Objektiivid - Video ja Droonid - Focus Nordic - EE\nKõik Objektiivide tarvikud\nKohandused & uuendused\nPlaadid ja L-raamid\nMustvalgete filmide ilmutamise kemikaalid\nVärvifilmide ilmutamise kemikaalid\nMälukaardid ja Salvestusmeedia\nKõik Mälukaardid ja Salvestusmeedia\nKõik LED valgustus\nKaablid ja toiteallikate tarvikud\nFiltrid ja värvikiled\nPeegeldid ja hajutid\nKõik Kotid & Kohvrid\nRihmad & vööd\nKõik Ümmargused filtrid\nLoomuliku öötaeva filtrid\nND+ polariseerivad filtrid\nFiltrite tarvikud & kotid\nPehme üleminekuga kiilfiltrid\nKõik Kandilised filtrid\nKõik Professionaalsed fotoprinterid\nPrinteripaberid ja trükikiled\nSündmuste- ja fotoprinterid\nTindi- jt. printerite paberid\nKõik Tindi- jt. printerite paberid\nNäita kõiki (21)\nVideo ja Droonid\nFresnel-läätsed & monovalgustid\nKaablid & pistikud\nKinnitused, klambrid & adapterid\nKiirvabastusega L-kujulised käepidemed\nLaadijad ja akud\nKinnitused ja tarvikud\nMonitorid & kaitse\nKateteta ja plahvatuskindlad filtrid\nKollase valguse blokeerijad\nFiltrikotid ja -hoidjad\nAllure mist filtrid\nSeljakotid & kohvrid\nKõik Veealused droonid\nPropellerid, varuosad jaja toiteallikad\nKõik Seikluskaamerate tarvikud\nKäepidemed & pikendused\nNäita kõiki (18)\nVoogedastus ja tootmine\nKõik Juhtmevabad videosüsteemid\nToitetarvikud ja kaablid\nKõik Juhtmevabad kommunikatsioonisüsteemid\nVideo voogedastuse lahendused\nKõik Video voogedastuse lahendused\nKõik Virtuaalne stuudio\nRaamile kinnitatavad monitorid\nNäita kõiki (13)\nKõik Printerid nutiseadmetele\nFiltrid & objektiivid\nKaamerad & T2 adapterid\nRaamid & albumid\nIsekleepuvate lehtedega albumid\nKujunda & kaunista\nKõik Kujunda & kaunista\nÜmbrikud, kleepsud ja pastakad\nFotode kinnitajad ja fotoliim\nKõik Akud ja patareid\nMünt- ja nööppatareid\nLaetavad NiMH patareid\n4,5 V patareid\nMiniatuursed alkaline patareid\nKaablid ja liitmikud\nV-kinnitusega akude laadijad\nFocus Nordic pakub laia professionaalsete kinoobjektiivide valikut video- ja fotokaameratele. Siit leiate kõik kinoobjektiivid ja objektiivide tarvikud, mida vajate muljetavaldavate kinolike efektidega professionaalsete videoteoste loomiseks. Meie videoobjektiivide valikust leiate anamorfseid, makro-, lainurk-, tele- ja suumobjektiive ning telekonvertereid.\nFoto: Michael Molter\nMicro Four Thirds46\nSony A/Minolta AF9\nSobivus kaadri suurusele\nMicro Four Thirds3\nNäita tooteid (270)\nAsjakohasusHind (kasvavalt)Hind (kahanevalt)\nTokina11-16mm T3 Cinema E Mount\nTokina11-16mm T3 Cinema MFT Mount\nTokinaT3 Cinema 50-135mm Canon EF Mount\nTokinaT3 Cinema 50-135mm PL Mount\nZeissLWZ.3 21-100mm T2.9-3.9 Canon EF\nZeissLWZ.3 21-100mm T2.9-3.9 PL\nTokina16-28mm T3 Cinema PL Mount\nTokina16-28mm T3 Cinema E Mount\nTokina16-28mm T3 Cinema Canon EF Mount\nSiruiAnamorphic Lens 1,33x 35mm f/1.8 MFT\nSiruiAnamorphic Lens 1,33x 50mm f/1.8 Fuji X-Mount\nSiruiAnamorphic Lens 1,33x 50mm f/1.8 E-Mount\nSiruiAnamorphic Lens 1,33x 50mm f/1.8 MFT\nSiruiAnamorphic Lens 1,33x 24mm f/2.8 MFT\nSiruiAnamorphic Lens 1,33x 24mm f/2.8 Sony E-Mount\nSiruiAnamorphic Lens 1,33x 24mm f/2.8 Fuji X-Mount\nSiruiAnamorphic Lens 1,33x 24mm f/2.8 Nikon Z-Mount\nSiruiAnamorphic Lens 1,33x 24mm f/2.8 Canon EF-M\nSiruiLens Adapter EF-M Mount for Sirui 35mm F1.8\nSiruiLens Adapter Nik Z-Mount for Sirui 35mm F1.8\nSiruiLens Adapter E-Mount for Sirui 35mm F1.8\nZeissCompact Prime CP.3 21mm XD PL\nZeissCompact Prime CP.3 15mm XD PL\nZeissCompact Prime CP.3 28mm XD PL\nAnamorfne objektiiv on ideaalne objektiiv ainulaadse kinoliku efekti loomiseks, mis on täpselt nagu Hollywoodi produktsioonides. Anamorfsed objektiivid võimaldavad teil jäädvustada laiekraanformaadiga filmimaterjali sobiva kuvasuhtega 2,39:1. Need objektiivid annavad filmimaterjalile ka ainulaadse ja laheda efekti. Meie anamorfsete objektiivide valikust leiate kvaliteetseid ja taskukohaseid objektiive kaubamärgilt Sirui.\nSuumobjektiivid on ideaalsed väga erinevate videoproduktsioonide tootmiseks, mille filmimisel soovite võimalust objekti suuremana kaadrisse saada. Meie valikus on tipptasemel suumobjektiivid sellistelt juhtivatelt objektiivide tootjatelt, nagu Zeiss ja Tokina.\nKui te filmite maastikke või soovite maastikupilti edastada võimalikult tõetruult, on teie jaoks vajalikud lainurkobjektiivid. Need objektiivid on mitmekülgsed ja ideaalsed mis tahes filmiproduktsiooni jaoks, kus te ei vaja lähivõtteid. Meie lainurkobjektiivide valikust leiate objektiive tuntud kaubamärkidelt Samyang, Zeiss ja Tokina.\nMakroobjektiiv aitab teha lähivõtteid putukatest, lilledest ja teistest väikestest objektidest. Meie valikus on kaubamärgi Tokina makroobjektiive väga paljudele erinevatele kaamerakinnitustele.\nIntervjuude filmimine või edastamine võib pakkuda palju väljakutseid, kui teil ei ole teie jaoks kõige paremini sobivat objektiivi. Teleobjektiividel ei esine peaaegu üldse vaatenurga muutumist, mis tagab teile väga sujuvad üleminekud fookuse muutmisel. Teleobjektiivid on suurepärased, kui soovite filmida professionaalseid intervjuusid ja teisi tegevusi, mille puhul peate subjekti taustast eraldama. Meie valikus on teleobjektiive kaubamärkidelt Zeiss, Samyang ja Tokina.\nAvastage meie kinoobjektiivide valikut\nMissugune on hea kinoobjektiiv? Hea kinoobjektiivi määratlemiseks on mõned parameetrid. Need objektiivid peavad olema tugeva konstruktsiooniga, et pidada vastu kauaaegsele kasutamisele ja karmidele ilmastikuoludele. Kinoobjektiivi teiseks oluliseks omaduseks on selle võime säilitada fookust liikuvatel subjektidel või sujuvalt vahetada fookust ühelt subjektilt teisele. Seetõttu on täpne teravustamispunkti kontrollimine väga oluline.\nErinevalt tavapärastest liikumatute fotode tegemiseks mõeldud objektiividest on kinoobjektiividel avaarv tähistatud T-stopidena. T-stopi märgistus annab teile täpselt sensorile langeva valguse hulga.\nEnamike kinoobjektiivide puhul muudetakse fookuskaugust sisemiselt. See tähendab, et teravustamisel see ei pikene. See on mugav näiteks stabilisaatorite kasutamisel, kui fookuskauguse muutus võib kaamerakomplekti tasakaalust välja viia.\nLeidke teie vajadustele vastav sobilik kinoobjektiiv\nErinevad kinoobjektiivid on erineva kvaliteedi ja optilise võimekusega. Otsides parimat kinoobjektiivi oma filmiproduktsiooni jaoks küsige julgesti nõu meie spetsialistide käest.\nFocus Nordic Latvia SIA Vienibas Avenue 109 LV-1058 Riga Latvia\nLeia Google kaardil\ntel: +37 250 90 473\nEttevõte Focus Nordic\nInspiratsioon & sisu\n©2021 Focus Nordic Latvia SIA\nEttevõtetevahelised üldised müügitingimused\nTagastused – nõuded ja toodete vahetamine


Dein hotel, Braunlage, Alam-Saksi, SaksamaaSihtkoht\n3 tärni hotell 2 restoraniga, läheduses on Wurmberg\nWurmberg – 39 min jalgsi\nWurmbergi gondel – 4 min jalgsi\nHarzburger Str. 16, Braunlage, 38700, NDS, Saksamaa\nBrockenhaus – 15,1 km\nBurgbergi köisraudtee – 20,3 km\nRootsi lauaga hommikusöök on saadaval lisatasu eest ning maksab 9.9 EUR täiskasvanutele ja 7.9 EUR lastele (ligikaudne hind)\nKas Dein hotel pakub kohapeal parkimisvõimalust?\nKas Dein hotel lubab kaasa võtta lemmikloomi?\nMillised kellaajad on Dein hotel kehtestanud sisse- ja väljaregistreerumiseks?\nJah, kohapeal on olemas 2 söögikohta. Lähiümbruse söögikohti: Altes Forsthaus (4 min jalgsi), Altes Forsthaus (4 min jalgsi), Kleine Zauberwelt (6 min jalgsi).\nMida majutuskohas Dein hotel ja selle ümbruses teha saab?\nDein hotel pakub järgmisi võimalusi: piknikukoht ja aed.\nCarsten, 1 öö, reis sõpradega , 2. juuni 2020\nChristian, 3 ööd, reis, 5. aug 2020


