide, isiksuse omaduste ja vaimsete võimete poolest oleme me lätlastega pigem nagu ühemunakaksikud.\nKui on midagi, mida me Lätist veidi paremini oleme teinud, siis järelikult tuleb põhjusi otsida millestki muust.\nSee, kes selle erinevuse põhjuse kunagi välja nuputab, peab olema väga taibukas, kuna praegu ei tea keegi päris hästi, mis teeb ühe ühiskonna edukaks ja teise kaotajaks.\nSeniks säilib paljudel seletustel vähemalt võimalus. Näiteks võib põhjus olla selles, et paljud eestlased teavad peast «Mutionu» sõnu või hoopis see, et 1887. aastaks õnnestus eestlastel annetustena koguda üle 100 000 rubla Aleksandri kooli asutamiseks.\nMikk Salu kirjutas eilses Postimehes, et mitte keskkond (kodu, pere, kool), vaid loodus ja geenid teevad meist selle, kes me oleme. Näiteks inimesed, kes pärivad madalamad võimed, pärivad ka suurema riski haigestuda erinevatesse tõbedesse. Süüdi ei ole reeglina sotsiaalsed olud, vaid geenid.


Raivo Raave ajaveeb: VENEMAA TEISTSUGUNE OLEMINE\n“Kõik maad on nagu maad, aga on ainult üks Venemaa,” on öelnud Nikolai Berdjajev. Tähendagu see mida iganes, aga üks on kindel: vene olemine on teistsugune kui muu olemine.\nVene filosoofia sündis siis, kui vene mõte naases rännakult Läänemaailma. Vene filosoofia on jutustus iseendale, kuidas mõistus ja hing jõuavad koju. Vene tõe eripära on selle kujundlikkus - ikoonsus ja see tegi ta lähedasemaks kirjandusele kui filosoofilisele terminoloogiale.\nVene intelligents - keda ei tohi mitte mingil juhul segamini ajada Lääne intellektuaalidega - pärines suurenisti proletariaadist ja ei vajanud sellisel kujul filosoofiat. Vene inimeseni jõudis filosoofia vene kirjanduse kaudu. Vene tõe kujundlikkus - ikoonsus - tegi ta lähedasemaks kirjandusele ja võõramaks filosoofilisele terminoloogiale. Vene intelligents täitis kultuuriruumi peamiselt simulaakrumitega.\nVene filosoofia tekib ja eksisteerib kui kirjandusliik. Ta eelistab jutustamisviisi uurimisviisile. Meie jaoks koosneb vene diskursus mitmetest erinevatest elementidest: esiteks rahvapärimuse arhetüübid: idioomid, vanasõnad, kõnekäänud, muinasjutud, valmid jms., teiseks saab vene filosoofia spetsiifiliseks keeleks slavofiilide keel, kolmandaks õigeusu kultuurilis-sümbolistlik sisu ja neljandaks traditsioonilise rahvateadvuse ratsionaliseerimine.\nSümptomaatiline on, et ükski nõukogude filosoof ei tegelenud vene filosoofia uurimisega. Vene diskursuse eripära on määratud õigeusuga, mille järgi tõde ei ole sõnas, vaid on kujus. Kristust nimetatakse Jumala kujuks. Tõde võib pigem näha kui mõelda. Tõde on Jumalalt ja ei ole mõtlemise produkt.\nVene inimtüübis põrkavad alati kokku kaks elementi - ürgne, looduslik paganlus, ääretu Venemaa stiihilisus ja Bütsansist saadud ortodoksne asketism, püüdlemine hauataguse maailma poole.\nVene tsaari tiitel ei saa kuidagi olla tulnud Lääne caesarist nagu tavaliselt arvatakse, sest seda ei oleks kirik aktsepteerinud. Küll on teada, et tsaari tiitli võtsid kasutusele tatarlased-mongolid ja see oli vana sküüdi juhi tiitel, mida hiljem kasutasid ka Krimmi ja Kaasani khaanid.\nTsaari tiitel oli enam mõeldud välispoliitiliseks kasutamiseks, et tsaar võiks läbirääkimisel olla võrdne Krimmi ja Kaasani khaanidega. Esimeseks tsaariks krooniti 16-aastane Ivan IV, kellel ka endal olid tatari juured ja kes Glinskite suguvõsa kaudu pärines Sartakist. Just see oli põhjus, miks Ivan Julm otsustati kroonida tsaariks.\nSakraalse Politeya otsingud on venelastele omased olnud kõigil aegadel. Riiki kujundati ja suurendati messianistliku idee sümboolikast lähtudes.\nPärast Bütsansi langemist - Teise Rooma, suurima õigeuskliku riigi hukkumist - tärkas vene rahva hulgas aimdus, et Venemaa on jäänud ainsaks õigeusklikuks riigiks maailmas. Strarets Filofei kuulutas Moskva Kolmandaks Roomaks. “Jumalast valituse ja Kolmanda Rooma idee saab vene rahvuslik-religioosseks antropoloogiaks, mis ei ole selgelt väljendatud mingeis vormeleis, kuid on tajutav kõigi poolt,” ütleb Aleksander Dugin\nPeidetud linn - vene idee alateadvus\nPärast Nikoni reforme ja skismat Venemaal tekib historisoofiline küsimus, kas Vene riik on enam õige õigeusklik riik. Seda süvendavad veel Peeter I reformid.. Kolmas Rooma on riknenud, võim on läinud Antikristuse kätte. Tõeliselt õigeusklik riik läheb ära maa alla. Sellega on seotud legend järve alla peidetud Kiteži linnast. Rahvas otsib püha Kiteži linna - see on vene idee kollektiivne alateadvus.\nSiit vene ideoloogia utopism ja müstilisus. Suurest skismast pärinevad ka vene mässulisuse või raskolnikluse juurded. XIX sajandi intelligents on juba reeglina võimuvastane. Nähtavat riiki valitseb vale.\nBerdjajev kirjutab, et Peeter I reformid olid vältimatud - Venemaa pidi avanema maailmale - kuid ta viis nad ellu hirmsa vägivallaga rahva hinge ja uskumuste kallal ja rahvas vastas sellele legendiga Peetrist kui Antikristusest.\nBütsantsi idee oli võimude sümfoonia. Imperaator garanteeris riigi ilmaliku ja patriarh vaimuliku ühtsuse. Peterburi periood oli taganemine bütsantslusest ja Nõukogude periood spontaanne, fragmentaarne ja stiihiline tagasipöördumine selle juurde. Peetri ajal kompenseeris kiriku mõju nõrgenemist terve rida pühakuid ja staretseid ja põranda-alune vaimulik elu. Vene XVIII sajandi kõrgkihist tundis üks osa huvi vabamüürluse ja teine osa voltäärluse vastu.\nVene idee paradoksid\nKui esimene vene originaalne filosoof Tšadaajev avaldas filosoofilise armastuskirja ühele poolilmadaamile, siis küsis Nikolai I, et kas see mees on sakslane või hull? Kuna ta sakslane ei olnud, siis pidi olema hull. Tšadaajev avaldas mõtte, mis on põhiliseks vene eneseteadvuses - nimelt idee vene rahva varjatud potentsiaalsusest. See tundub minevikku vaadatuna negatiivsena, aga tulevikku vaadates positiivsena,\nSlavofiilid leidsid, et Lääs kõduneb. Nad ennetasid Spengleri vahetegemist kultuuri, mis on siis ideede teenistuses ja tsivilisatsiooni, mis on raha teenistuses vahel. Nii slavofiilide konservatiivne pöördumine Peetri-eelsete aegade kui läänemeelsete pöördumine Lääne poole, oli vaid utoopia täiuslikkusest, mida ihaldati.\nVene revolutsioonilise ühingu “Tapor ehk Rahva Kättemaks” asutaja Netšajev andis välja “Revolutsionääri katekismuse”, mis on ideeliselt täiesti religioosne raamat - ilma Jumalata muidugi. Seda võib võrrelda jesuiitide ordu asutaja Ignatius Loyola harjutustega.\nNetšajevi “Katekismuses” oli midagi müstilist. Eriti huvitav on see, et mitmeti ennetab Netšajev äärmuseni tsentraliseeritud parteiorganisatsiooni tüüpi. Moraalne on revolutsionäärile kõik, mis teenib revolutsiooni - see saab ka Lenini sloganiks. Muide Neštšajev istus 10 aastat ränkades tingimustes Alekesi raveliini vanglas, kus ta pööras ümber ja muutis oma agentideks eranditult kõik vangivalvurid. Sellist 100%-list evangeelset tulemust ei olnud isegi apostel Paulusel.