Kuhu panna beebitoidu tühjad purgid?\n– 17/08/2010Rubriik: Arvamus\nKindlasti võiks neid viia kuskile spetsiaalsesse konteinerisse, kuid kuna väikeste lastega ei ole liikumine teab mis kerge – eriti kui elada maal –\nsiis on need purgikesed, mis taaskasutusse ei ole läinud, aidanurgas kastis ja ootavad oma saatust.\nPean siinkohal märkima, et kindlasti teeks purkidest lahtisaamise kergemaks, kui neid saaks ära anda kohaliku poe juures – meil on poes olemas näiteks patareide kast ja see täidab oma otstarvet väga hästi. Ja kui veel ausam olla, siis ega ma tea ka, kus võiks Leisi vallas säärane pudeli-purgi- (klaastaara) konteiner asuda.\nKujutan ette, et kui maal ei kogunegi neid beebitoidupurke ülearu palju, siis linnas või ka peredes, kus ema on pidanud varakult tööle minema ning püreesid-mahlasid ise väga palju keeta ei jõua, võib ikka tõeline purgiuputus valitseda. Kui arvestada, et natuke suuremal beebil võiks kuluda päevas üks purk mahla ja üks püreed ning ta tarbib mahlu ja püreesid niimoodi oma poole aasta jagu iga päev, siis võite ise rehkendada, kui suure purgihunniku all võib üks noor pere vaevelda. Ja kui peres on mitu last, tuleb purkide arv loomulikult korrutada laste arvuga…\nOlgu vahemärkusena öeldud, et maal elamisel ongi see võlu kõigele muule lisaks, et kui viitsid natukenegi aiasaadusi kasvatada ja talvekski hoiule panna, siis ei pea kuigi palju beebitoitu poest ostma. Mahlad ja juurikad on siis omast käest võtta. Ka olen ma oma lastele keetnud toitu mitmeks päevaks ette ja pannud püreesid lausa sügavkülma. Ma usun, et neid E-sid saab üks inimene oma elu jooksul nii ehk naa palju sisse süüa ning titeaja võiks ikka võimalikult väheste konservantidega läbi ajada.\nMuidugi on beebitoidu taaraga see asi ka, et oleks ju väga kena, kui neid saaks ära anda samamoodi nagu joogipudeleid – ka mõnikümmend senti oleks abiks, eriti kui pere eelarve kipub pingeliseks kiskuma. Võib ju öelda, et mis see 50 senti ikka on, aga kui korrutada see võimaliku vajamineva beebitoidu kogusega, siis tuleks lõppkokkuvõttes ikka kenake summa kokku.\nMis puutub aga beebitoidupurkide taaskasutusse, siis saab neis näiteks edukalt säilitada kodus valmistatud püreesid. Kena külmkapist võtta – paras ports. Ka külla või niisama välja minnes on mugav väike purk kotti pista ja beebi ei pea nälga kannatama ka siis, kui just söögiajaks koju ei jõua.\nSamuti tean, et paljudes kodudes kasutatakse just beebitoidupurke maitseainete säilitamiseks.\nEriti tore on, kui rivis seisavad ühesuguste kaantega purgid – siis tekib mulje, nagu olekski “päris” maitseainetepurgid riiulis. Nendes purkides on mugav hoida ka kuivatatud maitsetaimi (näiteks tilli, peterselli). Läbipaistev purk annab aimu, palju varudest veel järel on. Purkidele võib meisterdada endale meelepärased sildid või katted – näiteks paberist, käsitöölõngast jm, valik on lai. Nii saab purgid rõõmsasti taaskasutusse võtta.\nKui jutt juba käsitööle kaldus, siis saab siingi beebitoidupurke edukalt taaskasutada. Nendes võib hoida nööpe, nööpnõelu, pärleid jm väiksemaid vidinaid. Ka võib nendest koos lastega meisterdada pisikesi lillevaase, valada neisse küünlaid, kasutada neid lühikeseks kulunud pliiatsite topsina… Boonuseks isetegemisrõõm ja lastega ühiselt veedetud aeg.\nSiiski oleks tore, kui väikeste laste emadel oleks võimalik beebitoidupurgid ka poodi (taarapunkti) tagasi viia ning kodusesse kasutusse võtmine oleks vaid üks valikuvõimalus.\nväikeste laste ema Pärsamalt\nMarika Siht, Keskkonnaministeeriumi jäätmeosakonna peaspetsialist: Tore, et olete võtnud teemaks imikutoidu taaraga seonduva. Tegelikult lähevad kõik avalikesse pakendikonteineritesse viidud pakendid (sealhulgas ka imikutoidu taara) taaskasutusse.\nSeega kui emad viivad toidupurgid nendesse konteineritesse, siis ongi see pakend taaskasutusse suunatud ja on käitutud keskkonnasäästlikult.\nNäen selles kirjas ka tagatisraha teemat. Tõsi on, et lastetoidu purkidel tagatisraha ei ole, kuna lastetoidud ei kuulu vastavasse kombineeritud nomenklatuuri (vastava kaubakoodi alla), millele on kehtestatud tagatisraha.\nLisatud: 17.08.2010 / 16:51\nartikli lõpus olev keskonnaspetsialisti kommentaar on 100% ammendav vastus, see süsteem on meil käigus juba vähemalt 3 aastat , kui mitte rohkem.Minu arust on klaastaara konteinerid kasutusel olnud juba ammu enne pakendiseadust või mis nime all see ongi.Tundub ,et autor teab seda ise väga hästi , aga kumab läbi ,et tahaks selle veidi raha saada.Tuleb võidelda selle eest , et laste toidud ja tarbed oleksid käibemaksuvabad , nagu mitmel pool Euroopas on , mitte 200% selgete asjadega ajaleheruumi raisata.\nLisatud: 17.08.2010 / 17:09\nTarka jutt ei aita, sest pakendikonteinerid on vallaelanike prügi täis. Põhimõtteliselt suveperioodil on kõik pakendikonteinerid avalikeks prügikastideks muutunud.\nLisatud: 17.08.2010 / 08:57\nSelge. Hea, et me selle nüüd selgeks saime. Aga kuhu panna äädikapudelid? Kas keegi ei võtaks vaevaks sellest artiklit kirjutada?\nLisatud: 17.08.2010 / 09:21\nLisatud: 17.08.2010 / 10:08\nTubli Ingrid! Sinu pikast artiklist võib väljalugeda Sinu äriidee!Nii et,pane purgid rivisse,oma püreed ,nööbid ja mis iganes sisse ja ongi asi lahendatud.Kas Sul endal ei hakanud selle jutu peale pea ringi käima? Mina sain vähemalt naerutuju!\nLisatud: 17.08.2010 / 22:14\nLugesin kõik kommentaarid läbi ja ei jõua ära imestada, elektrit tasuta ei saagi. Äkist keegi teab, ons inimene haigeks jäänud äkki?\nLisatud: 17.08.2010 / 10:18\nmiks nii pikk jutt? kõik asjad võtab ju vastu taarapunkt:)\nLisatud: 17.08.2010 / 11:11\nmis kaalutlustel ei ole laste toidupurgid siis märgistatud pakenditaara märgistusega? Võiks ju ka toidupurgid olla tagastusrahaga,seda enam neid tagasi viiakse,mitte ei visata prügikonteineritesse.\nLisatud: 17.08.2010 / 23:27\nViige Pika tänava taaralattu, saate 10 senti tükist.\nLisatud: 17.08.2010 / 15:25\nBeebitoidupurkidele ei kehti pandisüsteem, kuna see on koguseliselt suhteliselt marginaalne taara (võrreldes nt õllepudeliga) ja automaatide seadistamine on keeruline/kallis. Igas omavalituses on pakendikonteinerid, kuhu saad tasuta KOGU oma pakendi ära viia, Leisi vallas asuvaid vaata siit http://www.leisivald.ee/wwwmain/index.php?id=208\nLisatud: 18.08.2010 / 18:24\nVara imestasin, et tasuta elektrijagaja kommentaari polegi artikli juures. Et äkki on haigeks jäänud. Kodanik lihtsalt puhkas päise päeva ajal, et öösel hakata oma kommentaare tulistama nagu kuulipritsist. Inimene tundub kõike teadvat ja tundvat, igati erudeeritud ilmakodanik. Pole sellist valdkonda kohalikel leheveergudel, kus ta oma tarkustega silma ei paista. Aeg oleks juba kapist välja tulla. Valimised juba terendavad silmapiiril. Selliste silmapaistvate teadmiste juures ja arvestades kodaniku meeletut populaarsust kohaliku elanikkonna juures oleks sellisest tasuta elektri propageerijast huvitatud kõik kohalikul poliitikamaastikul toimetavad erakonnad.\nLisatud: 18.08.2010 / 03:46\nOdavaimaid ja lihtsamaid viise kuis muuta end energiasõltumatuks on ehitada endale õlle ja muudest purkidest päikesepaneelid sest need kütavad teie toa soojaks talvisel ajal.Youtubes ja mujal on selle kohta palju klikke ja linke:\nPop soda beer can Solar heater furnace cansolair panel — Part 1\nLisatud: 18.08.2010 / 03:49\nLisatud: 18.08.2010 / 03:50\nLisatud: 18.08.2010 / 03:51\nLisatud: 18.08.2010 / 03:52\nLisatud: 18.08.2010 / 03:53\nLisatud: 18.08.2010 / 03:55\nLisatud: 19.08.2010 / 14:08\nMa olen ka mõelnud selle teema peale, sest üks aeg oli purke kodus päris palju. Mina ise hakkasin neid kasutama lastega meisterdamise ringis. Kleepisime peale igasugu kaunistusi, sisse mahub parasjagu teeküünal ja ilu missugune. Võib ju kodus teha terve portsu ja sõpradele kinkida. Tegelikult see mõte ongi ju kõige parem, kui konteinerisse ei taha/ei saa viia, et teha nendest midagi uut. Siin on nüüd pakutud ka terve hulk huvitavaid viiteid, aga oma lapse rõõm taaskasutusoksuse üle on ju kõige suurem. Aga teine võimalus on viia need purgid kuskile lasteaeda või saata lapsega koos kooli, kus siis lapsed saavad nendest midagi edasi meisterdada. Teatavasti on rühmatäie või klassitäie laste jaoks vaja selliseid purke omajagu, et kõik saaks teha.


PhD in Engineering, Abu Dhabi, Araabia Ühendemiraadid 2021/2022\nInseneriteaduskonna filosoofiadoktori kraad (inseneriteaduste doktorikraad) antakse kandidaatidele, kes on edukalt läbinud programmi õpetatud kursused ja teaduskomponendid. Õpilastelt nõutakse inseneri edasijõudnute kursuste programmi läbimist. Neilt nõutakse ka inseneri eriala sõltumatu uurimist. Selle kraadi taotlejaid juhendavad kogenud teadlased ning neilt oodatakse oma töös algatusvõimet ja uuendusmeelsust. Ph.D. Kandidaadid valmistavad ette ja esitavad lõputöö valitud alal. Uuringuid võib läbi viia erinevatel teemadel, mis vastavad ülikooli määratletud fookusvaldkondadele. Kandidaat võib taotleda Ph.D. Inseneribürool, kus keskendutakse / spetsialiseeritakse ühel allpool loetletud inseneriteadustel või interdistsiplinaarse / multidistsiplinaarse Ph.D. in Engineering (st ilma spetsialiseerumata):Aerospace Engineering Biomeditsiinitehnika Keemiatehnoloogia Tsiviilinfrastruktuur ja keskkonnatehnoloogia Elektri- ja arvutitehnoloogia Inseneri- ja juhtimissüsteemid Materjaliteadus ja tehnika Masinaehitus Tuumatehnoloogia Petroleum Engineering RobotehnikaKraadi nimetus ja valitud kontsentratsioon täpsustatakse konkreetse eriala valinud üliõpilaste diplomites (tunnistustes) ja akadeemilistes dokumentides (ärakirjad). Õpilaste jaoks, kes eelistavad uurida interdistsiplinaarset / multidistsiplinaarset uurimisvormi, on see väga julgustatud, kuna see võimaldab neil laiendada oma uurimistöö piire mitmetes valdkondades, märgitakse diplomile ja selle ärakirjale ainult kraadi nimetus õpilane.EesmärgidProgrammi hariduslikud eesmärgid on laiad avaldused, mis kirjeldavad karjääri ja ametialaseid saavutusi, mille lõpetajad peaksid saavutama mõne aasta jooksul pärast kooli lõpetamist. Ph.D. inseneriprogrammi eesmärk on toota lõpetajatele distsiplinaarne ettevalmistus ja võime:Teaduse ja tehnikaalaste teadmiste sünteesimine teadustöö väljakutsete väljaselgitamiseks, sõnastamiseks ja lahendamiseks ning tulemuslikkuse levitamine erinevatele sihtrühmadele. Töötage mitmes valdkonnas ja arendage oma individuaalset akadeemilist, professionaalset ja karjäärifunktsiooni. Hoidke kursis uusimate teaduse ja tehnika arenguga, mis aitavad kaasa teadmiste edendamisele ühiskonna kasuks.Õpilaste õpitulemusedÜliõpilaste õpitulemused (SLO) on terviklikud, laiad avaldused, mis käsitlevad teadmisi, oskusi ja pädevuse aspekte, mida õppijalt eeldatakse, et ta saab kooli lõpetamise ajaks teada ja suudab seda teha. Üliõpilased, kes lõpetasid doktorikraadi inseneriteaduses on võimeline:Näidake, kuivõrd vastav ulatus ja teadmiste sügavus on nende erialade ja erialade piiril. Viia läbi ja kaitsta esialgset sõltumatut uurimistööd, mille tulemuseks on märkimisväärne panus valdkonna teadmistesse ja viib avaldatavate kvaliteediga teaduslike artiklite juurde. Mõista ja hinnata mitmesuguseid metodoloogiaid ja tehnikaid uurimisprobleemide lahendamiseks. Kompleksse inseneriprobleemi lahenduse erinevate aspektide kontrollimine, põhjendamine ja hindamine. Suhtlege tõhusalt ja professionaalselt, kirjalikult ja suuliselt, oma valdkonna peamised tõekspidamised ja nende töö erinevatele sihtrühmadele. Näidake pühendumust eetilisele käitumisele teadustöös ja professionaalses tegevuses. Toetada tõhusalt multidistsiplinaarsetes koostöökeskkondades.Struktuur ja nõudedPh.D. inseneri kraadiõppe programm koosneb kahest põhikomponendist:Õpetatud kursuste komponent: üliõpilane peab läbima edasijõudnute õppe programmi. See koosneb vähemalt 24 krediiditunnist (8 kursust, millest igaühel on 3 krediiditundi). Uurimiskomponent: üliõpilane on kohustatud läbi viima sõltumatu uurimistöö kindlas insenerivaldkonnas. See koosneb vähemalt 36 krediiditunnist.Doktorikraadi omistamiseks inseneri kraadi peab üliõpilane vastama järgmistele nõuetele:Kursused: üliõpilane peab vastama programmi õpetatava kursuse nõudele, mis koosneb vähemalt 24 ainepunktist, mis peab olema läbitud minimaalse CGPA-ga (kumulatiivne hindepunkt keskmiselt 3,00 neljasest). See hõlmab ka kahte nullpunkti krediiti. Ph.D. Teadusseminari kursused. Kirjalik kvalifikatsioonieksam (WQE): Üliõpilase tehnilist tausta hinnatakse kirjaliku kvalifikatsioonieksamiga, mis korraldatakse hiljemalt 2. regulaarse semestri lõpuks pärast täiskoormusega üliõpilase vastuvõtmist doktorikraadi. programmi ning osalise tööajaga üliõpilaste puhul enne 4. semestri lõppu. Uuringute ettepanekute läbivaatus (RPE): lisaks õpitud kursuste ja WQE nõudmiste rahuldamisele üliõpilane on kohustatud koostama ja esitama uurimisettepaneku ja andma suulise RPE-d, enne kui lubatakse programmis edasi liikuda. See suuline eksam peaks olema lõpetatud enne neljandat semestrit täiskoormusega üliõpilastele ja enne 6. semestri lõppu osalise tööajaga õpilastele. Väitekiri: Uurimistöö ettepaneku eksami sooritanud üliõpilane peab seejärel lõpule viima originaaluurimistöö väitekirja ja kaitsma seda edukalt viva voce väitekirja kaitsmise eksamil.VastuvõtutingimusedMagistriõpe omandamine vastaval erialal, mille minimaalne CGPA on 3,25 4,0-st või samaväärne (nt teise klassi kõrgemad autasud Suurbritannia stiilis magistriõppes õpetatud kursustel, mille minimaalne keskmine määr on 63%, või magistriõppe läbimine) Teadusuuringute / MPhil) mainekas akrediteeritud asutus. Inglise keele oskuse miinimumtase kas:iBT TOEFL (Interneti-põhine test) skoor on 91 või samaväärne, või üldine akadeemiline IELTS skoor 6,5 või 1550 EmSATi ingliskeelne tulemus. Kõigisse doktoriprogrammidesse lubamiseks on vajalik minimaalne kvantitatiivne skoor 150 üldise lõputöö eksamil (GRE). Kõigi programmide taotlejad peaksid proovima GRE-i kõiki kolme jaotist. Minimaalselt kaks kohtuniku soovitust (pakutakse veebivormi kaudu). Otsuse eesmärk (500–1 000 sõna). Uurimistöö avaldus (500–1 000 sõna). Sisseastumisvestlus.


03/01/2016 10:25 Jaanuarikuu uudised\nNaturaalsest kivist loomakujud.\nKunstroosidest vanik, erinevad värvid 8 €\nNaturaalsest kivist vardad, kuulid ja püramiidid.\nKvarts-druus, erinev suurus hind alates 5 € DRUUS e. Kristallipesa – paljudest kihtidest koosnev kristall, millel on palju looduslikke tippe ja kurde. Selle õrnalt voolav energia kõrvaldab blokaadid ja hirmud, avades tee vajalikuks muutuseks. Druus toetab ja lohutab, aitab emotsionaalsest koormusest üle saada. Võib viia teistesse eludesse, et mõistaksite oma karmat või süveneksite iseendasse, et saada sisemist pilti töötavatest vaimsetest protsessidest.\nNaiste parfüümveed 100 ml 22,60 €\nPits-maskid karnevaliks, stiilipeoks, rollimänguks vm. Erinevad stiilid. alates 2 €\nRoosa-pruun kirju pesukomplekt, rinnahoidja ja aluspüksid 70B 18 €\nTagant silikooniga, õlapaelteta rinnahoidja lahtise kleidi juurde, A,B,C - korvile 21 €\nUuenenud valik salle ja rätikuid.\nUuenenud valik klassikalisi ühevärvilisi sukkpükse 15-500 den, erinevad suurused ja värvid.\nRetuusid, erinevad värvid, suurused ja paksused.\nMetall-kettidega kvarts-käekell, roosa ja hõbedane 20 €\n8 mm pärlid ühekaupa, kuukivi ja granaat.\nKullatud ja kulla värvi ehtekomplektid.\nNaturaalsest kivist kaelaripatsid.\nKamee-ripats merekarbiga 10 € ABALONE e. merekarp on seotud kaitse, emaarmastuse ja nõrkade meeste kohtlemisega.\nNaturaalsete kividega kaelakeed.\n316L roostevabast terasest ja 18K kullatud köis-kett 5 mm 20 €\nRoosa CZ tsirkooniga hõbetatud sõrmus, suurus 18 hind 9 €\nMusta safiiriga 18K kullaga täidetud sõrmus, suurused 15-21 hind alates 21 € Must safiir - kaitsev kivi, aitab usaldada omaenese intuitsiooni, suurendab tööleidmise väljavaateid ja aitab töökohta säilitada.\nKollase CZ tsirkooniga hõbe-sõrmus, suurused 15-19 hind 10 €\nLäätse-kristallidga sõrmus, lilla ja oranž, 925 hõbetatud, suurus 17,19 hind 13 €\nNaturaalsete kividega sõrmused.\nAmetüsti või tsitriiniga sõrmus, suurus 15-19 hind 16 €\nSõrmus skarabeusiga 15 € Skarabeus on õnnetooja. Üks osa Egiptuse hauakambritest, pühendatud hauajumalatele. Püha kõikidele Egiptuse päikesejumalatele, annab Scarabeus nii Päikese kaitset kui ka tema elujõu loovust.\nOvaalse kiviga 925 hõbe sõrmus, kuukivi 24€ suurused 17-20 Kuupaistena sädelevat kuukivi peetakse Indias pühaks. Arvatakse, et see toob õnne. Legendi järgi võib inimene, kes paneb täiskuu ajal kuukivi keele alla, näha tulevikku. Sümboliseerib õrnust, Kuud ja armunuid. Kui peig kingib pruudile kuukivi, toob see õnne.\nNaturaalsest kivist pall-kõrvarõngad, 6 mm hind alates 3,50 €\nNaturaalsest kivist rõngas-kõrvarõngad 9 €\n18K kullatud, CZ tsirkoonidega käevõru 31 €\nHõbeda värvi käevõrud.\nKristallidega kaunistatud soengukamm, erinevad värvid 7 €\nKosmeetika kott, erinevad värvid 8 €\n2-3 cm trummelkivi pärlid auguga, sobib ehete valmistamiseks, roheline aventuriin ja punane jaspis 0,40 € tk.\nVahatud puuvilla nöör ehete valmistamiseks või muuks käsitööks, erinev värv 1 mm x 1 m 0,40 €\nNaturaalsete kristallidega lambid.\nNaturaalsest kivist aroomiõli lambid.\nNaturaalsetest kividest teeküünla alused.\nToapurskkaevud ja tarvikud.\nMäesool, tükid 1 kg 4,80 € Himaalaja sool - selles leidub kuni 84 inimkehale vajalikku keemilist elementi.\nNaturaalsed, trummel-poleeritud kivid.\nNaturaalsest kivist pendlid ennustajatele.


0 Toodet - 0€\nNäita kõiki Elutuba\nNäita kõiki Söögituba\nVoodid ja Kušetid\nNäita kõiki Magamistuba\nVälikaminad ja Grillid\nNäita kõiki Aiamööbel\nNagid ja Riidepuud\nNäita kõiki Muud ruumid\nNäita kõiki Sisekujundus\nMida tähendab HR2?\nHR on lühend sõnast hinnarühm. Diivanite ja voodite kattematerjalid jaotuvad hinnarühmadesse. See ei sõltu materjalist ega värvitoonist ning ei ole kvaliteedi näitaja. Kattematerjali hinna määrab selle tootmise kulu ning see omakorda mõjutab lõpptoote hinda.\nOstsin paar nädalat tagasi ühe toote ja nüüd on see soodsam. Nõuan kompensatsiooni!\nEi saa! E-poes kajastuvad hinnad sõltuvad tootjate hinnapoliitikast ning käimasolevatest kampaaniatest. Kui tootja võimaldab meil oma tootesarja odavamalt müüa, siis muutub see jooksvalt ka meie e-poes.\nLubati x tarneaega, aga ei saanud selleks ajaks kätte. Nüüd ju ikka saab kompensatsiooni?\nPigem ei. Kui tegemist on laokaubaga ning see ei jõua kokku lepitud ajaks kliendini, siis jah, tegemist on andestamatu rikkumisega ning üritame kliendi usalduse kuritarvitamist võimaluste piires heastada. Kuid tellimustoodete puhul saame edastada selle tarneaja, mis tehas meile lubanud on. Kui see peaks mingitel meist mitteolenevatel põhjustel ootamatult pikenema (sh materjal sai ootamatult otsa, tooraine ei jõudnud õigeks ajaks kohale või loodus-/meditsiinilised katastroofid, mis halvavad tootmist), siis milles meie süüdi oleme?\nMasku Baltic OÜ\nPretensioonid ja Tagastamine


TOIDUARVAMUS | Koolitoit kui toidukool - OmaMaitse.ee\nSeptember on aasta üks inspireerivamaid kuid. See on aeg, mil saab taas asuda tegelema õppimisega, mis – arvake, mida tahate – on üks olulisemaid ja põnevamaid tegevusi maailmas. Saada teada midagi uut, kogeda midagi uut, uurida midagi uut … ka maitsta midagi uut.\nInimene areneb õppides, inimene nooreneb õppides, inimene muutub õppides huvitavamaks teistele, iseendale ja maailmale. Selleks, et õppida, on vaja tervist, energiat ja jõudu. Jõud tuleb aga suurimal määral toidust, mida sööme.\nKool ei ole ammu enam vaid tuim tuupimise ja tarkuste päheladumise koht. Kool on koht, kus lisaks õppimisele kogetakse uusi asju ja arenetakse selliseks, milliseks me tihti kogu eluks jääme. Kool on koht, kus pärast kodust lahkumist saame oma lõplikud tõekspidamised, väärtushinnangud ja ka harjumused. Gastronoomia valdkonnas toimetajana vaatan mina kooli ka kui kohta, kus sünnivad inimesed, kellel on toidu- ja joogialane kirjaoskus, teadmised ja harjumused õigesti toituda.\nKahjuks vaadatakse koolis toitu samasuguse pilguga nagu ülejäänud ühiskonnas: tülikat ja tüütut asja, mis takistab veel pikemaid koolipäevi ja tööpäevi legaliseerimast. Ilma toiduta me sureme, ilma hea toiduta oleme ebaaktiivsed ja suutmatud töötada, õppida. Kool peab asuma tugevamalt pakkuma toitumisalast koolitust kõigile, et tekiks inimestel arusaam, miks on hea süüa tomatit, kurki, aga ka liha ja kala, pähkleid ja seeni. Miks ühekülgne toit teeb nõrgaks ja uniseks ning kuidas arukas toitumine lubab klassivendadest/-õdedest kiiremini joosta.\nMaitsev ja rikkalik koolitoit on selle gastronoomse hariduse ja kirjaoskuse esimene samm. Enamikus – julgen isegi öelda, et jõulises enamikus – koolides ja lasteaedades on lastele igapäevaselt serveeritav roog kvaliteetne ja rikkalik, just selline, mis annab pikaaegsel tarvitamisel aluse õigete toiduarusaamade ja -harjumuste tekkeks. Koolitoit ja koolisöökla on asjad, millest lapsed peavad saama inspiratsiooni, et ka kodus nõuda lauale rohkem juurvilju ja rikkalikumat einet.\nMinu isiklik toidualane teekond algaski just koolist, kus keskkooli esimeses klassis pandi kokandustundi tüdrukutega kokku punt huvilisi poisse. Poisid läksid tundi alguses tüdrukute pärast, kuid armusid siis toidutegemisse ja edasi mindi kööki retseptide pärast.\nUURING | Kui tervislikud on poesnäkid?


Kalju kapten Ugge: sellise publiku ees mängimine peaks igaühele indu lisama, mitte hirmutama - Soccernet.ee - Jalgpall luubi all!\nKalju kapten Ugge: sellise publiku ees mängimine peaks igaühele indu lisama, mitte hirmutama (11)\n23. JUULI 2019, 21:50 EESTI KLUBID EUROSARJAS\nNõmme Kalju peatreener Roman Kožuhhovski lausus enne homset Meistrite liiga kohtumist Glasgow Celticuga, et ainuvõimalik meeleseisund mängule vastu minekuks on rõõm ja optimism.\n"Meie meeskond on alati positiivne, saame sellist mängu minna mängima ainult niimoodi," lausus Kožuhhovski, kinnitades, et suures plaanis jätkab Kalju avaringis Škendija vastu viljeletud kaitsvas stiilis. "Põhimõtteliselt oma stiili muutma me ei hakka, aga mingisuguseid momente võtame vastasest lähtuvalt kindlasti arvesse," lausus mängueelselt tavapäraselt heatujuline, kuid napisõnaline ukrainlane.\nKa küsimusele, kui palju selline kohtumine talle endale tähendab, vastas Kožuhhovski diplomaatiliselt. "Palju, aga mitte ainult mulle, vaid ka kogu klubile, presidendile, kogu Eesti riigile on see suur au. Selliste meeskondadega tihti ei mängita," rõhutas ta. Celticu pressitöötaja (rohkem kohalikke ajakirjanikke Kalju pressikonverentsil ei viibinud - K. J. K.) otsekohese küsimuse, kas Kalju läheb homme "bussi parkima", pareeris ta naeratades: "Alati ei maksa rääkida mängustiilist, tulemus on jalgpallis kõige tähtsam. Homme näeme, mis saab!"\nReedel pidas Kalju koduliigas raske mängu Paide Linnameeskonnaga ja viigistas 1:1, puhkust said seal nii Reginald, Pavel Londak kui ka Kaspar Paur ning vahetusest sekkus viimasteks minutiteks kapten Maximiliano Ugge. Kožuhhovski sõnul oli tolles mängus põhimeestele puhkuse andmine hädavajalik. "Probleeme meil pole, mehed on kõik valmis. Kõik möödus plaanipäraselt, väga suurt rotatsiooni ei pidanud tegema. Muidugi tegin algkoosseisus muudatusi, aga pärast rasket võõrsilmängu Škendijaga oleksin pidanud samamoodi käituma hoolimata sellest, et ees ootab kohtumine Celticuga," selgitas Kožuhhovski.\nKapten Ugge, kes lausus juba enne esimese ringi avamängu Škendijaga, et on terve elu Meistrite liigas mängida tahtnud, tõdes, et tegu on justkui ilusa unenäo jätkumisega. "Veel üks peatükk mu unistustes. Celticul on suur ajalugu, aga meie peame keskenduma oma mängule," lausus itaallane.\nUgge nokkis pärist Škendija alistamist pisut Eesti ajakirjanike kallal, kes Kaljusse üleliia ei uskunud. "Eks mu emotsioonid olid kõrgel ja teile meeldib vahel ka natuke provotseerida," muigas ta nüüd. "Homne mäng toimub ilmselt väga keerulises õhkkonnas, sest me pole ju koduliigas sellega harjunud. Pole kerge. Aga samas peaks sellise publiku ees mängimine igaühele pigem motivatsiooni lisama, mitte kedagi hirmutama," lausus Ugge, kellel on endal Itaalia U20-koondisesse kuulumise ajast olemas näiteks kogemus mängust Saksamaa vastu, mis peeti 30 000-pealise publiku ees.\nKalju ja Celticu kohtumine algab Celtic Parki staadionil homme Eesti aja järgi kell 21.45.\nKuula Soccernet.ee taskuhäälingut "Pikk ette (ja ise järele)", kus on juttu ka Kalju euroteekonnast.\nTV • 23. juuli\nkas kuskil üle ka kannab?\nSama.. • 23. juuli\njepp • 23. juuli\nkus üle kannab???\nasd • 23. juuli\nKahju, et Kaljul on täesti p.. ülekannetest ja piletid on ka nii kalliks tehtud, et ega neid väga huvita, et staadion täis tuleks. Kahju, et sellised juhivad Kaljut!\nLennujaamakoristaja • 23. juuli\nKas siis Tehva TV ei näita Prives?\nugge • 23. juuli\nSuper motivaator, teeb kübara ja saame alagruppi\nE • 24. juuli\nasd, vaata FB gruppi Roosad Pantrid ja küsi endalegi pilet.\nLoodame, et Kalju võtab neist mängudest mis võtta võimalik!\nHAHA • 24. juuli\noioi, kiratseb jälle siin, edu teile maailmameistrid ja suurtegijad, foorumi hundid ja jalgpalli koorik :D Teie vaadake pubis Preemierliigi, milleks teile kohalik jalgpall?\nkõigile, kes kunagi ühegi mängu linki soovivad siis teadmiseks - 99% mängudest mille vastu teil huvi kantakse üle. vahest raha eest, aga alati leiab ka tasuta lingi. selleks minge google'sse. sisestage kahe meeskonna nimed ja lõppu "watch online stream free" vms. väga lihtne. palun ärge linke rohkem küsige.\nVest • 24. juuli\nEks enne mängu küll inimesed siin ka postitavad linke nagu varasemate euromängude puhul, aga ise soovitan minna kel soovi on Hiiu Puhfetisse mängu vaatama kus kantakse ka näiteks mängu üle.\nto asd • 24. juuli\nmul pole googlit,mis teha siis?\nmul on must/valge nupuga teler


VAKTSIINID JA LISATÖÖTAJAD: Omniva on jõuluperioodiks valmistunud | Õhtuleht\nVAKTSIINID JA LISATÖÖTAJAD: Omniva on jõuluperioodiks valmistunud (10)\nJohanna-Kadri Kuusk, 26. november 2019 16:18\nMöödunud aastal ärritas nii mõndagi inimest see, et jõuludel plahvatuslikult kasvanud tellimuste arv ajas postkontorid täiesti umbe. Detsembrised järjekorrad punnitasid lausa postkontorite uksest välja. Sellel aastal hakkas Omniva jõulutormiks valmistuma juba suvel.\nOmniva meediasuhete juht Mattias Kaiv tunnistas, et postitöötajate haigestumised talveperioodil on neid varem tõesti keerulistesse olukordadesse pannud. „Teeme ettevõtte poolt kõik, et meie töötajad püsiksid hea tervise juures. Seetõttu olemegi otsustanud ka tänavu võtmetähtsusega ametikohtade raames gripi vastu vaktsineerimist kompenseerida. Omniva kulul saavad vaktsineerida töötajad, kellel on töö iseloomust tulenevalt keskmisest suurem risk kokku puutuda haigustekitajaga - kirjakandjad, postikullerid ja kullerid, klienditeenindajad ja postitöötlejad,“ selgitas ta.\nLisaks plaanib Omniva värvata aasta lõpus lisatööjõudu. „Samuti käivad detsembrikuus traditsiooniliselt nii-öelda „eesliinil“ abiks ka meie kontoritöötajad. Kõige suurema efekti postkontorite koormuse vähendamisel annab ilmselt aga see, et alates suve lõpust väljastame ka rahvusvahelisi saadetisi võimalusel pakiautomaatide kaudu. Lisaks sellele, et pakiautomaadid on üldiselt järjekorravabad ning kättesaadavad kellaajast ja nädalapäevast sõltumata, on pakiautomaadid ka klientide poolt selgelt eelistatud pakkide kättesaamise kanal. Jõuluperioodil täidame ja tühjendame pakiautomaate ka mitu korda päevas, et kõik saadetised õigeaegselt klientideni jõuaksid. Lisaks on Omniva pakiautomaadivõrku lisandunud ka hulgaliselt uusi pakiautomaate, mis aitavad jõulumahtusid paremini ära teenindada,“ sõnas Kaiv.\nKaiv soovitas jõulu eel klientidel esimesel võimalusel oma pakile järele tulla. „Teiseks tasub pakki tellides või saates lisada sellele kindlasti ka saaja telefoninumbri. Nii tagab klient selle, et paki saab väljastada pakiautomaadist ning samuti on logistikaettevõttel võimalik vajadusel kliendiga ühendust võtta,“ ütles ta.\nSoomes parajasti toimub postistreik mõjutab Kõivu sõnul vaid Soome suunduvate ja sealt Eesti poole teele pandud saadetisi. Rahvusvahelised saadetised, mis tavaliselt Soome kaudu Eestisse jõuavad, suunatakse postiembargo tõttu ümber, ning need jõuavad Eestisse teiste riikide kaudu.