\nAnarhism ja nihilism\nBerdjajev kinnitab, et anarhism on samasugune vene vaimusünnitis nagu nihilism ja narodniklus. See on vene rahva hingelise struktuuri üks poolus: “vene rahvas on riigirahvas, sõnakuulelikult valmis olema suure maailmariigi loomise materjaliks ja samaaegselt on tal kalduvus mässule, vabadusse põgenemisele, anarhiale. Vene dionüüsiline stiihia on anarhiline. Stenka Razin ja Pugatšov on iseloomulikud venepärased figuurid ning rahvas mäletab neid”.\nVõim ise oli püha, aga langenud võim on paha. Näiteks Konstantin Aksakov oli tõeline anarhist - tal oli sarnaseid seisukohti Bakuniniga, kes oli omapärane vene kõrgkihi revolutsionäär, fantasöör, idealist. Emigrandina osales Bakunin kõigis Euroopa revolutsioonides. Aristokraadid Kropotkin, Bakunin ja Tolstoi olid ülemaailmse anarhismi loojad.\n25 aastat valitses vene kirikut ja ideoloogiliselt ka Vene Püha Sinodi ülemprokürör Pabedonostsev, kes oli Romanovite Venemaa vaimne juht. Berdjajev kirjutab: “Eraelus oli see suurinkvisiitori maine omandanud mees pehmeloomuline, armastas liigutavalt lapsi, kartis oma naist ega olnud ligemeste suhtes sugugi hirmuäratav”.\nPabedonostsev sarnanes Leniniga selles, et suhtus maailma nihilistlikult ja ei uskunud inimesesse. Kui Pabdonostsev põlgas talle alluvat kiriklikku hierarhiat, siis Lenin põlgas samuti revolutsioonilist eliiti ega uskunud selle inimlikku väärtusesse. Venemaa ja vene rahva saatuses on hämmastav, et Venemaad valitsesid nii enne kui pärast revolutsiooni nihilistid.\nLenin ei uskunud demokraatlikesse vabadustesse - need on vaid kodanliku ühiskonna simulaakrumid. Kuid ta uskus, et ühiskonna sunniviisiline organiseerimine võib luua millise inimese tahes - näiteks täiusliku sotsiaalse inimese. Selles oli Lenin ehtne vene utopist.\n“Mida suurem vale, seda enam usutakse,” ütles juba Tammsaare. Venelastele on omane võime ennastunustavalt vaimustuda sotsiaalsetest ideedest ja mida utoopilisemad nad on, seda enam. Venemaad ja vene rahvast saab iseloomustada vaid vastuolude abil Kui kõik rahvad on nagu rahvad, siis vene rahvas on idee - võiks Berdjajevit parafraseerides öelda.\nVene geograaf Pjotr Savitski ütles, et Venemaa läheb välja kaasaegse Euroopa kultuuri raamidest, tal on oma tee ja omad ajaloolised perspektiivid. Kui Ida vastaks naiselikule algele ja Lääs mehelikule, siis Venemaa oleks androgüünne.\nPostitaja: RJR kell 06:12


DHÜ konverents 2013 — www.dokumendihaldus.ee\nDokumendihalduse konverents 2013\n27. märtsil 2013 toimus juba kolmas Eesti dokumendihalduse visoonikonverents eesmärgiga käsitleda valdkonna kõige aktuaalsemaid teemasid ning tutvustada seadusemuudatusi, mis lähitulevikus enam kõneainet tekitavad.\nDokumentide säilitamise trendid ajas ja ruumis (Koit Saarevet\nRahvusarhiiv, digitaalarhiivi projektijuht)\nDokumendivahetuskeskus ja Teabevärav eesti.ee (Kadi Krull\nRiigi Infosüsteemi Amet, DVK valdkonnajuht)\nPaneeldiskussioon: Hanno Vares, Rahvusarhiiv, riigiarhivaari nõunik, Veiko Berendsen, AS Nortal, Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia, Kaido Palu, Põlva Maavalitsuse infoühiskonna arendusjuht, Liivi Karpiśtśenko, Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium, infoühiskonna teenuste arendamise osakonna nõunik, dokumendihalduse valdkonna juhataja kt\nAvaliku teabe seadus ja isikuandmete kaitse seadus dokumendihalduses (Merit Valgjärv, Andmekaitse Inspektsioon\nKonverentsil osales üle 100 inimese ning peaaegu kõigi üldhinnang konverentsile oli väga hea või suurepärane. Järgnevalt toome ära ka mõned näited osalejate kommentaaridest:\nOsalesin sellisel konverentsil esimest korda ning jäin väga rahule.\nPaneeldiskussioon oleks võinud pikem olla. Korraldus oli muidu suurepärane.\nKonverents oli väga hästi korraldatud ja teemad erialaselt väga täpselt koostatud. Haaratud oli nii mineviku, tänapäeva ja veel enam tuleviku, mis on eriti positiivne!\nKokkuvõttes väga hea ja informatiivne ja oli suureks abiks.\nPaneeldiskussioonile mõeldud aeg oleks võinud olla pikem,siis oleks aeg olnud sisuliseks diskussiooniks esinejate ja saalis istujate vahel.\nKõik oli meeldiv. Võrdlusmoment puudub, kuna osalesin konverentsil esimest korda. Mõni sõnavõtt oli keeruliselt edastastud, kuid see on kuulaja probleem.\nÜks parimatest dokumendihalduse aastakonverentsidest. Koit Saareveti ettekanne oli emotsionaalselt huvitav, Veiko Berendsen elav ja mõtestatud (nagu ikka!). Teistelt oleks rohkem oodanud praktilist teavet.\nSeekordne üritus oli väga informatiivne ning hea. Mulle meeldis. Sain teada asju, mida kindlasti oma asutuses rohkem kasutama hakkame.\nKonverentsi korraldus oli väga hea ning jäin sellega rahule.\nNatuke rahulolematu oldi paneeldiskussiooniga, probleemiks peeti eeskätt lühikest aega, mille tõttu ei jõudnud diskussioon korralikult areneda. Siin võib põhjuseks pidada ka rohket teemaderingi, mille osas diskussioonis osalejad sõna tahtsid võtta ja kuna aega nappis, ei jõudnud arutelud tulemuseni. Sellest võime teha järelduse, et dokumendihalduse teemal on endiselt palju lahtiseid teemasid, mis vajavad arutamist ning seda just kõiki huvigruppe hõlmavas ringis.\nDokumendihaldurite Ühing tänab meeldiva koostöö ja suurepärase korralduse eest Eesti Koolitus- ja Konverentsikeskust, päeva juhtinud Raivo Ruusaleppa ja kõik esinejaid ja osalejaid.


Ametikooli popim eriala on küünetehnik\nReedel lõppes Kuressaare ametikooli korraline vastuvõtt, kuhu laekus 437 avaldust, mis on 74 võrra rohkem kui eelmisel aastal.\nKas küünte lõikamist peab tõesti kolm aastat õppima? Meie Gunnariga oleme ilma igasuguse koolituseta isegi üksteisel varbaküüsi värvinud ja kõik odini sõdurid kiitsid.\nSina Gunnariga? Istusid peegli ees ja värvisid endal küüsi?\nVahur Neljapäev ja Gunnar ei värvi ainult teineteise varbaküüsi, nemad on oma suhtega juba kaugemale jõudnud ning trukivsad isuga ka teineteisele tagant sisse.\nNüüd jääb vaid lootsa, et järgmisel aastal avatakse selles koolis ka tillipikendajate eriala.\nMiks sa käid ja risustad seda kommentaariumi, palun ütle. Kirjuta midagi asjalikku kui vaja öelda on.\nSeda minagi, et need Vahur Neljapäev ja Gunnar risustavad ainult kommentaariumi ning kirjutavad sulaselgeid lollusi.\nKeda sa lolliks pead, internetidebiilik?\nIkkagi tehniline värk.\nHuvitav, et neid totakaid pikki küüsi kohtab kõige rohkem hariduseta ja madala palgaga teenindajatel. Niigi väike palk viiakse mõtttetule küünetehnikule. Mida madalam IQ, seda pikemad ja kirjumad küüned. Mis neist küünetehnikutest siis saab, kui see moehullus ka jälle mööda läheb?\nMetsavennal pole vist asja meie eliidi üritustele, seal need pea kõikidel daamedel. Aga tõsi on, et Rae poe kassiiril taolisi küüsi nähes tulevad külmavärinad peale!\nAga miks sa arvad, et nendel eliidi üritusi väisavatel "leedidel" kõrge IQ on? Pigem on tegemist ikka edvistavate, madalalaubaliste isenditega.