Jazzi Pala | Oleg Pissarenko: Tassike jazzi on tervisele kasulik!\nOleg Pissarenko: Tassike jazzi on tervisele kasulik!\n29. august 2014 | 2014, Arvamus, Uudis\nHea tartlane, muusikasõber! Rõõm on tõdeda, et Tartu Jazzklubi alustab juba kolmanda hooajaga Ülikooli Kohviku esimesel korrusel.\nUhkusega vaatan kalendris meie armsa klubi möödunud hooajale, mis tõi taaralinna publiku ette liialdamata kõik aktiivsemad ja publiku poolt enim armastatud eesti artistid. Samuti musitseeris meie väikesel laval väliskülalisi 13. erinevast riigist – Soomest, Rootsist, Saksamaalt, Prantsusmaalt, Inglismaalt, Taanist, Venemaalt, Lätist, Leedust ja Ungarist kuni Türgi, USA ja Kamerunini välja. Toimus 37 Jazzikunsti kontserti, 40 Paremat reedet, 33 Teemaõhtut, 30 jämmi ja 33 Kinolina õhtut. Neljapäevased ja reedesed piletiga kontserdid on toonud eelmisel hooajal klubisse kokku ligi 7000 külastajat, koos piletita sündmustega kokku aga üle 11000 muusikahuvilise.\nMida need numbrid räägivad? Usun, et olete minuga nõus, kui ütlen, et jazz on saanud tartlaste hulgas hinnatud kunstiliigiks ning Tartu Jazzklubi Ülikooli Kohvikus meie kõigi üheks lemmikuks kohtumispaigaks.\nKlubi-baar Jazz on juba kaks hooaega pakkunud kvaliteetset toitlustust ja seda nii hommikuti, päevasel ajal kui ka õhtuti. Kohviku menüüst leiate endiselt eesti muusika legendidele humoorikalt pühendatud toitude nimetusi ning ka viiteid erinevatele jazzižanritele, stiilidele, vormidele. Oleme pingutanud koos kultuuritoetajatest ettevõtjatega selle nimel, et klubi ruumides naudiks olemist piltlikult öeldes nii vaim kui ka ihu. Loodan, et see on meil ka õnnestunud.\nRääkides meie linna jazzi ja rütmimuusika arengust, kuulub loomulikult olulisim osa sellest Elleri kooli rütmimuusika osakonna (ERMO) eri põlvkondadest muusikute sõpruskonnale. Ühed on need, kes õpetavad ja kogemusi jagavad, teised aga õpivad ja mägede vallutamistest unistavad. Kõik see koolimajas toimuv põnev arenguprotsess on leidnud endale püsiva väljundi Tartu Jazzklubi laval. Klubi on saanud tõeliseks praktika keskmeks uue põlvkonna muusikutele. Kindlasti on teile silma hakanud ERMO ja Tartu Jazzklubi noored muusikud: lauljad Kaisa Lillepuu, Anett Kulbin ja Susanna Veldi, kitarrisid Marvin Mitt, Jaanis Kill ja Paul Neitsov, basskitarristid Indrek Mällo ja Jorven Viilik, kontrabassimängija Tõnis Koppel, saksofonist Lauri Kadalipp, löökriistamängija Kristjan Mängel…\nIga aastaga on Tartu jazzipere kasvanud suuremaks ja järjest enam on meil põhjust oma linna muusikute üle uhkust tunda! Uhiuus Elleri kooli õppehoone Toomemäe nõlval innustab kindlasti kõiki muusikuid ja annab täiesti uued võimalused Tartus heliloominguga tegelemiseks.\nTartu Jazzklubi programmi koostades olen panustanud kõrge kvaliteedi hoidmisele ja samas arvestanud muusikamaastikul toimuvaga. Kõik olulisemad jazzmuusika plaadiuudised on jõudnud meie programmi ning albumid on jäänud pidama ka klubi plaadiriiulile. Sealt on need edasi rännanud muusikaarmastajate kodudesse. Klubi seintelt vaatavad külalistele vastu jazzmuusikamaailma suurkujud, meenutades Tartu Jazzklubi veendumust, et maailma tipptase eksisteerib mitte ainult kusagil kaugel vaid samuti siinsamas, Tartus, Eestis. Lembit Saarsalu esimene saksofon kaunistab lavapoolset klubi seina, meenutades, et Eesti jazzil on juured sügaval maas.\nHea meel on tõdeda, et juba teist hooaega startis ka Tartu Jazzklubi filaal Narvas – Narva Jazz Club. TÜ Narva Kolledži uues arhitektuuri auhindadega pärjatud euroopalikus hoones kaks korda kuus aset leidvad muusikasündmused on kogunud publiku hulgas suurt populaarsust ning toonud piirilinna muusikahuvilisi kuulajaid paljudest Eesti linnadest ja muusikuid ligi 10. riigist. Jazzkultuuri rahvusvaheline aspekt mängib selles linnas olulist rolli ja Tartu klubi filiaalina on Narva Jazzklubil oma roll piirilinna arengus.\nOlen õnnelik, et saan Teile, head sõbrad, selle ajalehe veergudel kirjutada. Selle väikese Jazzi Pala olemasolu – mida on ilmunud muide juba 20 numbrit – on samuti Tartu linna ja siinse kultuuri jaoks märgilise tähtsusega. Tegemist on Eesti esimese ja seni ainsana regulaarselt ilmuva jazzkultuuri uudistrükisega!\nUsun, et uus hooaeg toob meid kõiki taas klubi hubastesse ruumidesse kokku. Jätkame samas muhedas ja sõbralikus vaimus – teisipäeviti Kinolina õhtud, kolmapäeviti Jammanid, neljapäeviti Jazzikunsti kontserdid, reedeti sari Parem Reede ja laupäevad pühendame jazzi jaoks olulistele ja ajakohastele teemadele.\nSoovin südamest meile kõigile oma head osa – publikule jätkuvat kultuurihuvi, klubi vedajatele vastupidavust, toetajatele püsivust ning suurema pildi nägemist. Ja kõigile rõõmu!\nTeaduslikult on tõestatud, et rõõmus tuju, meeldiv seltskond ja hea muusika vähendavad stressi taset ja haigestumise riski. Seega soovitan kõigile tassikest jazzi vähemalt üks kord nädalas. Hallide ilmade süvenedes annust suurendada!\nOleg Pissarenko / TJC juht\nArtikkel ilmus ajalehes Jazzi Pala nr 20.


Parim print veebis!\nÜle 1 miljoni kliendi enam kui 25 riigist usaldavad\nmeid kui silmapaistvat partnerit!\nKujunda tasuta veebis!\nKasutage tuhandeid kujundusmalle või\nlooge lihtsalt oma!\nPüsivalt 20% soodustus\nSee võib teile eriti huvi pakkuda:\nprint24 on Unitedprint.com SE kaubamärk, uuenduslik ja ülemaailmselt aktiivne e-kaubanduse ettevõte trüki- ja meediasektoris. Ühe juhtiva veebiprinterina Euroopas tegutseme 22 riigis.\nMeie ärimudeli alus on klientide kasulikkuse püsiv suurendamine. Enam kui miljon rahulolevat kasutajat usaldavad juba meie üheksa kaubamärgi pakkumisi ning valivad enam kui poole miljardi tootekombinatsiooni ja teenuse hulgast - näiteks üle -euroopaline kohaletoimetamine on võimalik vähem kui 24 tunni jooksul. Oma noore ajaloo jooksul on Unitedprint käive juba üle miljardi euro.\nprint24 on platvormi ideele järjepidevalt pühendunud ja avab partnerluse nii tootmises kui ka müügis. Sel moel mängib ettevõte otsustavat rolli veebitrükitööstuse tuleviku kujundamisel.\n"Veebi-printimise abil ühendame valdkonna liidrina füüsilise kaubanduse digitaalse ümberkujundamisega.\nSeejuures on e-kaubanduse protsesside, IT ja andmete valdamine üha enam meie ettevõtte suurim vara.\nJa mis kõige parem, see kõik alles algab - Mõtle globaalselt. Printige kohalikult!"\nAsutaja, ainuomanik, nõukogu esimees\nTeie veebipõhine trükipood: lihtne - tasuta - kohe\nMüüge oma enda veebitrükikojas ja saate kasu ühe Euroopa edukaima veebitrükikoja kogemusest ja jõudlusest. Laia ja pidevalt kasvava toote- ja teenustevaliku, madalate hindade, kiire tarneaja, kõrge kvaliteedi ja isikliku toega võimaldame teil korraga pakkuda tuhandeid tooteid trükitoodete, tekstiiltoodete, reklaamitehnoloogia ja suureformaadilise printimise, pakenditrüki, fototrüki ja paljudes muudes valdkondades. Sel viisil saate luua oma veebitrükikoja ilma tegemata investeeringuid ja osalete globaalsel turul, mille müügimaht on 100 miljardit eurot.\nKui teil on oma tootmine, saate mõned tooted lasta veebis meie abil teha. Saate on kasu kaasaegsest poe- ja redigeerimistehnoloogiast ning kõikehõlmavatest teenuste pakkumistest-ilma seadistamiskulude, tasude, minimaalse tähtaja või minimaalse käibeta.\nAlusta oma veebitrükikoda hõlpsalt, tasuta ja kohe!\nÜhendage parima veebiprinteri oskusteave kliendi lähedusega\nMüüge oma veebipõhise trükipoega ja saate kasu ühe Euroopa edukaima Interneti-printeri kogemusest ja jõudlusest. Tänu laiale ja pidevalt kasvavale toote- ja teenustevalikule, madalale hinnale, kiirele kohaletoimetamisajale, kõrgele kvaliteedile ja personaalsele ööpäevaringsele teenindusele saate otsese juurdepääsu 100 miljardi euro suuruse ülemaailmse müügiturule, ilma et peaksite ise investeerima - lihtsalt, tasuta, kohe!\nVeebiprinteritel on oma printimisvõimalused. Müüte oma veebiprintsiibiga ja kontrollite reaalajas, milliseid veebitellimusi soovite ise toota ja milliseid tellida väljastpoolt. Olete teretulnud integreerima ka oma tooted pakkumisse - või kohe print24 üldportfelli. Meie portaalide turundus- ja müügivõimaluste kaudu turustatakse teie tooteid 26 turul ja 18 keeles- ja see on teie jaoks täiesti riskivaba. Teil on kasu kaasaegsest poe- ja redigeerimistehnoloogiast ning kõikehõlmavatest teenuste pakkumistest-ilma seadistamiskulude, tasude, minimaalse tähtaja või minimaalse käibeta.\nLigipääs 100 miljardi euro suurusele ülemaailmsele müügimahule\nEi mingeid seadistuskulusid, tasusid, miinimumtähtaega, minimaalset käivet\nTasuta meie poolt testitud veebipõhise trükipoe ja veebitoimetaja kasutamine\nPuuduvad teiepoolsed investeeringud oma kaupluste süsteemi, riistvarasse ja tarkvarasse\nPõhjalik taustaprogramm koos reaalajas poe teabega\nToote pidev laiendamine ja pidev teenuse täiustamine\nTäiendav turundusvõimalus oma toodetele\nIsiklik abi ja tasuta tugi\nKogu suhtlus ja kohaletoimetamine partnerpoe välimuses\nOsalege print24 kasvus tootmispartnerina\nUnitedprintil on kaasaegsed ettevõttesisesed tootmisvõimsused ofsettrüki, digitaaltrüki ja reklaamitehnoloogia ning suureformaadilise printimise valdkonnas. Üksikasjalikud tarkvarapõhised tootmisvoogud optimeerivad meie tootmisrajatiste igapäevast toodangut.\nÖöpäevaringne tegevus ja pikaajaline koostöö tootmis- ja logistikapartneritega võimaldavad meil individuaalselt toota ja tarnida trükitud tooteid vähem kui 24 tunni jooksul pärast tellimist-kogu Euroopas!\nKas olete huvitatud tootmispartnerlusest?\nOtsime alati tootmispartnereid, kes vastavad meie kvaliteedi ja kvantitatiivsetele nõuetele, et saaksime pakkuda oma klientidele suuremat tooteportfelli veelgi kiirema tarneajaga. Olete teretulnud meie portfelli tooma erilisi või nišitooteid - näiteks gastronoomiatoodete või reklaamtoodete kategooriast. Meie portaalide turundus- ja müügivõimaluste kaudu turustatakse teie pakkumist 26 turul ja 18 keeles- ja see on teie jaoks täiesti riskivaba. Nii et kutsume teid ühendama oma tootmisvõimsused ja oskusteabe Unitedprindi e-kaubanduse jõuga ning kirjutama ühise eduloo.\nprint24 on kaasaegne, innovatsioonile ja kasvule orienteeritud e-kaubanduse ettevõte. Oma enam kui 500 töötajaga 35 riigist oleme üks Euroopa juhtivaid veebitrükiettevõtteid. Pakume oma töötajatele põnevaid töökohti trüki- ja meediavaldkonnas. Ükskõik, kas IT-s, turunduses, tootmises (alates trükkimisest kuni tootmiseni kuni laevanduse, masinate hoolduse ja ehitusteenusteni) või muudes valdkondades-töövõimalused on mitmekesised. Meie jaoks ei loe ainult tehniline oskusteave: meie noored dünaamiliste ja loominguliste mõtete meeskonnal on suur õpihimulisus ja uudishimu. Lühidalt: keskkond, kus nad saavad arendada oma loomingulisi ideid ja kus töötamine on lõbus. Pakume oma töötajatele mitte ainult professionaalseid väljavaateid ja võimalusi täiendõppeks, vaid ka erakordne keskkond, kus neid koheldakse lugupidavalt ja avatult.\nIsegi kui te pole trükivaldkonna kutseõpet läbinud, võimaldame teil liituda meie ettevõttega ja kvalifitseerime oma erialaspetsialistide toel muu hulgas ajakirjandusoperaatoriks. Meie osakond upCampus, mis vastutab spetsiaalselt kutseõppe ning täiendus- ja täiendõppe eest, pakub meie töötajatele palju võimalusi isiklikuks professionaalseks arenguks. Mitmekesises töökeskkonnas juhendavad teid uuel töökohal meie spetsialistid ja ka neil on võimalus osaleda ulatuslikes koolitus- ja kvalifikatsioonimeetmetes.\nPrint24 -s tunnustatakse saavutusi ja reklaamitakse tugevusi. Uutest töötajatest saab osa pühendunud meeskonnast, kes haarab võimalustest kinni ja seab suundumusi.\nMe omame ihaldatud auhinda " TOP riiklik tööandja 2016 ", mille andis välja uudisteajakiri FOCUS ja koostöös reitinguportaaliga " kununu " ning mida on Dresdeni tööstus -kaubanduskoja kui koolitusfirma poolt mitu korda välja antud. .\nSamuti peame eriti oluliseks head töö- ja eraelu tasakaalu, mis kajastub meie terviklikus tervise- ja ennetuskontseptsioonis. See hõlmab nii ettevõtte enda füsioteraapiat kui ka kohapeal asuvat spordisaali, kus on mitmekesine treeningute valik.\nMeie profiili täiustavad muud lisahüved, näiteks ettevõtte sponsoreeritud pensioniplaan, lasteaiakohad.