Prantsusmaa ja Inglismaa on alustanud EMi kvalifikatsiooni võimsalt - Jalgpall - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nPrantsusmaa ja Inglismaa on alustanud EMi kvalifikatsiooni võimsalt\n26. märts 2019, 9:04\nÕnnelik Inglismaa koondis pärast Michael Keane'i väravat.\nMaailmameistrid sõitsid üle Islandist, britid aga Montenegrost, lüües viimaste vastu lausa viis väravat.\nValitsev maailmameister Prantsusmaa sai EMi kvalifikatsioonis teise võidu kui koduseinte vahel Pariisis võideti 4:0 Islandit.\nEsimese poolaja ainsa värava lõi Samuel Umtiti 13. minutil, Kylian Mbappelt saadud söödust. Teisel poolajal lisasid värava Oliver Giroud (68. minutil), Mbappe (78.) ning Antoine Griezmann (84.)\nNagu paljudel teistelgi varem, oli ka Islandil tõsiseid raskusi Kylian Mbappe pidurdamisega.\nPrantsusmaa on löönud nüüdseks kahe mänguga juba kaheksa väravat (möödunud reedel saadi Moldovast jagu 4:1). Didier Deschampsi hoolealused juhivad H-alagruppi, edestades ühe väravaga Türgit.\nInglismaa tegi võõrsil täiesti maatasa Montenegro, võites mängu 5:1 (2:1). Ehkki koduvõistkond tegi mis suutis, kuid kui 60. minutil sündis juba brittide kolmas värav, oli mängusaatus juba sisuliselt otsustatud.\nMullusel MMil neljandaks tulnud Inglismaa väravate eest hoolitsesid: kaks tabamust kirja saanud Ross Barkley, Michael Keane, Harry Kane ja Raheem Sterling.\nPositiivne etteaste kogu võistkonnalt ja tore õhtu ka minu poolt. Montenegro ei ole kerge vastane, vaid on iga kord parajaks testiks, aga me näitasime korralikku sisu võites mängu sedavõrd veenvalt,“ ütles Barkley hiljem BBC-le.\nKaks võitu kirja saanud A-alagrupis paiknev Gareth Southgate’i juhitud meeskond on nüüdseks löönud juba 10 väravat ning lasknud endale lüüa vaid ühe. Avamängus jäi inglaste laviini alla (Tšehhimaa).


Ka rõivaste hinnad löögi all\n27. september 2010 kell 4:41\nViimasel aastal toimunud puuvilla hinna tõus maailmaturul mõjutab valmistoodete hinda, tarbijateni jõuab see ajalise nihkega.\n"See on jätkuv trend," ütles tekkide-patjade tootja Wendre turundusjuht Peep Armväärt.\nArmväärti kinnitusel on juba alates kevadest läbirääkimised klientidega olnud väga rasked. Praeguses olukorras tunnetatakse tekstiilitööstuses, et kõik, mis sisaldab puuvilla, on kallinemas.\n"Mõne puuvillast valmistatud kanga hind on tõusnud 100% ja seetõttu on meil siin tekkide-patjade äris valmistoodete hinnatõus olnud juba 20-30%," selgitas Armväärt.\nUus puuvilla hind selgub aasta lõpus ja sõltub sellest, milline on nõudlus-pakkumine pärast sügisest koristushooaega, ütles Armväärt.\nEesti Rõiva- ja Tekstiililiidu esimees Meelis Virkebau on samuti puuvilla hinna tõusuga kursis. "Muidugi see mõjutab igat meie tootjat ja tema omahinda. See jõuab ka tarbijani ja kaupluselettideni väikese ajanihkega," mainis Virkebau.\nTänavusi jõulumüüke hinnatõus ehk ei mõjuta\nKuna Eesti ise kangast ei tooda, vaid ostab seda mõne hankija käest, siis praegu laos olev kangas on veel madalama hinnaga.\n"Kuid arvan, et oktoobris ja novembris omahind tõuseb ja vastavalt ka kaupade jae- ja hulgihind," selgitas Virkebau.\n"Meie elu ei ole nii lihtne kui piimaärimeestel. Et kui keegi tõstab piima hinda, siis järgmisel päeval on kauplustes hinnad üleval," kommenteeris puuvilla hinna tõusu Baltika Grupi juhatuse esimees Meelis Milder.\nMilderi sõnul on Eesti rõivatööstuses praegu vara rääkida konkreetsest hinnatõusu määrast ning ajast. Tema kinnitusel üritatakse tooraine hinna, sealhulgas puuvilla kallinemise mõju tarbijatele minimeerida ning puuvilla ja teiste toorainete hinnatõus ei avalda mõju rõivaste praegustele jaehindadele ega mõjuta ka tänavuste jõulutoodete hinnataset. "Kasutame oma pikaajalisi koostööpartnereid, kes seni ei ole kangaste ja toodete hindu olulisel määral tõstnud," ütles Milder.\nKa Tallinna Kaubamaja ASi juhatuse esimees Raul Puusepp usub, et Eesti riidepakkumiste puhul jõuab toormatejali hinnatõusu mõju kohale mõningase nihkega ja selle aasta jõulumüüke see ei puuduta.\nPuuvilla mõju väiksem kui kütuse ja müügimaksu oma\n"Pigem on meil lähiajal hinnamuutusteks palju suuremad tegurid - alates Tallinnas kehtestatud müügimaksust ja lõpetades elektri ning kütuste kallinemisega. Puuvilla hinna mõju on vähemalt esialgu väiksem ja pole kohe tulemas," mainis Puusepp.\nEesti rõivatööstuses pole Virkebau sõnul hinnatõus valdav ega ühtlane. Samuti ei puuduta see kogu rõiva- ja tekstiilivaldkonda, vaid mõningaid tooteid. "Ja ma ei usu, et hinnatõus võib mõnedel toodetel olla rohkem kui 10%," ütles Virkebau.\nUued hinnad selguvad järgmisel aastal\n"Kõik ootavad, missuguseks kujuneb uus koristusperiood, mis algab oktoobris. See, kui hästi puuvill on kasvanud, näitab, kas hinnatõusu trend jätkub või muutub stabiilsemaks," ütles Armväärt.\nMuidugi see mõjutab igat meie tootjat ja tema omahinda. See jõuab ka tarbijani.\nMeelis Virkebau, Eesti Rõiva- ja Tekstiililiidu esimees Puusepa sõnul näevad kliendid praegu seda, et poodides pole enam nii suuri allahindlusi, millega viimastel aastatel ollakse harjunud. "Kaupmeestel pole enam nii suuri varusid, seetõttu tunnetatakse ka hindade muutust," selgitas Puusepp.\nMilderi kinnitusel on rõivatootmises toormaterjali ostuhinnad fikseeritud ja need muutuvad kord hooajal. Sügisene puuvilla hinnamuutus puudutab järgmist hooaega.\n"Kui maailmaturu hinnatõus samas hoos jätkub, on ka rõivafirmad tõenäoliselt sunnitud tõstma lõpptoodete hinda," möönis Milder.\n3. november 2010 kell 11:27


Hotellid orientiiri Gstaadi suusakuurort lähedal | Hotels.com\nGstaadi suusakuurort hotellid – Gstaad\nHotellid orientiiri Gstaadi suusakuurort läheduses\nGstaad – veel vaatamisväärsusi\nGstaad Eggli suusaliftGstaad Eggli suusalift on vaatamisväärsus 0,7 km kaugusel südalinnast, millega tasub kindlasti tutvuda, kui sinu järgmine sihtkoht on Gstaad. Gstaad pakub ohtralt teisigi ajaviitevõimalusi, kas või Gstaadi suusakuurort, Adelbodeni suusakuurort ja Villars-Gryoni suusakeskus.\nEggli suusakuurortVaid 0,6 km kaugusel kesklinnast asub suusakeskus Eggli suusakuurort. Kui sind ahvatlevad suusanõlvad, ootavad sind lähikonnas Gstaadi suusakuurort ja Schönried Horneggli suusakuurort.\nRutti suusaliftRutti suusalift on vaatamisväärsus 0,7 km kaugusel südalinnast, millega tasub kindlasti tutvuda, kui sinu järgmine sihtkoht on Gstaad. Gstaad pakub ohtralt teisigi ajaviitevõimalusi, kas või Gstaadi suusakuurort, Adelbodeni suusakuurort ja Villars-Gryoni suusakeskus.\nSaanen-Eggli suusaliftSaanen-Eggli suusalift on vaatamisväärsus 1,9 km kaugusel südalinnast, millega tasub kindlasti tutvuda, kui sinu järgmine sihtkoht on Gstaad. Gstaad pakub ohtralt teisigi ajaviitevõimalusi, kas või Gstaadi suusakuurort, Villars-Gryoni suusakeskus ja Adelbodeni suusakuurort.\nGstaadi suusakuurort – rohkem teavet\nKus on Gstaadi suusakuurort?\nLähim asula – Gstaad. Vaatamisväärsustega ja huvitavate paikadega tutvumisele võib julgelt kulutada terve päeva.Kes tahavad ümbruskonnas asuvate huviväärsustega põhjalikumalt tutvuda, neil tasub üle vaadata ka Adelbodeni suusakuurort ja Villars-Gryoni suusakeskus.\nGstaadi suusakuurort ja lähikond. Kus ööbida?\nMeil on pakkuda 106 hotelli lähiümbruses, vähem kui 2 km kaugusel. Meie reisisõprade hulgas populaarsemad on järgnevad:\n• 5 tärni hotell • tasuta hommikueine • tasuta wifi • tasuta bussiühendus ostukeskusega\nGstaadi suusakuurort ja lähiümbrus. Vaatamisväärsused ja ajaviide\n• Glacier 3000 suusakeskus\n• Hohi Wispile mägi\n• Wallbachi spaa\nGstaadi suusakuurort. Transpordiühendused\n• Sion (SIR), 28,3 km kesklinnast