PUBLIKU PEOSOOVITUS: Telliskivi Loomelinnaku suveklubi Punane Maja sulgeb kahepäevase hiigelmölluga oma uksed - Kroonika\nPUBLIKU PEOSOOVITUS: Telliskivi Loomelinnaku suveklubi Punane Maja sulgeb kahepäevase hiigelmölluga oma uksed\nEsinevad Caater, Röövel Ööbik, Hypnosaurus jpt\nSel nädalavahetusel toimub Telliskivi Loomelinnaku suveklubi Punane Maja ametlik lõpufestival, kus astuvad üles eesti muusikamaastiku staarid läbi kuldsete kümnendite.\nPunane Maja avas tänavu mais oma uksed üheks meeleolukaks peoperioodiks. Nende seitsme kuu jooksul on korraldatud ja pakutud katust enam kui seitsmekümnele kontserdile ja teistele kultuurisündmusele. "Lõpufestivaliga soovime tänada kõiki inimesi ja külalisi, kes on leidnud Punases Majas hea olemise ja tundnud end nagu kodus," räägib Madis Ligema, kes on peokoha üks korraldajatest. "Festivali esinejate valik on tingitud 90ndatest ehk perioodist, mis on Eesti muusikahuvilisele täna väga südamelähedane aeg. Plaadimängijate taha oleme valinud 2016. aasta suve ürituste põhjal kõige meeldejäävamad DJ-d."\nEsinejad Eesti skandaalseimast kümnendist\nCaater on metsik hing. Eesti milleeniumivahetuse iseäralik saund, hitivabrik, kuhu kuuluvad eks-DJ Kalle Kukk ja stuudiovõlur Markku Tiidumaa. Ansambli põhiliseks jõuks on plahvatuslike techno-rütmide ja house-muusika perfektsuse ühendamine. See on tants linnaliku glamuuri ja metsiku ihalusega, mida võiks kirjeldada kui klassikalist trance`i embamas eurodance’i. Aastatuhande vahetuse eel, aastal 1999 pälvisid maskides mehed Eesti Muusikaauhindadel “Kuldse Plaadi” singliga “O Si Ne Ne” ning samal aastal nimetati Caater ka aasta ansambliks ning nende kauamängib “Millenium: The Best of Caater” aasta albumiks. Tänaseks võib bändi pidada rahvuslikuks aardeks, mis keskendub jõulisele tantsumuusikale.\nAnsambel Röövel Ööbik alustas tegevust 1984. aastal, ent toona tegutseti Musta Mamba nime all. Mõne aja pärast soovitas tollane bassimees Kuldar Poska bändile nimeks hoopis Röövel Ööbikut. Vene muinasjutus oli röövel ööbik õudne olend metsasügavikest, kes vilistas kõik surnuks. Bändile meeldis idee väga ning lisaks nimele kasutasid nad selliseid muusikalisi mustreid ja veidraid helisid ka oma loomingus. Röövel Ööbiku kohta öeldakse, et muusikaliselt on nad alati olnud oma ajast ees, lindistades 1993. aastal Londonis sessiooni BBC saatejuhi John Peeli saate jaoks.\nHypnosaurus — eksperimenteeriva alternatiivse klubikultuuri maaletoojad. Hypnosauruse näol oli tegemist duoga, kellest kujunes 90ndate esimese poole kohaliku põrandaaluse klubimuusika üks olulisemaid kollektiive. Aastatel 1990-1992 kuulusid bändi esialgsesse koosseisu Aivar Tõnso (klahvpillid ja efektid) ning Railo Pals (löökriistad). Tegutseti lihtsalt loomingurõõmust ja ilma eesmärgita oma loomingut avalikkusele tutvustada. Selle tulemusena loodud muusika oli küll kohati rütmikas ja tantsuline, aga kõlas kõigest muust liiga eraldiseisvalt. Aastal 1992 tuli Railo asemele Raul Saaremets, esialgu trummarina, ent hiljem kadus tööjaotus ära ning lugude valmimisel oli mõlemal liikmel võrdne osakaal. Kontsertesinemiste sagenemisest ja ajastu vaimust tulenevalt muutus Hypnosauruse muusika klubipärasemaks. Peagi tähendas tandem Saaremets ja Tõnso mitte ainult Hypnosaurust, vaid DJ-de paari ja põrandaaluste tantsupidude korraldajat, kelle pidude kaudu jõudsid uued klubimuusika suunad Eestisse. Punase Maja lõpufestivalil kasutatakse vanade lugude motiive, mis nende põhjal live’s kokku miksitud.\nReedel, 21. oktoobril mängivad plaadimuusikat suures saalis Drummie ja Orav ning DJ Martin Aedla (LAKS FM). Väikeses saalis on aga ainult tüdrukud — pidudesarja ЖЕНЩИНА duo Eleonora Šljanda ja Abramova Abramova. Lisaks klubi Asum vedaja ja Infinitiivi teostaja Eisi Mäeots.\nLaupäeval, 22. oktoobril soojendavad Röövel Ööbikut ja Hypnosaurust Haigla DJ-d Ats Luik ja Kristopher Luigend. Suures saalis on lisaks nimetatuile Kersten Kõrge ja Robert Niko. Väikeses saalis moekunstnik Liisi Eesmaa ja EKKM-i promootor Pille Laiakask, klubi Lekkeri perenaine Ellen Vene, pidudesarja Tjuun In korraldaja L.Easy ja pidudesarja Mürk resident Katja Adrikova.\nPäevapilet Piletilevi eelmüügist 10€ ja kohapealt 15€. Kohapealt võimalus soetada kahe päeva pass hinnaga 20€. Lisainfo lõpufestivali kohta Facebooki lehel.\nDJ Meelis Meri klassikalise muusika taust aitab paremini plaate keerutada: olen tänulik om... (4)\nRõõmusõnum: Moekunstnik ja stilist Liisi Eesmaa ootab last (1)


Lugeja kirjutab: möödunud suve moeröögatus - «teksaalukad» - Ilu & mood - sõbranna.ee\nLugeja kirjutab: möödunud suve moeröögatus - «teksaalukad»\n7. oktoober 2014, 18:36\nFaces&Laces kultruurifestivali külastajad Moskvas tänavu suvel.\nNaine24 lugeja kirjutab seoses lugejamänguga tänavuse suve suurimast trendist – lühikestest teksapükstest – mis teda tugevalt häiris. Kirjuta Sinagi! Loe lähemalt SIIT!\nMõnikord, kui pööran tähelepanu endavanuste noorte tütarlaste riietusele, jääb mulje nagu poleks neil mingit isiklikku maitset, ei stiili- ega ka moraalitunnetust. Olen tükk aega mõelnud, millises internetiportaalis ja mil viisil meelde tuletada, et kõik kaltsud, mida moeajakirjades ning poodides näha saab, ei ole tegelikult siiski riided.\nMina nimetaksin neid pigem inimeksperimentide teostamise vahenditeks. Miranda Kerr, Lana Del Rey või mis iganes teine popp ja noortepärane kaunitar prinditakse suvalistes keha külge kinni teibitud nartsudes klantspaberile ja pärast hõõrutakse elevusest käsi kokku, vaadates, mitu rumalukest on nõus uue trendiga kaasa minema ning selle eest veel hingehinda maksma.\nKõige säravamaks näiteks pean siinkohal riideeset, mida nimetaksin ilma igasuguse halastuseta «teksaalukateks». Pean silmas äsjamöödunud suve moeröögatust – kõrge pihaga teksamaterjalist lühikesi pükse naistele, mis, jumal tänatud, katavad ära genitaalid, kuid kahjuks ei saa sama öelda tagumiku kohta.\nKui ma esimest korda neid «pükse» kellegi jalas nägin, vajus küll suu ammuli, ja uskuge mind, et minu puhul pole tegemist just kõige konservatiivsema tüübiga. Siis aga vaatasin enda ümber ja märkasin, et hirmuäratavalt suur osa inimestest ei leidnud vist midagi valesti olevat. Veelgi enam – nähes, kuidas see trend valguskiirusel Eestit vallutab, veendusin, et enamik neist tormas kohe poodi endalegi samasugust teksariidest «aluspesu» ostma.\nMõtlesin endamisi, et nonoh, veel mõni aasta tagasi tekkis kisa-kära, kui ma rumala peaga liialt lühikese miniseelikuga rannas käisin, kusjuures istmik oli täielikult kaetud, isegi kummardades. Kuid see on siis okei, jah? Tule taevas appi, mõne inimese bikiinid katavad ka rohkem kui need püksid!\nLootsin, et see moeröögatus joonistab enda piirid kuskile rannaliivale, täpselt nii, nagu ka bikiinides tänaval ei kõnnita, kuid minu ahastuseks käidi nende teksadega linnas šoppamas, kontsertidel ning hiliskevadel ja varasügisel kooliski. Üsna veider oli vaadata, kuidas noormehed, kes bussis eriti moekate neidude lähedal istusid, nokkmütsi peast võtsid ja selle endale hoopis süle peale asetasid...\nNatukenegi mõistetav oleks see riideese, kui sellel oleks palaval suvepäeval mingi praktiline otstarve, kuid paraku on nende pükste ainus otstarve kandja taguotsa demonstreerimine, kusjuures oma veidra lõike tõttu muudavad need ka kõige ümaramad tagumikud hoopis lamedamaks.\nHuvitav, kas disainer, kes «teksaalukad» lõi, tegi seda nimme vaid selleks, et moega kaasas käivad naised näeksid välja odavalt väljakutsuvad sellisel moel, et see ei teeks neid mitte ahvatlevaks, vaid inetumaks? Minu mõistus igal juhul ei suuda haarata, kuidas leidub nii palju noori inimesi, kelle ilumeelt ega ka isiklikku eetikakoodeksit need püksid ei riiva.