Kaalulangus parast off depot\nKaalulanguse saavutus kleebised\nKas teie olete kunagi mõnda Meravita toodet proovinud? Jah, see on käest ära ja koledas ülekaalus, aga ta on mulle siiski valmis meisterdanud kaks imelist last ja kuidas ma saan vihata midagi, mis on loonud midagi nõnda kena? Rasedatele ja rinnaga toidetavate naistele enne tarvitamist soovitame konsulteerida kas arsti või apteekriga. Juba lapsest saati.\nApple Cider tablette valmistatakse õunasiidri äädika pulbrist, artišokkidest ja võilille ekstraktist.\nApple Cider tablette valmistatakse õunasiidri äädika pulbrist, artišokkidest ja võilille ekstraktist. Need ained aitavad säilitada organismi normaalset ainevahetust, normaalset rasvade seedimist ja vedelikkude bilanssi. Ainevahetus ja keha massKui ainevahetus aeglustub, võivad tekkida seedimise probleemid, kõhukinnisus, liigse vedeliku kogunemine. Selle tagajärjel võib suureneda organismis olev rasvade kogus, tekkida jäsemete turse ja üleliigne kehakaal.\nNeed ained aitavad säilitada organismi normaalset ainevahetust, normaalset rasvade seedimist ja vedelikkude bilanssi. Ainevahetus ja keha massKui ainevahetus aeglustub, võivad tekkida seedimise probleemid, kõhukinnisus, liigse vedeliku kogunemine. Selle tagajärjel võib suureneda organismis olev rasvade kogus, tekkida jäsemete turse ja üleliigne kehakaal.\nMe kõik oleme erinevad. Erinevad on ka meie toitumisharjumused ja ainevahetus.\nKuu alguses sain Meravitalt paki, nad soovisid, et ma katsetaks nende Aafrika mangoga rasvapõletustablette.\nKüüslaugu ekstrakt küüslaugukapslid osta Fitpoindist parima hinnaga\nKuid inimesed, kellede ainevahetus on aeglasem ja kes tahavad kontrollida oma keha kaalu, peavad rohkem liikuma, tähelepanelikumalt jälgima tarbitatavate kalorite kogust, aitama organismil toitu kergemini seedida ja eemaldada liigset vedelikku.\nKuidas Apple Cider võib aidata?\nYohimbine HCl - rasvapõletaja\nJuba Vana-Egiptuses olid olemas erilised dieedid, õunaäädikat parim rasvapoletaja egiptuses kui kehakaalu vähendamist abistava ja rasvase toidu seedimist soodustava toidulisandina. Egiptuse kuninganna Kleopatra jõi õunaäädikat - kui ilu ja tervise allikat - peale igat söömist. Juba aastat tagasi Hüpokrates kasutas õunaäädikat inimeste ravimiseks.\nApple Cider tablettides olevad toimeained parandavad ainevahetust, rasvade lõhestumist, organismi normaalset vedelikkude bilanssi. TarvitamineVõtta 1 tablett päevas söögi ajal, juues peale klaasitäis vett.\nYohimbine HCl - rasvapõletaja () - haaga-helia.ee\nKahe esimese nädala jooksul soovitatakse võtta 2 tabletti päevas. Võib tarvitada pikema aja jooksul, näiteks kuud järjest.\nKoostis:1 tab. Õunasiidri äädika pulber mg mgJuurvilja artišoki Cynara scolymus L. Mitte ületada soovitatavat päevanormi.\nToidulisandit ei tohi tarvitada toidu aseainena. Rasedatele ja rinnaga toidetavate naistele enne tarvitamist soovitame konsulteerida kas arsti või apteekriga.\nEi sobi alla 11 vanustele lastele. Säilitada mitte kõrgema kui 25°C parim rasvapoletaja egiptuses, lastele kättesaamatus ja märkamatus kohas.\nKaalulangus 9 kuud vana\nNaljakas kaalulangus sargid\nRapide 60 kaalulanguse ulevaate\nMis toit rasva poletamiseks\nChino hills kaalulangus tundi


Mardilaada peakülaline on Setomaa - Uudised - Setomaa\n8.-10. novembrini toimub Tallinnas Saku Suurhallis Mardilaat, mille käesoleva aasta peakülaline on Setomaa. Setomaa on laadal väljas suure esindusega – maitsta saab seto toite, nautida seto käsitööd, tantsu, pillimängu, leelot.\n„Setomaa omanäoline ja sügavuti juurteni minev kultuur on Eestis ja isegi terves maailmas omanäoline. Mardilaat on sellel aastal kindlasti Setomaa nägu, oleme koos selle üle uhked“ tõdeb Liina Veskimägi-Iliste juba 22 aastat laada korraldajaks olnud Eesti Rahvakunsti ja Käsitöö Liidust.\n„Ootame setosid ja Setomaa sõpru Mardilaadale – käsitööliste suurele laulupeole, kus sel korral on võimalik avastada Setomaa mitmekülgsust ja ühtekuuluvust,“ kutsub Mardilaada Setomaa poolne koordinaator Ingrit Kala. „Püüame teha kõik selleks, et Mardilaadale tulija näeks ja tunnetaks Setomaa kohalolekut erinevate meeltega.“\nSetod on 8.-10.novembril Tallinnas suure esindusega. Reedel käsitöö-öö ajal astuvad Mardikavaga ülesse Siidisõsarõ koor ja laval toimub Sarve Õie poolt seto rõivaste tutvustus. Etnomood on samuti sel korral seto aineline, meistrite Ulve Kangro ja Margit Mehilase kollektsioone tutvustavad Piret Torm-Kriisi tantsutüdrukud. Õhtu peaesinejateks on Seto Miihi Summ ja punkbänd Tuhkwizza. Lava kõrval pakutakse samal ajal seto süüki- juuki.\nLaupäeval täitub Mardilava igal täistunnil Seto pillimeeste, leelokoori, raamatu esitluse või tantsijatega. Kuulda ja näha saab Tallinna setosid: Sõsarõ leelokoori ning Kultuuriklubi Setoluu laulude ja tantsudega. Loodetavasti tõmbab laadamelu tõeliselt käima Rahvabänd 2018 võitja Nedsaja Küla Bänd.\nMitmed Setomaa meistrid on korraldamas käsitöö õpitubasid käsitöö gurmaanidele, harrastajatele ning lastele. Pakutrüki õpituba juhendavad Ülle Kauksi ja Evar Riitsaar, niplispitsi näitab Sigre Andreson. Äsja oma 90.juubelit tähistanud Kõivo Anne on kohal vokiga ning jagab linapräätämise oskusi. Paelte punumist ja erinevate vööde valmistamist õpetavad ning tutvustavad Õie Sarv, Jane Vabarna, Sirje Ots, Marje Linnus, Maret Vabarna, Ülle Paltser.\nSavist voolimise õpituba korraldab Marko Puksing, ehete graveerimist esitleb Evar Riitsaar, lisaks saab õppida seto pitsi heegeldamist ja väiksemad lapsed saavad värvida mustreid.\nSeto Käsitüü Kogo ühises müügiletis on kauplemas sepp Raivo Jänesmägi, savipottidega on laadal Estonian Pottery, seto rahvarõiva komplekti kuuluvaid esemeid pakuvad Sirje Ots ja Margit Mehilane. Osta saab Ateljee – Galerii ja Värska Kirävüü valmistatud esemeid. Seto Instituudi müügilaualt leiab hulgaliselt raamatuid ning Setomaa Turismilt saavad kõik huvilised infot 2019 aasta suursündmuste kohta.\nTeise korruse toidupakkujate seas on sel aastal kauplemas MTÜ Seto Küük liikmed. Seto sööki pakuvad ühisletis Taarka Tarõ, Inara Vanavalgõ ja Rikka Ivvani talu perenaised koos abilistega. Toimub trükivärske Kostipäeva retseptiraamatu esitlus ja müük.\nTallinna Mardilaat on Saku Suurhallis toimuv käsitööliste kohtumispaik, kus müüakse ja esitletakse Eesti parimat käsitööd. Tänavu on laadal üles seatud 250 müügiboksi ja eelmiste aastate kogemuse põhjal on laadale oodata ca 15 000 külastajat.


Kus ja kuidas osta kuponge Power, Ameerika loterii? Ostu Powerball loterii pileteid internetis. | Powerball loterii\nPaljud loterii mängijad üle maailma küsida:\nKus ja kuidas osta kuponge Power, Ameerika loterii?\nVastus on väga lihtne;\nIgaüks võib osta Power loterii pileteid internetis!\nPowerball kuponge saab osta läbi palju võrguteenuse pakkujad, kes on spetsialiseerunud osta loterii kupongid. Nad tegutsevad käsi mängijate vahel ja Powerball peamine ettevõtja. Organisatsioonide esindajad, teenuste pakkujad on füüsiliselt olemas Ameerika Ühendriigid. See võimaldab neil tegutseda ja oma klientide nimel ja osta kuponge neid. Nende kliendid teevad ostutellimused Interneti kaudu üle maailma.\nKõik loterii mängijad, kes soovivad osta Powerball ja piletid osaleda, et populaarne loterii, võib loota professionaalset abi. Nad aitavad kõigile protsessis osta loterii pileteid, mitte ainult Powerball, vaid ka kõikide teiste suuremate loteriid üle kogu maailma.\nSiiski soovitatakse käsi, kes ostab piletid nimel mängijat. Peame olema ettevaatlikud valida ainult need teenusepakkujad, kes vastavad kõrgeimatele tööstuses maine. Samuti, on paljude aastate kogemus valdkonnas osta kuponge loteriid, sealhulgas Power.\nPaljud veebilehed pakub võimaluse osta Power American lotopileteid internetis. Soovitame teenuseid kasutades PlayHugeLottos.com ja TheLotter.com. Mõlemad on loodud positsiooni tööstuse üle paljude aastate kogemused.\nEnne ostu Power loterii pileteid internetis tasub kaaluda; kas soovite lisada võimalus PowerPlay. See valik võimaldab korrutada auhinnad madalama tasandi. Saage võimalus PowerPlay kordaja, kliki siia.\nPraegu ainult TheLotter pakub võimalust lisada võimalus PowerPlay kordaja koos täiendavate kuludega. Lisaks TheLotter skaneerib koopiad kõigist Powerball loterii kupongid, mis osteti teie nimel ja seejärel saadab sulle e.\nEt osta Powerball american loterii kupongi PlayHugeLottos,\nOsta kuponge Powerball USA loterii TheLotter klõpsake banner allpool:\nKuidas osta Power loterii kupongide interneti kaudu?\nOstmine loterii pileteid Power American loterii interneti kaudu on väga lihtne. Ostu saab teha lihtsalt kodus või kontoris istudes mugavalt oma tugitooli, arvuti või tahvelarvuti.\nVali üks kahest teenusepakkujate eespool. Mõlemad pakub võimalust osta Power loterii pileteid internetis. (Aga pidage meeles, et ainult üks pakub võimalust, et lisada PowerPlay kordaja koos täiendavate kuludega, milleks TheLotter.)\nNüüd on teil võimalus valida; saab esiteks valida oma Powerball numbrid, siis registreerige oma free online konto. Või teistpidi, kumb sulle meeldib. Registreerimine on väga lihtne ja arusaadav.\nEnne valides oma Powerball numbrid, et see on hea tava, et otsustada, kui palju kuponge, mida soovite osta, sest Powerball loto.\nPowerballi numbrite valimise ajal; Sisestage oma õnnenumbrid. Või Kui teil neid pole, valige suvand „Kiire valik”. Numbrid valitakse juhuslikult ja kupongid täidetakse automaatselt. See kiirendab kogu ostuprotsessi suuresti.\nPärast registreerumist ning avada konto, pannes tellimusele, ühe loteriipileti teenuseid. Loterii piletid oleks ostnud oma nimel ja hoida ohutu koht sinu jaoks.\nJuhul võitnud loto preemia; Player teavitatakse e-posti teel või kui suuremate võitude telefoni teel.\nLottery mängijad on võimelised juhtima oma võidud. Nad võivad teha pangaülekanne oma võidud või nad saaksid vahetada oma võidud erilist maksedokumendid, mis võimaldab osta Power loterii kupongi soodustus tulevikus.\nKus ja kuidas osta kuponge Power American loterii?


Portreefilmide konkursil valiti välja viis uut projekti — Sirp\nEesti Rahvusringhääling, Eesti Filmi Instituut ja Eesti Kultuurkapital kuulutasid tänavu suvel juba viiendat korda välja portreefilmide konkursi, et leida põnevaid ideid Eesti oluliste kultuuriloojate ja ühiskonnategelaste tutvustamiseks. 2022. aastal vaatajate ette jõudvad filmid on nüüdseks välja valitud.\nKonkursile laekus 15 filmiideed, mis peegeldavad Eesti kultuurimaastikul tegutsejate värvikat spektrit.\nŽürii liikme, Eesti Filmi Instituudi dokumentaalfilmide eksperdi Filipp Kruusvalli sõnul oli tegu kõrgel tasemel konkursiga, mis paistis silma eriilmeliste, intrigeerivate ja mänguliste ideekavandite poolest.\n“Esilekerkivalt olid esindatud muusikavaldkonna säravad tegijad, samuti teater ning üllatuslikult, ent igati teenitult ka toidukunst. Lugude põhifookus keskendub sel korral lisaks väljapaistvate isiksuste säravale küljele julgemalt ka varjupoolele ja läbikogetud väljakutsetele. Igal juhul tõotab portreefilmide viies hooaeg tuua vaatajale nii taaskohtumisrõõmu kui avastamispõnevust,” märkis Kruusvall.\nŽüriisse kuulunud ETV peatoimetaja Marje Tõemäe lisas, et projekt on näidanud olulisust Eesti kultuuripärandi loomisel ja hoidmisel. “Filmid on väga hästi vastu võetud nii kinodes kui ka tele-ekraanil, mis tähendab, et filmide mõju on märkimisväärne. Oluline panus siin on nii portreteeritavatel kui ka filmide autoritel, kes kõnetavad nii tänases päevas kui aitavad hoida meie kultuurilugu pikemas ajaperspektiivis.”\n“Lydia Rahula” (Sterotek, režissöör Tarvo Mölder)\n“Teatrihull. Evald Hermaküla” (Allfilm, režissöör Maria Avdjushko)\n“Kukerpillid” (Axelaberg, režissöör Raimo Jõerand)\n“Chef D.D. – Eesti kokakunsti suursaadik. Dimitri Demjanov” (Menufilmid, režissöör Kaido Veermäe)\n“Marju Länik” (Kriim, režissöör Urmas Eero Liiv)\nTänavuse konkursi žüriisse kuulusid Tristan Priimägi (Eesti Kultuurkapital), Filipp Kruusvall (Eesti Filmi Instituut), Kiur Aarma ja Marje Tõemäe (Eesti Rahvusringhääling).\nPortreefilmid valmivad 2021. aasta lõpul, kinno ja ETV ekraanile jõuavad need 2022. aasta jooksul.\nPortreefilmide varasemate konkurside tulemusena on publiku ette jõudnud filmid näiteks Kalju Komissarovist, Vello Salost, Peep Puksist, Marju Lepajõest, Konstantin Vassiljevist jt. Värskeimatena esilinastusid sel sügisel portreefilmid David Vseviovist ja Leonhard Lapinist.\nValikut varasematest filmidest näeb lehel https://kultuur.err.ee/k/portreefilmid ja veebikanalis Jupiter.