Sel reedel Sirbis 1995.\nANDERS HÄRM ja HANNO SOANS: 1995. Feminist, konservatiiv, kontseptualist ja tema kuraator\nMiks rääkida aastast 1995? Laulev revolutsioon oli möödas, putš unustatud, Vene väed lahkunud, Estonia uppunud, Kurt Cobain surnud. Ei midagi ülemäära traagilist ega dramaatilist sel aastal ei toimunud. Või siiski?\nVähemalt kunstiväljal oli 1995. aasta äärmiselt tähelepanuväärne.\nPEETER SAUTER: Aasta 1995 on saanud muinasjutuks ja eelajalooks\nÄngistavate segaduste, teadmatuse ja absurditundelise muretuse ajast eristavad praegust Eestit stabiilsus ja suutlikkus pidada üleval muidumehi.\nAasta 1995 tundub juba fiktsionaalne, ebareaalne, muinasjutuline. Mida see tähendab? Pole ühest kujundit, et sellest ajast tervikpilti luua või anda. Iseendale pole ta ka enam selge ja ühene. Võib pritsida detaile, aga need jäävad harali ja mosaiik ei jookse kokku.\nVeel mõni aeg tagasi olin hädas, et ei suutnud lastele joonistada jutus pilti nõukaaja tegelikkusest. Kui andsin mõne kõneka detaili, tundus see arusaamatu (olgu siis talongiajast või infosulust ja soome televisiooni tähtsusest). Kui püüdsin midagi sidusat tekitada, valgus see laiali ja lapsed tüdinesid kuulamast. Arusaamatut tuli seletada arusaamatu abil ja see ei viinud kuhugi. Analoogid praeguses elus puuduvad.\nNüüd on sama jama aastaga 1995.\nJÜRI ENGELBRECHT: 1995. Esimene täistööaasta akadeemia presidendina\nKolleegid valisid mind Eesti Teaduste Akadeemia presidendiks 1994. aasta detsembris. Seega oli aasta 1995 mu esimene täistööaasta Kohtu tn 6 majas. Mäletatavasti oli 1990ndate esimene pool taasiseseisvumisjärgne korrastamise periood, mil kõikides riigi institutsioonides tuli paika panna iseseisvale riigile kohased struktuurid ja tegevussuunad. Nii ka akadeemias. Sellele oli eelnenud kaunis närviline aeg. Asjatundmatud ja paraku harimatud poliitikud püüdsid akadeemiat esiteks maha kanda või siis riigivõimule allutada. Õnneks võitis mõistus. 1995. aastal võtsime vastu akadeemia uue põhikirja ja hakkasime ette valmistama akadeemia kui avalik-õigusliku institutsiooni seadust. Seadus võeti vastu küll mõni aeg hiljem, kuid tööd sellega oli alustatud.\nVALLE-STEN MAISTE: Derrida „Positsioonid“ kui esimene isiklik Bowie’ plaat\n1995. aastal hakkas Hando Runneli eestvedamisel ilmuma juba sünnihetkel monumentaalse alatooniga, nüüdseks kõneka hiigelmemoriaali mõõtu kasvanud raamatusari „Eesti mõttelugu“. Aasta varem olid ilmavalgust näinud Märt Väljataga koordineeritud ja (mõneti kitsaks jääva) enesekirjelduse kohaselt Lääne filosoofia ja ühiskonnateaduste võtmetekstide tõlkimisele orienteeritud „Avatud Eesti raamatu“ sarja esimesed kaks üllitist. Jüri Kaarma tänaseni vastu pidanud kuulsas kujunduses hakkasid filosoofiatõlked ilmuma just 1995. aastal. Koos kaks aastat hiljem sündinud Marek Tamme kureeritud sarjaga „Ajalugu. Sotsiaalteadused“ moodustavad „Eesti mõttelugu“ ja „Avatud Eesti raamat“ intellektuaalse hoovuse, mille mõju meie taasiseseisvumise järgse vaimuelu muutumisele ja kujunemisele on tohutu.\nJAAK LÕHMUS: Tühimiku nähtamatus. 1995 a. D. ja Eesti film\nEuroopa ja muu ilm tähistas 1995. aastal vennaste Lumière’ide leiduse, atraktsiooni kinematograaf avaliku demonstratsiooni, maailma esimese avaliku kinoseansi 100. aastapäeva . Toimusid ulatuslikud retrospektiivid, vastavasisulised dokumentaalfilmide telesarjad eri maade filmiajaloost jms, eriprogrammid kultuurmaade filmoteekide mugavates saalides. Nagu kord ja kohus. Ka ETV näitas tähtaasta raames brittidelt hangitud esinduslikku tummklassika sarja restaureeritud filmidest. Sünnipäevaõhtul, 28. detsembril vahendati „Aktuaalses kaameras“ juubelikohaseid uudiseid New Yorgist ja Pariisist ning eetris oli mitmetunnine erisaade. Eesti filmitegijad kogunesid tagasihoidlikuks peoks Tallinna Kinomajja ja otse-eetri kaudu sai meie filmirahva peomeeleolust mõningase pildi ka televaataja.\nMARTTI PREEM: Linnaarhitekt üleminekuajal\nUue Eesti aja alguse otsustusprotsessid erinesid kõvasti praegustest. Tolleaegsed ümberkorraldused on ilmselt igal asjaosalisel mõnevõrra erinevalt meeles, kuid on selge, et kui lähtuda vaid ametlikest dokumentidest, võib ajaloost saada kallutatud või isegi klanitud pildi.\nAlljärgnev kajastab seega mälestusi ja subjektiivseid hinnanguid mõnede linnaehituslike, arhitektuuri ja ka halduskorralduse otsuste kujunemisele Tartus aastatel 1989–1995.\nTAMBET KAUGEMA: Ponnistuste aastakümne pöörised ja pööre\n1990ndaid on nimetatud ponnistuste aastakümneks. Teadagi, ponnistati selle nimel, et pöörata viie okupatsioonikümnendiga vussi keeratu tagasi normaalsele rajale. Kui heita pilk teatrivaldkonna ponnistustele, paistab, et rängad majanduslöögid, mis tabasid 1990. aastatel näiteks eesti filmikunsti, läksid siinsest teatrist pigem riivamisi mööda. Teatrid pidid uutes oludes hakkama tõesti võitlema majanduslike raskustega ja õppima täpsemalt raha lugema, kuid seejuures hoidis riigi küllalt stabiilne rahaline tugi selle võitluse kõige traagilisemad tagajärjed siiski ära. Tunduvalt keerulisem probleem, mis seisis tollel kümnendil eesti teatri ees, oli aga vajadus ennast uuesti määratleda ja leida muutunud tingimustes uus ühiskondlik roll. 1990. aastaid saab seega vaadata kui eesti teatri lahtiütlemist paljust sellest, mis iseloomustas okupatsiooniajastu teatrit, ja kui kohanemist uute, turumajanduse põhimõtetega.\nTÕNU LEHTSAAR: Ülikooli viimaste aastakümnete suundumustest\nEnamik muudatustest on seotud ühiskonna muutumisega. Kujundlikult öeldes: ülikool purjetab aegade tuules. Kui püüda arengut sõnastada, siis võib rääkida positsiooni muutumisest, reformimisest, mitmekesistumisest ja piiride kadumisest.\nÜlikooli positsioon ühiskonnas on muutunud. Algusaegadest alates on ülikoolid olnud riigi (või asutaja) silmateraks. See tähendab, et valdava osa ülikoolide ajaloost on riik nende eest hoolt kandnud. Veel paarkümmend aastat tagasi moodustas enamiku ülikooli eelarvest riigi koolitustellimus. Nüüdseks on ülikoolist saanud ettevõte, kes peab suuresti ise oma vahendid teenima. Vormiliselt tähendab see teadusprogrammides ja projektides osalemist, rakendustegevuse arendamist ja tasuliste teenuste osutamist.\n(:)kivisildnik väikelinnade raamatupoodidest ja regionaalpoliitikast\nSüsteemide areng ja keerustumine\nPeeter Sauteri „Pannkoogid üksinduses“ ja Marko Veinbergsi „Yggdrasil“\nSaaremaa ooperipäevad ja Kuressaare kammermuusika päevad\nIngrid Ruudi „Ehitamata. Visioonid uuest ühiskonnast 1986–1994“\nNikolai Köstneri „Jumalaga, majanduskriis“\nTõnis Saadoja „Etüüdid klaverile ja lõuendile“ ning Andres Koorti „Minu T“\nKukruse polaarmõisa „Kui seda metsa ees ei oleks“, Nava Lava „Läbi Venemaa“ ja Endla „Werther“


Microsofti graafikakomponendi, Windows COM-i, Windows Serveri, Windowsi tuuma ja Microsoft Windows DNS-i turbevärskendused.\nSellesse värskendusse kaasatud failide loendi vaatamiseks laadige alla värskenduse KB4019214 failiteave.\nSee turbekvaliteedivärskendus ei sisalda Internet Exploreri turbeparandusi. Internet Exploreri turbeparanduste hankimiseks tuleb installida ka Internet Exploreri koondturbevärskendus KB4018271. Võtke arvesse, et turbekvaliteedi värskenduskomplekt ei sisaldada Internet Exploreri turbevärskendusi.\nKui kasutate mõnda muud värskenduste haldamise protsessi peale Windows Update'i ja kinnitate juurutamiseks automaatselt kõik turbevärskendused, juurutatakse see 2017. aasta mai turbekvaliteedivärskendus KB4019214, 2017. aasta aprilli turbekvaliteedi värskenduskomplekt KB4019216 ja Internet Exploreri koondturbevärskendus KB4018271. Soovitame teil värskenduste juurutamise reeglid üle vaadata, veendumaks, et soovitud värskendused on juurutatud.


Ja tegelikult leiti ajakirjas Journal of Orthopedic and Sports Physical Therapy tehtud väikeses uuringus, et kui jooksjad lähevad aeglaseks, vähendavad nad põlve koormust sammu kohta, kuid suurendavad tegelikult koormust kogu jooksu jooksul, kuna iga samm lisandub. Tänaval käimiseks jalanõu valimisel soovitab ortopeed kontsakõrgust jälgida — mitte vähem kui kaks ja mitte rohkem kui viis sentimeetrit.\nMilliseid abinõusid kasutatakse ettevõtetes libedal ajal kukkumise vältimiseks? See juhtub ülikiirelt, ja enne kui mõelda või reageerida jõuad, leiad end valu kiuste püsti ajamas.\nJa on hästi läinud, kui ülepea püsti tõusta suudad. Komistamise tõttu on raskesti kukkunud töötaja, kes oli just ise vooliku põrandale laokile jätnud.\nLibisemise ja komistamise tõttu juhtub enim tööõnnetusi. Talve tulles võtavad suuremad ettevõtted tarvitusele erinevaid meetmeid, sest iseäranis Valutab jala liiget jooksmise ajal tõenäosus on libiseda ja kukkuda, kui õues on miinuskraadid ja kui töö toimub välitingimustes.\nKukkumisoht suureneb talvel ja välitingimustes töötades Ent kas selle valu vastu on rohtu? Saame me seda hetke kuidagi ära hoida? Kohe kindlasti on see reaalselt võimalik.\nTalvel jääl liikudes on tema sõnul vajalikud ka väikesed terasnaastud jalatsite all. Ka on mõistlik kõndimisel lihtsalt mitte kiirustada ning astuda lühema sammuga.\nKüte poeesise tänava alla ja turvateibitud trepid Kaubamaja ASi töökeskkonnaspetsialisti Jana Haugase sõnul ümbritsevad Kaubamaja osaliselt küttega tänavad, mis tagavad kliendile kuiva jala ja mugava ligipääsetavuse. Samuti ei kasutata tema sõnul Kaubamajas põrandate hooldamiseks vaha ning kaldpinnad on töödeldud vastavate vahenditega, et vältida ohuolukordade tekkimist.\nRimi töökeskkonna juhi Egne Kurvitsa sõnul on libeda tõttu kukkumist tööõnnetusena ettevõttes registreeritud ainult üks kord, seda kolm aastat tagasi.\nVeel on Kurvitsa sõnul tulnud Rimis ette õnnelikke õnnetusi, kus töötajad on libeda tõttu küll kukkunud, kuid pole viga saanud.