Põletamine urineerimisel öösel, Sageli urineerimine naistel, kellel puudub valu - põhjused ja ravi - Prostatiit -\nPõletamine urineerimisel öösel,\nKodus Kodus võib noktuuria uimastiravi täiendada harjutustega vaagnapõhja lihaste tugevdamiseks. Kooriku toimeained aitavad kaasa patogeensete mikrofloorade pärssimisele, vähendavad põletikku. Kui haigusega kaasneb vaagna suurenev valu, tähendab see, et tüdruk peaks pöörduma kiiresti günekoloogi poole. Kuidas alustada tegutsemist? Neid tegureid saab kindlaks teha ainult kvalifitseeritud arsti abiga, kuna sümptomid on sarnased. Sageli ilmneb uriini vabastamine korduvalt une ajal pärast insulti.\nMeeste sagedane urineerimine päeva jooksul võib olla seotud toitumise ja vedeliku tarbimise iseärasustega: näiteks taimse toidu ülekaal toidus, samuti küllastunud põletamine urineerimisel öösel urineerimisel öösel režiim põhjustab alati urineerimishimu suurenemist.\nSelle seisundiga ei kaasne tavaliselt muid patoloogilisi sümptomeid. Meeste hommikust sagedast urineerimist peetakse sageli täiesti normaalseks, kui sellega ei kaasne muid valusaid sümptomeid.\nÖösel koguneb põiesse kontsentreeritud uriinivedelik ja hommikul taastub urineerimistung: kuseteede süsteem töötab pärast öist puhkust. Sagedane urineerimine meestel, kellel on valu seljaosa, kubemeson urolitiaasi valu allosas kõhtu menst. Kui uriin liigub mööda kanalit, võivad liikuda ka kivid ja liiv, mis kutsuvad esile ägeda valu ilmnemise. Sellistel juhtudel on tung urineerida mõnikord subjektiivne. Meeste sage urineerimine ja põletustunne võivad olla urogenitaalsete infektsioonide või sugulisel teel levivate haiguste tunnused.\nLisaks põlemisele võivad tekkida krambid ja patoloogiline eritis ureetrast. Meeste sagedane rikkalik urineerimine tekitab alati suhkruhaiguse kahtluse: veendumaks, et haigust pole, on vaja teha veresuhkru test. Lisaks peate mitu päeva joogivee üle arvestust pidama - võib-olla on põhjus tühine ja seisneb erinevate jookide liigses kasutamises kogu päeva vältel.\nMeeste sage urineerimine verega on tavaline sümptom, mis kaasneb neerukoolikutega, kui mööda kuseteed liikuv kivi ärritab limaskesta, mis põhjustab kudede verejooksu. Meeste alakõhuvalu ja sage urineerimine - enamasti viitavad need sümptomid tsüstiidile.\nValud on tuhmid, valutavad ja ainult siis, kui protsess käib, on intensiivsed ja kramplikud. Võib esineda ka krampe, põletust ja isegi kusepidamatust. Meeste alaseljavalu ja sage urineerimine võivad viidata püelonefriidi arengule. Haigusega kaasnevad seljavalud, sagedased tungid, tursed. Vere biokeemia ja üldine uriinianalüüs on selles olukorras suure diagnostilise väärtusega. Eesnäärme adenoomiga täheldatakse valu kubemes ja meestel sagedast urineerimist: valu on sel juhul seotud uriini väljavoolu raskustega ureetra kokkusurumise ja kõveruse tõttu.\nValu on kõige sagedasem adenoomi hilises staadiumis. Meeste sage urineerimine ja valu neerudes viitavad neerufunktsiooni kahjustusele, mis võib väljenduda püelonefriidi või glomerulonefriidi tekkes või kivide moodustumises.\nFüsioloogilist rütmi võib aga häirida, mis võib viia suurenenud soovini tühjendada põit koos ebamugavusega. Kui haigusega kaasneb vaagna suurenev valu, tähendab see, et tüdruk peaks pöörduma kiiresti günekoloogi poole. Lõppude lõpuks võivad kõik urogenitaalsüsteemi töö kõrvalekalded põhjustada reproduktiivsüsteemis korvamatut kahju. Protsessi võib kaasata valus sündroom ja ilma selleta. Kuid paradoks on see, et sellist ebameeldivat seisundit omavatel patsientidel on valu, ülejäänud pöörduvad abi saamiseks arsti poole, teised aga ootavad-nägemist.\nNeeruvalu võib olla pidev või korduv, ühe- või kahepoolne, tuhm või paroksüsmaalne. Meeste temperatuuri ja sagedast urineerimist täheldatakse neerupõletikega - näiteks püelonefriidi või glomerulonefriidiga. Selle seisundiga kaasnevad sageli alaseljavalud, palavik ja suurenenud higistamine.\nEakate meeste sage urineerimine on üsna tavaline nähtus, mille põhjuseid võib olla palju. Vanusega seotud muutused võivad mõjutada nii kuseteede kui ka reproduktiivset süsteemi. Niisiis diagnoositakse vanemas eas sageli kroonilist püelonefriiti, prostatiiti, eesnäärme adenoomi, samuti ainevahetushäireid ja diabeeti.\nJust seetõttu soovitatakse meestel vanemas eas regulaarselt ennetava uuringu saamiseks arstide juures käia. Meeste sügelust ja sagedast urineerimist võib seostada uretriidiga, mis on kõige sagedasem meeste kuseteede häire. Sügelus toimub tavaliselt haiguse varases staadiumis ning hilisemates staadiumides ilmnevad ureetrast eritised ja tursed. Sügelust võib seostada põletamine urineerimisel öösel suguelundite infektsioonidega. Meeste verine uriin ja sage urineerimine põletamine urineerimisel öösel sagedamini seotud eesnäärmepõletiku või teiste eesnäärme kõrvalekalletega.\nMeeste sagedane urineerimine pärast seksi toimub pärast pikaajalist seksuaalvahekorrast loobumist. Sellises olukorras võib sperma stagnatsioon tuubulites põhjustada põletikulist protsessi.\nSelle tagajärjel muutuvad nii eesnääre kui ka põis põletikuliseks, mis põhjustab iga järgneva vahekorra järel suurenenud urineerimist. Meeste sage urineerimine pärast ejakulatsiooni võib olla tingitud ka hormonaalsest tasakaalutusest. Niisiis võib teatud hormoonide puudus põhjustada urogenitaalse aparaadi limaskestade hõrenemist, mis omakorda muudab need haavatavaks ja vastuvõtlikuks erinevatele infektsioonidele.