Milline peab olema tuhkru puur? • Leht 3 • Varustus • www.pisi.ee\n193 postitust • Lehekülg 3/7 • 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7\nPostitas Kellykaazz » 05. mai 2009, 10:00\n1960.- koos transpordiga Tartust Tallinnasse Cargoga.\nPostitas Kellykaazz » 13. juuni 2009, 20:05\nLisasin albumisse pildi meie päti kodust. Pildil on näha ka minu ise-tehtud-hästi-tehtud ülemine magamisase.\nSeal ta küll enamuse ajast mängib,magab ikka oma all olevas pesas.\nPostitas Harbiny » 17. juuni 2009, 16:33\nKellykaazz - Sul on olemas täpselt see puur mis on mul kavas osta järgmise kevade poole, aga räägi kas see puur on küllalt vastupidav?\nPostitas Marilin » 17. juuni 2009, 18:40\nMiks ta ei peaks olema vastupidav ?\nPostitas triinabelle » 17. juuni 2009, 21:29\nMul tekkis sama küsimus, mis Marilinil Ma arvan, et väga tore puur! Samas, luukide kinnituse peale peab mõtlema - tuhkur saab nad väga hästi lahti muugitud. Aga ma pole veel näinud puuriust, mida tuhkur avada ei suudaks!\nPostitas -aigi- » 17. juuni 2009, 21:54\nIlmselt üks ikka leidub, sest meil pole veel suudetud sealt kuidagi põgeneda\nMeil siis selline\nPildilt isegi näha natuke, et kui uks kinni, siis need ukse ''konksud'' vms lähevad nagu võrestiku taha.\nPostitas Heleri (Teema autor) » 18. juuni 2009, 13:35\nMul on Furet tower, ja neid uksi ka tuhkrud ei ole suutnud avada, iva vist selles, et ühel luugil on kaks kinnitust. Pm 2 korda sama suur puur kui eelneval lingil antud.\nFuret Plus on mul ka, seal on luugil ainult üks kinnitus, mis võre taha läheb ja see puur on küll kõigile avatav.\nPostitas Kellykaazz » 18. juuni 2009, 17:12\nMa ei oska veel kaasa rääkida, kas tuhkur suudab selle puuri ust lahti muukida või mitte, sest ta veel ehk liiga väike, aga eks vajadusel saab sinna lisalukud ju osta. Aga vastupidav on ta küll.Ja komplektiga tuleb kaasa 4 korruseplaati ja redelid ja mingi pesalaadne kast kaanega ja ümmarguse avausega. Ja odavam, kui Ferplast.Aga veelkord- minul said otsuse tegemisel määravaks mõõdud.Mina eelistasin IMAC-it FERPLAST-ile lihtsalt mõõtude pärast. Nagu näha on meil puur n.ö avauses ja seetõttu oli lubatud laius natuke piiratud.Ainus raudne eelis on Ferplastil ukse laius. Pissikasti põhjalikuks puhastamiseks/pesemiseks( kord/kaks nädalas pean mina võre pealt tõstma. Ferplastil mahub uksest välja/sisse see kast.Vist...Aga igapäevaselt korjan junnid kühvliga...\nPostitas Heleri (Teema autor) » 18. juuni 2009, 22:21\nMulle on alati imaci puurid tundunud suht imelikkudena Ma juba seepärast pole väga nende fänn, et neil on nii lai võrevahe. Kui kutsikad alles pisikesed on, siis seda puuri küll kasutada ei saa, lisaks mulle ei meeldi nii värviline ka\nPostitas Kissu » 19. juuni 2009, 09:31\nMinu jaoks isiklikult tundub Imac Ferplasti odavama ja kahtlasema väärtusega koopiana. Lisaks näeb nende puurisisustus välja natukene kipakas või nii, rääkimata loomulikult sellest värvide virr-varrist. Mulle meeldib Ferplasti pastellsemad hallikad-rohelised toonid, kuna selline kirju asi näeb välja nagu hiiglaslik hamstripuur.\nSamas on inimesi, kes väga fännavad nende puure. Midagi head peab neis igal juhul olema, kuna ostetakse neid puure täitsa agaralt.\nPostitas Marilin » 19. juuni 2009, 09:43\nMul on endal ka Imaci puur ja sellepõhjusega, et just päeval kui läksime puuri ostma, siis oli vaid see puur ja ära selle ka ostsime siis kohe (mingil põhjusel me ei hakanud ka mööda linna ringi otsima teistest poodidest Ferplasti/muid puure)\nJa mul on endal kohe täitsa jama varjant puurist. Tegelikult peaks see vist olema rotipuur, aga mu arust tegelikult ka parajas suuruses tuhkrutele, kes seal niikuinii vaid magavad ja söövad. Kõigekõige suurem jama on sellel, et on maru väikesed uksed. Et puuri korralikult puhastada, siis pean ühe külje maha võtma.\nSiuke on mul siis: http://www.imac.it/viewpic9b81.html?img=100%2057.jpg\nPostitas Kellykaazz » 19. juuni 2009, 10:18\nMinul ei ole ühtki halba sõna öelda. Ei võrevahede, ega värvide kohta. Puuripõhi punane, korrused 1 roheline/2 punast- väga vastupidavad,pissikast punane. Magamisase kirjust fliisist. Mind ei häiri need toonid. Nagu ennem juba kirjutasin- ainus miinus- kitsam ukseava, kui Ferplastil.\nJa veelkord-valiku pani paika puuri laius.Pealegi pätt käib seal ainult söömas,joomas,magamas.\nAga eks iga toode leiab omaniku! Nii ka IMAC.\nPostitas lamanda » 31. august 2009, 19:32\nLemmik24.ee müüb puure. Kirjutavad, et sobivad tuhkrutele ja chinchilladele(pole aimugi kuidas kirjutatakse). Kas siis on ikka sobilik mõlemile?\nPostitas triinabelle » 31. august 2009, 20:24\nÜlejäänud on enam-vähem aga see kõrge tuhkrupuur vajab küll täiustamist. On müügil ka sisutusega, st vahetasapindadega puure sama hinnaga, kuhu ei pea ise midagi sisse ehitama hakkama.\nPostitas tonis160 » 27. september 2009, 13:24\nmis leheld saab osta tuhkru puuri\nPostitas Kellykaazz » 27. september 2009, 15:09\nLehte , kui sellist ei ole. Tuhkrupuure pakkuvaid firmasid ja nende kodulehti on, aga ostmiseks pead siiski Eestis poode läbi käima.\nKui oled Tallinna inimene siis Ferplast puure pakuvad Bosse lemmikloomapoed ja IMAC puure Ülemistes lemmikloomapood Nostrem Pet.\nNende samade firmade IMAC ja FERPLAST kodulehti võid ka vaadata, et saada ettekujutust toodetest.\nPostitas Leevike » 06. detsember 2009, 15:31\nKeegi teab, kas sellest Ferplasti Furet Towerist on suuremat puuri ka olemas? Nii kõrguse kui laiuse poolest siis. Firma pole oluline. Mõtlesime, et kui juba osta, siis suur ja korralik. See praegune on paras logu, ei teagi, mis firma oma see on, aga algusest peale selline kahtlane logisev element nurgas...\nPostitas Kellykaazz » 06. detsember 2009, 20:38\nÜhele tuhrkrule? Kas liiast ei ole, eeldusel, et tuhkur seal söömas/magamas/häda tegemas käib?\nPostitas maris2 » 06. detsember 2009, 20:57\nLeevil peaks olema lausa kolm tuhkrut.\nPostitas totuliia » 07. detsember 2009, 13:22\nMa küll enda loomade puuri nime ei tea aga möödud on 50 x 100 x 150 cm. Värvilised platvormid ja suurte ustega. Minu neljale kaabakale piisab täiesti. Aga Tartus nägin Lõunaka loomapoes veel kõrgemat puuri ja minuarust kandilisem ka. Enamvähem nagu kaks puuri üksteise peale tõstetud,mööte ei mäleta aga hind oli kuhugu 4000.- kanti. Tean et Krisse töötab seal poes, nii et tema käest saaks täpsemaid andmeid .\nPostitas Leevike » 07. detsember 2009, 17:04\nPostitas Kellykaazz » 07. detsember 2009, 21:22\nsiis on küll arusaadav, Aga suuremaid puure küll ei tea, et oleks.Vähemat mitte konkreetselt tuhkrupuuri nime all. Ehk leiad suuremate lindude puuride seast midagi. Edu!\nPostitas Sandra » 07. detsember 2009, 22:15\nEnamik suuremaid puure on suht samas mõõdus jah, mõned cm siia-sinna. Ferplastil on suuremaid lindlaid ka, aga ma arvan, et seda on keerulisem puhastada, kui tuhkrupuuri.\nPostitas väike kuradike » 08. detsember 2009, 10:59\nAga äkki saab lihtsalt kahest puurist midagi kokku aretada. Kui keegi tuttav on, kes keevitamisega saab tegeleda, siis peaks vast saama ka näiteks kaks suurt puuri kokku keevitada ja sinna igasugu mööblit siis sisse paigutada\nKuigi minu kogemuse kohaselt ei ole kõrgus oluline puuri puhul, vaid pigem laius, sest palju sa ikka ronida viitsid.\nPostitas Leevike » 08. detsember 2009, 15:22\nNojah, ka variandid...\nPostitas reimokiss » 15. jaanuar 2011, 11:40\nMeil kodus on ikka megasuur puur , isetehtud , isetehtud on odavamad . kui poest ostetud . ma võin millalgi pildid ülesse panna oma puurist , minul läks puuri jaoks raha ainult mingi alla 500kr ja hästi hea puur . temale kõlbab . ja päevas lasen teda ainult 3tundi lahti sest ta teeb niipalju pahandusi : ) kui ma ta puuri panen siis ta teeb niiarmsat nägu ja siis pean teda veel natukeseks lahti lastma.\nPostitas Kellykaazz » 15. jaanuar 2011, 11:45\nKellele temale? sa kirjutasid esimeses postituses üldse oma kassist...\nPostitas Heleri (Teema autor) » 15. jaanuar 2011, 13:52\nKui tuhkur saab palju pahandust teha, siis järelikult pole kodu piisavalt tuhkrukindel\nMina ei ole veel näinud väga head isetehtud puuri. Ise tehes ei saa kasutada nt kergesti hooldatavaid materjale ja enamasti nt need traadid/võrgud, mida kasutatakse ei ole üldsegi head. Aja möödudes on puuri headus ja kasutusmugavus näha.\nMina isiklikult eelistan kvaliteetset tööstuslikku toodangut isetehtule. Tehakse looma vajadustest lähtuvalt ja ei ohusta looma tervist, on väga head ja kerged puhastada ja puur ei lähe vanaks ja koledaks.\nMinul 1 puur on kasutusel vist 6 aastat olnud ja ajahammas pole veel peale hakanud, samuti ka tuhkruhambad Läbi on sealt puurist käinud nii mõnigi pesakond, nii täiskasvanud emased kui ka isased tuhkrud.\nMina vaataks tuhkrule puuri ostes järgmisi aspekte:\nx luugid peavad olema võimalikult suured ja neid võiks puuril olla rohkem kui 2. MIks? Esiteks, et saaks hõlpsasti liivakasti puhastada ja seda on kõige lihtsam teha kui võimalikult vähese vaevaga liivakasti puurist kätte saab. Teiseks on luukide rohkus vajalik, et mugavamalt igasugu torusid, kiikesid ja pesasid saaks õigetesse kohtadesse riputada\nx Puuril võiks olla plastik põhi, lihtne puhastada. Kui on tegemist kutsikale puuri ostmisega, siis võiks see alumine plastik olla nagu vann, st kõrgemate äärtega, et liivakastis oma tagumikku liiga kõrgele ajades junn ikka puuri maanduks, mitte toa põrandale.\nx Puuri võred peaks olema tihedad. On osad tuhkrud, kes meeleheitlikult püüavad ennast läbi võrede pressida, lisaks kutsikad on väiksed ja tuleb ka nende suurusega arvestada. Ideaalsed võred on vertikaalsed võred, mis ei lase tuhkrul puuriga kannelt mängida ja laamedada. Võred peaksid olema piisavalt tugevad ja mitte väga peenikesed (oht tuhkru hammastele).\nÜhele tuhkrule puuri ostes ei maksaks väga suurusehullustusse langeda, st et ei suurem ja ruumikam puur ei lõbusta tuhkrut nagunii. Tuhkur ei viida oma aega puuris mängides ja endale tegevust otsides, vaid pigem eelistab inimese seltskonda ja vabadust. Nii et meeletult suuri mitmekordseid puure ma ühele tuhkrule ei ostaks. See ei tee talle puuris olemist meeldivamaks. Pigem normaalse suurusega hästi sisustatud ja hubane, mitmekesine puur on talle palju meeldivam.\nKindlasti ei tasu osta mingisuguseid hamstritele või rottidele mõeldud puure (tuhkrule sobivam on alates Ferplast Jenny suurusest alates, mitte pisemad, ja sellel puuril ka on omad miinused tuhkrute jaoks), seal on eelkõige just võrede tugevuses küsimus ja hamstrite omad on reeglina liiiiga pisikesed ka.\nPostitas Nugis » 17. jaanuar 2011, 12:17\nMul tekkis selline küsimus, et kas siin on ka kedagi sellist, kes puuri üldse ei kasuta? Ma saan aru, et puur on hea siis, kui loom teeb pahandusi. Ma olen ise eriti värske tuhkrulapse omanik. Lootasin vaikselt, et äkki saame üldse ilam puurita hakkama. Hetkel tundub veel täitsa võimalik. samas meil ka alati keegi kodus, kel silm peal. Öösel kui rahmima kukub siis paneme ta esikusse. Kas on veel mõni põhjus, mille peale ma lihtsalt ei tule, et miks puur vajalik on?\nPostitas väike kuradike » 17. jaanuar 2011, 13:36\nPäris mitu inimest on minuteada, kes puuri väga ei kasuta, või üldse ei kasuta. Mina kuulun nende hulka, kelle perest kadus puur pärast teatud meessoost suguorganite mahavõtmist ära. Sest loomad ei laamendanud enam öösiti, ja ei veetnud päevi üksteist ahistades, ja nii said kõik rahus ühes toas eksisteerida. Nüüd oleme olnud peaaegu 3 aastat ilma puurita.\nEnamasti veedavad nad mul päevad minu magamistoas kinni, kus neil on söök, jook ja magamisasemed. Pahandust seal väga teha ei ole võimalik, ja nii nad siis põõnavad seal kuni ma koju tulen. Siis on neil pidu, ja nad saavad korteri peal lõbutseda. Suvel olid nad palavuse tõttu koguaeg terve korteri peal lahtiselt, et nad saaksid ise omale kõige meelepärasema koha otsida magamiseks. Ei saa öelda, et hirmsasti pahandust tehti, kuigi üht-teist tuli ette ikka. Aga põhilised pahandused piirdusid valesse kohta tehtud hädaga. Mina olen alati pooldanud, et kui vähegi võimalik, siis tuhkrut puuri mitte pista Kuigi see on vahetevahel ka vajalik, kui kodus on teisi loomi või väikseid lapsi või näiteks mõni oht tuhkrule.\nPS! nõustun Heleri väitega, et kui tuhkur teeb pahandust, siis ei ole kodu lihtsalt piisavalt tuhkrukindel, ja tal on võimalik pahandust teha. Seega, tehke kodud tuhkrukindlaks, siis kaovad ka suuremad pahandused ära


PABERLOSS - Miranda Cowley Heller | Rahva Raamat\nAutorMiranda Cowley Heller\nÜhel imeilusal augustihommikul läheb Elle Bishop enne teiste ärkamist ujuma hunnitusse järvekesse, mis loksub otse Paberlossi ukse all. Paberloss on kõdunemisohus suvemaja Cape Codil Tagametsas, kus Elle’i pere on juba palju põlvi kõik suved veetnud. Minnes heidab ta pilgu eelmisest õhtust kraamimata verandalauale: tühjad veinipokaalid, küünlavaha laudlinal, omaste ja sõprade naeru kaja. Siis sukeldub ta külma järvevette, saatjaks vapustav mälestus öisest äkilisest kirehoost õues, sellal kui tema ema ja abikaasa verandal külalistega juttu ajasid.\nNii algab lugu, mis hargneb kahekümne nelja tunni ja viiekümne aasta jooksul, mil kümnendite perepärandid, armastus, valed, saladused ja üks sõnulseletamatu vahejuhtum lapsepõlvest juhivad Elle’i elumuutva otsuse veerele. Tal on ööpäev, et valida, kas elu armastatud abikaasa Peteriga või elu, mida ta oleks võinud elada oma lapsepõlvearmastuse Jonasega, kui üks traagiline sündmus poleks nende saatust igaveseks muutnud.\nÕrn, kuid hingelaastav „Paberloss“ on meisterlik romaan, mis toob esile pinged iha ja turvatunde vahel, tragöödia pärandi ning perekondade kuriteod ja üleastumised.\nMiranda Cowley Heller kasvas New Yorgis. Pärast Harvardi ülikooli lõpetamist sai temast raamatutoimetaja, misjärel töötas ta kümme aastat HBO draamasarjade osakonna juhatajana. Ta elab vaheldumisi Los Angeleses, Londonis ja Cape Codil. „Paberloss“ on tema esimene romaan.


Eksoplaneedil võib olla ookean ja elukõlblik kliima - Forte\nTRAPPIST--1 süsteem kunstniku nägemusesKujutis: ESO/M. Kornmesser/spaceengine.org\nMeist 39 valgusaasta kaugusel asuva tähe TRAPPIST-1 seitsmest teadaolevast planeedist ühel võib teadlaste sõnul leiduda rohkesti vett ja valitseda üsna maalik kliima.\nAndrew Lincowski Ameerika Ühendriikidest Washingtoni Ülikoolist koos oma kolleegidega täpsustas TRAPPIST-1 planeetide kliimamudeleid ja kirjutavad tulemustest ajakirjas Astrophysical Journal.\nKõik seitse planeeti on enam-vähem maakera mõõtu ja kivise koostisega, kuid et nende täht oli nooruses erakordselt kuum, võivad nad kõik jagada ka meie Veenuse saatust – neil kunagi laiuda võinud ookeanid võivad olla täielkult aurustunud ja haihtunud.\nLincowski ja ta kaaslaste analüüs osutab aga, et vähemalt üks seitsmest planeedist, nimega TRAPPIST-1 e võib seniajani olla ookeniga kaetud. Samasuguseid osutusi on andnud mõned varasemadki, vähem täpsed uuringud.


Rakvere lõi tartlastele vastu nina - Galeriid - Virumaa Teataja\n21. märts 2019, 9:15\nRakvere Võrkpalliklubi alistas kodusaalis 3:2 Bigbank Tartu meeskonna.\nRakvere peatreener Andres Toode tegi mängus mitu vangerdust, Rakvere meeskonna resultatiivseimaks kerkis 25 punkti (+18) toonud Taavi Nõmmistu. 12 punkti lisasid nii Andris Õunpuu (+3), Reimo Rannar (+8) kui ka Joonas Popman (+7). Rakvere vastuvõtt oli 43-, rünnak 42-protsendiline, blokipunkte saadi 12 (viis sulustamist sai kirja nii Rannar kui ka Popman), servil löödi neli ässa ja eksiti 15 pallingul.\nBigbanki edukaimaks tõusis 30 punkti (+21) toonud Hindrek Pulk.\n"Meie diagonaalründajaks oli kord Karl Maidle ja kord Taavi Nõmmistu. Taavi tegi lõpuks mängu ära," ütles Rakvere VK peatreener Andres Toode ja lisas, et väga hea mängu tegid ka Markus Uuskari ja Andris Õunpuu. "Emotsioon ja tahtmine olidki, millega mängu võitsime," märkis Toode.\nTartu ja Rakvere vaheline poolfinaalseeria on nüüd 1:1 viigis, avamängu võitis ülikoolilinna tiim 3:0.\nKolme võiduni mängitava seeria kolmas kohtumine toimub 23. märtsil taas Tartus, neljas 27. märtsil Rakveres ja viies vajadusel Tartus 30. märtsil.