\nSelle tulemusena patsient "saab" kroonilise tsüstiidi ja teiste urogenitaalsüsteemi nakkuslike patoloogiate. Suhkurtõvega meeste sagedane urineerimine on seotud mitte ainult pideva janu ja rohke vedeliku joomisega, vaid ka suurenenud neerufunktsiooniga, mis püüab kehast võimalikult palju liigset glükoosi eemaldada.\nMeestel esinev janu ja sage urineerimine on suhkruhaiguse tõelised sümptomid: kõrge veresuhkru tase viib kudedest vee liigse eritumiseni sel viisil püüab organism eemaldada liigse suhkru. Sellega võivad kaasneda higistamine, juuste väljalangemine, pearinglus, söögiisu halvenemine.\nKusepidamatusega meeste sage urineerimine võib olla tingitud eesnäärme kasvajast.\nUriini eritumise häired ilmnevad näärmekudede vohamise taustal. Lisaks leitakse takistusi, uriinivedeliku väljavoolu rikkumisi. Valu tavaliselt puudub. Meeste madal urineerimissagedus on prostatiidi tavaline sümptom.\nTäiendavad sümptomid võivad olla: kerge temperatuuri tõus, verejooks urineerimise lõpus, lööve kubeme piirkonnas. Meeste sage urineerimine ja põletustunne ureetras on nakkuse organitesse tungimise tulemus - olgu see siis urogenitaalne infektsioon või sugulisel teel levivad haigused. Kui inimese immuunsus on nõrgenenud, suureneb sellise haiguse tekkimise oht mitu korda. Pikaajaline antibiootikumravi nõrgestab eriti immuunsust, seetõttu on pikaajalise antibiootikumravi korral mõttekas hoolitseda organismi normaalset mikrofloorat toetavate vahendite täiendava sissevõtmise eest.\nMeeste närvisüsteemi sagedast urineerimist nimetatakse polüuuria stressivormiks. Närvilised šokid provotseerivad kuseteede elundite hüpertoonilisust: silelihased tõmbuvad kokku, suureneb rõhk põiele, mis on urineerimise tungi põhjus. Stressis olevate meeste sage urineerimine võib ilmneda ka pärast kokkupuudet teiste provotseerivate teguritega, nagu aevastamine, köha, kehaasendi muutused jne. Kõhulahtisus ja meeste sagedane urineerimine on põhjus määrata patsiendile mitmeid täiendavaid uuringuid, kuna selle nähtuse põhjuseid võib olla palju: alates südame- ja endokriinsüsteemi haigustest kuni seedetrakti haiguste ja kroonilise mürgistuseni.\nEsiteks on peaaegu kõigil alkoholi sisaldavatel jookidel diureetiline toime, nii et sagedasi tualettkäike pärast nende joomist peetakse normiks. Teiseks põhjustab sagedane ja regulaarne alkoholi tarvitamine kuseteede organite funktsionaalseid häireid: näiteks kogevad kroonilised alkohoolikud sageli kontrollimatut ja tahtmatut urineerimist, mis on seotud kuseteede silelihaste talitlushäiretega.\nKõik meeste noktuaria põhjustest põletamine urineerimisel öösel ravist sage öine urineerimine Noktuuria on ebanormaalselt põletamine urineerimisel öösel öine urineerimine. Kuni Esimesel juhul tähendas see öösel suurenenud urineerimist, teisel - sagedasemat öist urineerimist väikese koguse uriiniga. Alates Sellise probleemi korral, nagu meeste sagedane urineerimine öösel, võib põhjused leida hormonaalsest tasakaalustamatusest, põie lihaste valest kokkutõmbumisest närviregulatsiooni rikkumise, kuseteede nakkusliku põletiku tõttu.\nNoktuuria tüübid ja öise urineerimise normid Tavaliselt saab mees korda öösel tualetti kasutada, tingimusel, et ta jõi õhtul vedelikku. Paljud inimesed lähevad varahommikul urineerima ja saavad siis natuke põletamine urineerimisel öösel - see on normaalne. Ideaalis peaks inimene öösel puhkama. Teatud aja jooksul vabaneva uriini koguse määramiseks on uroloogias mõiste "diurees". Kui öised reisid "väikesel viisil" sagenevad, kuid uriini maht jääb normaalseks, siis diagnoositakse öine pollakiuria.\nSagedane öine tungimine on valulik öine düsuuria või valutu, kuid kurnav mõlemal juhul. Noktuuria ilma valuta Valutut noktuariat võib seostada kroonilise südamepuudulikkusega vereringe halvenemine südame pumpamisfunktsiooni kahjustuse tõttu. Sümptomid algstaadiumis: perioodiline õhupuudus ja tahhükardia, tursed.\nLamavas asendis normaliseerub verevarustus, neerud hakkavad kiiremini tööle, uriin koguneb põies aktiivselt ja nõuab ärajätmist.\nTeine noktuuria levinud põhjus on üliaktiivne põis OAB. See on neuroloogiline häire, mille korral vallandub uriini väljutav lihas detrusor tahtmatult. Sümptom võib olla tingitud närviretseptorite mehaanilisest kahjustusest ajukeskustest signaali edastamise teel või detrusori kudede hapnikunäljast sageli hüperplaasiaga. Uriini kogust ja urineerimise kiirust reguleerivad kaks hormooni: kodade natriureetikum ANH ja arginiin-vasopressiin AVH. Hüpotalamuse aju nääre sünteesitud AVH on antidiureetikum.\nSee hormoon suurendab neerudes vee imendumist, mis vähendab eritatava uriini hulka. ANH vabaneb südamelihase kudedest, kui kehas suureneb vere maht. ANG mõjul suureneb uriini produktsioon. Diabeedi korral väheneb AVG tase, mistõttu inimene kogeb pidevalt tugevat janu, joob palju vedelikku, kuid neerud ei imendu seda, vaid lähevad põide.\nPäeval ja öösel suures koguses peaaegu värvitu uriini väljutamine. Muud noktuaria põhjused: Neeruarterite ateroskleroos.\nApnoe hingamise peatamine une ajal. Sellistel inimestel on ANG tase suurenenud.


Eesti ettevõte on Euroopa linkandmete konkursi finaalis - ITuudised\nAutor: ITuudised.ee • 10. september 2015\nEesti ettevõte on Euroopa linkandmete konkursi finaalis\n16. septembril toimub Viinis rahvusvaheline semantilise veebi konverents SEMANTiCS 2015, kus ava- ja linkandmete konkursil on finalistina esindatud Eesti arendajate rakendus Register App Engine Graph API.\nRegister App Engine Graph API ehk Graph API (dev.ir.ee) on REST (representational state transfer) teenus lingitud avaandmete ja äriinfo saamiseks Inforegistri (Register OÜ) platvormilt. Tegemist on nii riiklikest registritest kui ka eraallikatest pärinev infoga, nagu näiteks maksu- ja muud võlad, deklaratsioonide ja majandusaasta aruannete teave aga ka ülevaade makstud maksudest, ettevõtte juriidilistest andmetest ning juhatuse liikmetest ja omanikest. Graph API on kasutusel inforegister.ee-s, kus on võimalik lingitud kujul saada infot Eesti ettevõtetest ja ettevõtjatest ning nende endistest ja praegustest seostest. ja linkandmete kasutamine nii eraettevõtluses ja e-kaubanduses aga ka avalikus sektoris ja teadus- ning arendustöös. Linkandmete konkursil on esindatud ligi paarkümmend Euroopa riiki ning võitjad kuulutatakse välja 16. Septembril..\nLinkandmete väljundiks on masinloetavad seosed, et moodustada andmemassiive, millest infot pärida. Linkandmetes üldisemalt nähakse suurt tulevikupotentsiaali ja võimalikku lahendust probleemile, kuidas järjest kasvavas andmemahus orienteeruda ja kasu saada.SEMANTiCS 2015 konverents toimub juba üheteistkümnendat korda ning fookuses on Big Data\nRohkem infot SEMANTiCS 2015 konverentsist leiate SIIT


Evald Okase Muuseum, Lääne maakond\nAllikas: Evald Okase Muuseum\nEesti kunstiajaloo suurkuju, Firenze Kunstiakadeemia auliikme Evald Okase teoseid leiad nii Eesti kui ka maailma kunstimuuseumide kogudest. Muuseum rikastab Haapsalu kunstielu alates 2003. a. Peamiseks magnetiks on pidevalt muutuv püsiekspositsioon ning näitused muuseumi galeriis.\nHuvitav teada: 19. saj keskel algselt kõrtsiks ehitatud hoone loob majas isikupärase aura. Tule osale ka põnevatel kunstikursustel ning naudi huvitavaid üritusi. Alates 1939 aastast on Evald Okase tööd olnud näha 50 personaalnäitusel\nEesti kunstiajaloo suurkuju, Firenze Kunstiakadeemia auliikme Evald Okase teoseid leiad nii Eesti kui ka maailma kunstimuuseumide kogudest. Muuseum rikastab Haapsalu kunstielu alates 2003. a. Peamiseks magnetiks on pidevalt muutuv püsiekspositsioon n\nTeisipäev–pühapäev: 12:00 - 18:00\nKarja tänav 24, Haapsalu Vaata kaardil Karja tänav 24, Haapsalu Vaata kaardil\nEvald Okase muuseumi SUVEKOOL


Elukulg: ÜHE KAUGE MAA ELU KULGEMINE.\nKäisin reisil, selliseid kutsun ma siiani ekspeditsioonideks, sest rannas ma ei viitsi praadida kui, siis ujun üsna pikki otsi. Siin on erinevaid pilte elust, olust ja loodusest. Teise osa teen juba ajaloolise. Ja ka sealt leidsin üht-koma teist.\nSeekord siis Vietnamist.\nTerve see maa on täis väikesi mustapäiseid inimesi, kes kõik põristavad. Pealinnas olla 10 miljonit kaherattalist.\nMõneti mulle meeldis see kaos. Liikluseeskirjad ei kehti, mõned valgusfoorid ikka olid, ühtegi liiklusmärki ei ole ja ega neist kinni ka ei peetud. Kui tundub, et oleks justkui üks suund, siiski sõideti kahes suunas ja vaheldumisi neljas reas. Seal kus ruumi oli, seal sõideti kas vastassuunas või ka jalakäija rajal. Üle tee minemiseks tuleb lihtsalt tasakesti minema hakata ja mitte ühtegi sammu tagasi astuda, kõik põrrad mööduvad siis sujuvalt mõlemalt poolt ja nii üle tee saabki.\nRolleriga peaks sõitma alates 16 aastast ja maksimaalselt kaks inimest. Siin neli noorukit. Neli pole mingi probleem, näiteks pere kahe lapsega, viis mahtuvat ka peale.\nMingil hetkel tekkis jahtimise instinkt, et saaks võimalikult rohkem pilte, mida kõike saab põrraga vedada. Vedada saab KÕIKE.\nNäiteks kaste või kümmet cooleri pudelit. Häda on vaid selles, et kõike ei jõua nii kiiresti pildistada.\nTorusid, metalli, televiisoreid, no ikka absoluutselt kõike seda sama, mida meie auto peale paneme. Põrrale seoti sappa käru, mille peal oli pool tihu puidust prusse. Kõige vahvam, mida nägin oli pilt, kus juhil oli üle õla matusepärg ja kolm kimpu oli selja taga.\nMis mees see siin selitab. See on taksojuht ja ootab klienti.\nJuuksuri töökoda tänava ääres, vabas õhus. Õhtul on plats puhas, kõik võtab kaasa.\nMaarahvas paneb aga riisi maha.\nKeset põldu on ka midagi?\nKuhu neid esivanemaid ikka matta kui mitte samale põllule, kus ta terve elu aeg tööd on teinud.\nMüügitööd tehakse igal reisil, küll kulla, küll karra firmades.\nSee kord siis pärlite kasvatamise farmis ja poes.\nMingi vanemaaegne põlisrahva külake, nagu meil talu muuseum. See on suur maja. Trepid on huvitavad.\nSee on minu meelest - "vana aja hotell". See "mummudega" trepp on naistele.\nEga tavaliselt mõistetagi mõnedele asjadele mõistlikke seletusi anda. Siin oli tegu mingi teispoolsuse seletusega, aga kujud rääkisid hoopis teist juttu...\nNo ütleme, et "taassünd" on ka teispoolsusega seotud. Ma ise seletaks, et see hoone oli hoopis - muistne ööklubi. See nukapealne tüüp on nukker ja mõtleb, et miks ta on partnerist seekord ilma jäänud!!!!!\nKülavanem oli jõukas mees, pikk kanuu 50 sõudjaga.\nKivikujusid osatakse ilusaid teha.\nMeil oli ka laevareis selliste kivide vahele nagu oli Avatari filmis.\nKäisime ühes üksiku saare koopas ja seal oli kangesti Saladusliku Saare tunne, piraadid puudusid töölt.\nHommikul läks uni ära ja juhtumisi oli üsna selge päikese tõus. Klõpsutasin fotikaga ja tulemused tulid üsna huvitavad.\nKuigi silmaga oli kogu aeg näha selline punakas päike, siis...\nZuumides muutus päikese värv täiesti erinevaks.\nEreda valgeni välja\nHiljem muutus pilt aga päris ilusaks.\nNatuke loomi ja lilli ka.\nlossikraavides massiliselt elusaid.\nOh sa siidiussi jupp...\nja siidi täis kookonid.\nSiidist tehakse riideid ja ...\nkunstpilte, mis näevad välja justkui fotod.\nVietnam on siiani rohkem kommunismi usku kui Leninimaa.\nTegin telekast pilte aplodeerivate sõduritega saatest...\n"Reisile Sinuga" Vietnami moodi, üsna naljaks oli.\nNatüürmort igapäevasest ratsioonist.\nVägev koht, kus saab iga päev olla miljonär, 40 eurtsi vahetatud ja oledki miljonär.\nVaatasin rõdult ja mõtlesin. Kui Newtonile oleks selline vili pähe kukkunud, kas ta siis oleks midagi suutnud välja mõelda.\nSai ka sellist suppi proovitud. Nii lähevad kohalikud õhtul koju ja enne võtavad tänava toidumüüjatelt söögi kaasa. Põhimõtteliselt, oli maitsev kanasupp.\nPeenemates söögikohtades tehti showd ka. Lisaks neile kevadrullidele pistsime mõned sabasuled ka nahka.\nNeed kunstiteosed jäid söömata, kahju oli ja ega viidi kiiresti ära ka.\nÜks iminappadega reptikas pani pidevalt mööda seinu, geko vist.\nÜhel õhtul nägime ka ühte hullust. Halloween Vientami moodi. Mäkerdati endid kokku ja tehti pilti, muud nad teha ei mõistnudki.\nAga hullumaja patsiente oli palju, umbes nii palju ühele poole ja veel rohkem teisele poole. On siis maailm hukas, ei mina tea.\nMõnda aega kulgesime ka vesitsi. Menkongi jõe deltas. See praam vedas põhilist pliidikütte materjali - riisi aganaid.\nEi, see laev ei lähe kohe-kohe jõe põhja, põristas vapralt edasi.\nMeid veeti mööda suurt jõge sellistega.\nJa viimaks mööda kitsaid kanaleid sellistega.\nMehed peaks taipama - mis tehas see on?\nVot seda toodet pandi nende peale.\nJa seda viina sai joodud ja koju toodud.\nSee loom veel puuris.\nMa pole miskit botaanik, mõnda tean, aga seda taime ei tea, ei mäleta.\nPilt võib petta, puu otsas pomelod.\nKautšukipuult nõristatakse mahla.\nNeed olid miski puu juure osad, mis turritasid mullast välja, no on selline puu lihtsalt.\nKohvi, mis on toores.\nJa juba parem.\nOli mingi taim, mimoos kui ma just ei valeta. Taim nagu Avatari filmis. Lehed laiali ja niipea kui puutusid...\nMingi lill, õis nagu käbi.\nKaktuse vilju olen söönud paljudes maades.\nEi mäleta oli vist draakonivili, vahet pole, midagi erilist maitset ei olnud.\nMangod ja arbuusid olid imehead.\nOlid ka mõned päevad rannas olemist ja vees ligunemist, mulle meeldisid temperatuurid, õhus üle 30-ne, vesi üle 28.\nKas just nostalgia aga vanaraud oli küll palju.\nPostitaja: ELUKULG kell 12:34