Naiskodukaitse õppe- ja puhkekeskus Naiskodukaitsjad ei jookse ainult mööda metsa ja ei rassi supipaja taga, meile meeldib ka kaunist Eestimaad nautida ja siin ringi reisida. Imelise võimaluse veel üht nurgakest Eestist avastada pakub Naiskodukaitse hallata olev Võsu õppe- ja puhkekeskus. a broneeringute ja vabade tubade kohta: (kasutage kuust kuusse liikumiseks sinisel taustal olevaid noolekesi) Meri, männimets ja matkarajad! Sagadi ja Palmse mõis! See kõik ootab teid maalilises Eestimaa nurgas - Võsul! Tuba esimesel korrusel Tuba teisel korrusel Tuba teisel korrusel Õppeklass Köök Galerii Naiskodukaitse õppe- ja puhkekeskus Võsul\nHinnakiri Kodukord Galerii\nAvaleht > Tutvustus > Võsu õppe- ja puhkekeskus\nNaiskodukaitsjad ei jookse ainult mööda metsa ja ei rassi supipaja taga, meile meeldib ka kaunist Eestimaad nautida ja siin ringi reisida. Imelise võimaluse veel üht nurgakest Eestist avastada pakub Naiskodukaitse hallata olev Võsu õppe- ja puhkekeskus.\nVõsul on kaunis rand, tervistav männimets, toredad matkarajad, rannas on võimalik mängida pallimänge (võrkpall jne). Siin on tore suvitada, puhata, õppe- või suvepäevi korraldada, seda nii suvel kui talvel. Tulge puhake ja tundke rahu ning rõõmu sellest, et Eestimaal on väga ilusaid kohti.\nVõsule võib tulla nii puhkama kui ka korraldada kokkusaamisi väiksemale seltskonnale (õppepäevad, kunstilaagrid jne). Õppe- ja puhkekeskus asub aadressil Luha 1, Võsu alevik.\nÕppeklass, mahutavus u 20 in (dataprojektor ja ekraan, pabertahvel, 4G internet)\nVoodikohti 35 (4- ja 5-kohalised, WC ja dušš, renoveeritud)\nTubades on tekid ja padjad, voodipesu kasutamise võimalus lisatasu eest.\nKöök (elektripliit, -ahi, mikrolaineahi, külmkapp, veekeedukann, filtriga kohvimasin, pisut nõusid)\nÕues grillimise võimalus\nAias on võimalik telkida. Telkijad saavad kasutada majas olevat sauna ja kööki, samuti tualettruume.\nLisapilte maja kohta\nVaata galeriist ruumide pilte.\nEsmalt tutvu hinnakirja ja kodukorraga.\nKoha broneerimiseks kirjutage aadressile\n. Tingimused täpsustatakse broneerijale saadetavas infokirjas.\nInfo 2021. a broneeringute ja vabade tubade kohta:\n(kasutage kuust kuusse liikumiseks sinisel taustal olevaid noolekesi)\nMeri, männimets ja matkarajad!\nSagadi ja Palmse mõis!\nSee kõik ootab teid maalilises Eestimaa nurgas - Võsul!\nTuba esimesel korrusel\nTuba teisel korrusel\nNaiskodukaitse õppe- ja puhkekeskus\nVõsul on kaunis rand, tervistav männimets, toredad matkarajad, rannas on võimalik mängida pallimänge (võrkpall jne) Siin on tore suvitada, puhata, õppe- või suvepäevi korraldada, seda nii suvel kui talvel Naiskodukaitsjad ei jookse ainult mööda metsa ja ei rassi supipaja taga, meile meeldib ka kaunist Eestimaad nautida ja siin ringi reisida. Imelise võimaluse veel üht nurgakest Eestist avastada pakub Naiskodukaitse hallata olev Võsu õppe- ja puhkekeskus.


Roheline Hiiumaa - Hiiumaa\nHiiumaa – saar Läänemeres, rikas mitmekülgse ja puutumatu looduse poolest.\nRaske on leida Eestis looduslikult mitmekesisemat paika, kui seda on Hiiumaa. Maastikutüübid ja -pildid vahelduvad peadpööritava kiirusega. Olles ühtviisi kaunid ja miniatuursed, põimuvad nad omavahel kokku just täpselt selleks, et teha Hiiumaast Hiiumaa. Suviti meelitavad pea kõiki ka siinsed pikad liivarannad.\nHiiumaad ümbritsevad väikesaared on nagu värvikirevad pärlid kauni naise kaelas. Üle kahesaja saare ja saarekese hulka kuulub hiljuti merest tõusnud, veel taimestumata kui ka suuremaid metsaga kaetud saari. Tänu ümbritsevale merele erineb Hiiumaa kliima mandri-Eestist. Päikesepaistelisi ilmasid on rohkem ja vihma vähem.\nHiidlane on oma loomult rahulik ja salliv. Ta seisab loodusele lähedal, hindab ja armastab loodust ning on oma hingelt looduslaps.\nHiiumaal pole Sa kunagi üksi, siin räägivad metsad ja meri, embavad kuldsed liivad ja kõrvetav päike, tuuled ja allikavesi. Siin on üheaegselt õhus nii minevik kui tulevik. Kes Hiiumaad ühes selle looduse ja inimestega hoiab, see võetakse omaks. Naeratavad hiidlased näitavad igaühele teed, kui taevatähed ei aita…\nRoheline sihtkoht / Green Destination


hanoist-saigoni: Sri Lanka ühistransport vol2 - rong\nRongiga üle mägede ja läbi teeistanduste\nHommik Kandys algab taas ülirikkaliku kohalikus stiilis hommikusöögiga. Vanaprouast singal (kohalik rahvus) tassib meile ette rottisid, karrit, curdi (pühvlipiima jogurt), erinevaid puuvilju ja värskelt pressitud passionimahla. Lõhki võid süüa. Täname taas ülilahket pererahvast ja taksoga alla raudteejaama, lootusega siiski rongipiletid saada ja proovida ära ka kohalik rongisõit mägedes, maaliliste teeistanduste vahel. Kui pileteid ei õnnestu saada, siis on meil plaan B varuks, ehk taas auto koos juhiga, mis on aga kordades kallim, kui ühistransport. Raudteejaamas on 2. klassi kassa järjekorras vaid valged turistid. 3. jällegi kohalikud. Ja oh imet, pole mingit probleemi pileteid saada. Osta aga ja head teed. Valgetele omaselt ostame veidi kallimad 2. klassi piletid, lootes sinisilmselt, et sellega kaasneb veidi mugavam ja lahedam sõit. Rõõm piletite saamisest on suur, mis peagi pöördub ja selgub, et oleme saanud ühe-otsa-piletid põhimõtteliselt otse põrgusse.\nRong hilineb pea 15 minutit ja kui ta lõpuks ette loivab, avastame, et rong on juba ääreni rahvast täis, olenemata, mis klassi vagun on. 2. klassi vagunite ustest ei mahugi sisse. Härra jaamakorraldaja soovitab meil minna 3. klassi vagunisse, väitega, et umbes tunni pärast, järgmises suuremas linnas läheb maha palju kohalikke ja siis saate ka istuma. Mis seal ikka, trügime siis 3. klassi. Pealegi, sinna saab hetkel väiksema trügimisega. Seisame vaguni vahekäigus teistega segi, ootamas oma hetke mil peaks mõni koht vabanema. Möödub tund, ei midagi. Paar kolm inimest läheb maha, aga see olukorda ei leevenda. Umbes 1,5 h pärast laseb üks vanem härrasmees lapsed pingiotsale istuma. Kui kaks tundi loksutud, teatab sama härrasmehe proua, et nad lähevad järgnises jaamas maha ja trügige ruttu nende kohtadele. Seega peale kahte tundi loksumist saime kõik lõpuks ka istuma. Seega ilusate mägede ja teeistanduste vaadete asemel nautisime meie vaateid kotiriiulile ja muidu polnudki see seismine veel kõige hullem, aga asjale lisasid vürtsi pidevalt vagunite vahel saalivad ja trügivad kaupmhed, kes tassisid endaga kaasa suuri potte ja kaste, milledest püüdsid sõitjatele söödavat, joodavat kõlava monotoonse häälega kaela määrida, a'la " piiirukad, piiiiirukad, maitsvad rasvased piiirukad". Lõpuks ostsime meiegi mõned rasvased maisijahust krevetikäkid. Näljaga maitsesid küll, aga igapäevaselt meie maitsemeelega ei ühti.\nJälgides rongis toimuvat, ei saanud meie küll aru, et 2. ja 3.. klass millegagi eristuks. Vagunid paistsid ühesugused, vaheuksi polnud ollagi, üks vagun läks sujuvalt üle teiseks ja mõlemas oli sama suur trügimine ning võrdne konsentratsioon kohalikest. Tundub, et 2. klassi mängitakse turistidele ning müüakse kallimalt pileteid. Rongis enam keegi ei kontrolli, kes kus istub ning sisugi vagunites oli sarnane. See selleks, lõpuks istusime oma pingiotsal ja saime lõpuks nautida üha põnevamaks muutuvat maastikku. Kuna kohalikud on uudishimulik rahvus, tuli vahelduva eduga vastata, kust tuleme ja kes me oleme. Rong aga ronis vaikselt mägede vahel kõrgemale ning ümberringi laiusid nõlvadel astangulised kaunid teeistandused, mis vaheldusid külakeste ning metsatukkadega. Hakka või maalima. Peale 4,5 h sõitu olime omadega 1800 m kõrgusel merepinnast ning astusime rongist välja Tapuhale nime kandvas linnakeses. Nii mõnigi teine turist astus seal välja. Päris kummmmaline ja unine linnake. Mõtetu arhitektuuri ja oluga. Mida need teised turistid sealt otsisid, jäägu see nende teada. Meie eesmärk oli sealt kiiresti edasi liikuda, sooviga õhtuks Udawalawesse jõuda. Ennem aga oli soov veidikenegi keha kinnitada, et õhtuni vastu pidada. Lõpuks leidsime ühe kohalike söögikoha. No ei oska midagi valida. Menüüd kui sellist pole, kohalikud teavad mida seal päevast päeva pakutakse. Lõpuks näitasime ja arutasime pool umbkeelse ettekandajaga leti juures mida valikust tahame. Ja saimegi kaks portsu karrilaadset vürtsikat kastet krõbedate riisijahu vahvlitega, mis läks meile tervelt 80 eurosenti !!! maksma (120 ruupiat). Vähemalt kõhupete olemas. Kuna kohalikud söövad kõik käega, segades riisi ja karri ühtlaseks massiks ennem suhupistmist, siis egas meilegi toodud kahvleid. Seega tuli järgida kohalike kombeid, et kõht tæis saada.\nSoovitud sihtkohta oli veel ligemale 120 km minna ja rongisõidust suht räsitud ning saades aru, kui eriskummalises linnakeses oleme, ei julge enam rohkem seigelda ning otsida võimalust bussidega edasi minna. Mine tea, kas nii õhtuks üldse kohale jõuame. Parem otsime auto võimalust koos juhiga. Maksku mis maksab. Esimese nurga peal leiamegi ühe vennikese, kes lahkelt oleks oma teenust 6000 kohaliku (40 eurot) eest pakkuma. Hinda polnud nõus tingima ja arvestades mägiteid ja sealset kiirust ning ka seda et ta peab ka tagasi sõitma, mis tema jaoks võrdub 6 h edasi-tagasi sõitu, polegi nii hull kallis. Jäime nõusse ja istusime tema päevinäinud Toyota minibussi ning 3 h sõit laiades mugavates istmetes võis alata. Kuna istme seljatugi oli lisaks ka allalastav, ütles Märten, et oleks ka lennukis nii mugavad istmed, küll oleks seal hea magada. Ja peagi magasid mõlemad lapsed istmetes. Auto aga põristas vaikselt mägedest alla. Udawalawe poole. Alla kolme tunni ja 120 km oli lipsti läbitud. Lõpuks, pea päev otsa loksumist ja kohal.\nHomme varahommikul koos päikesetõusuga plaan minna safarile linde ja loomi avastama. Eks näis, keda seal kohtame ja mis üllatusi leiame.\nTänasest, 4 toakesega elukohast leidsime aga eest ühe" moskvitska" vene proua, kes üksi mööda Sri Lankat kolm nädalat rändab ja kuuldes, et me vene keelt oskame ning kurtes, et siiani pole ta ühtki kaasmaalast veel siin leidnud, kellega emakeeles saaks vestelda, veedamegi aega, et siinseid muljeid ja oma elust olust vene keeles vesta. Õnneks sekkub vahel ka tore kohalik majaperemees meie vestlusringiga ning saame inglise keeles ka muud teemat arendada.\nÕhtusöögiks taas kohalik spetsialiteet, riis ja karri, rotti ja veel paar tundmatu nimega toitu. Mis seal salata maitses hästi, aga juba hakkab ka millegi Euroopaliku järele igatsus tekkima.\nNoh homseni ja safarini siis!\nRongisõit kulges üle mägede pakkudes istekoha omajatele hingematvaid vaateid.\nNii kaugele kui silm ulatus, laiusid ainult teeistandused\nPostitaja: hanoist-saigoni kell 08:50


Viis keskaegset trikki, mis muudavad sind armunuks - Podcastid - 2021\nViis keskaegset trikki, mis muudavad sind armunuks\nKõik tahavad teada saladust, miks on vaid veidi rohkem õnne armunud - see on põhjus, miks paljud väljaanded lendavad endiselt tänapäevastest kioskitest. Distaffi evangeeliumid on viieteistkümnendal sajandil kogutud pseudo-tõsiseid nõuandeid, mida annavad väljamõeldud naised, ja see hõlmab paljusid teemasid, millest meil ei näi piisavat, sealhulgas armastus ja iha. Kuna armastus ja sõda on aus, on siin mõned killud keskaegseid nõuandeid The Distaff Gospels'ist, et aidata teie armuelu.\nUuri välja oma tulevase abikaasa nimi\nNad ütlevad, et armastusega ei saa kiirustada, kuid mõnikord on seda nii raske oodata. Inimestel on alati olnud väikeseid nippe, et piiluda tulevikku, näiteks koorida õun ühes tükis, et näha, millist tähte see meenutab, või keerata õunavarre, et näha, millise tähestiku tähe see katkestab. Distaffi evangeeliumid annab seda nõu naistele, kes soovivad teada, kellega nad abielluvad:\nNoor naine, kes soovib teada oma tulevase abikaasa nime, peaks oma ukse ees sirutama esimese sel päeval keerutatud lõnga ja leidma siis esimese mööduva mehe nime - ta võib kindel olla, et nii saab tema abikaasa nimi.\nKeskajal võis see tegelikult olla üsna turvaline panus, kui arvestada, kui palju Williamsi ja Henryt ringi uitasid! Nendel päevadel peame võib-olla värskelt kedratud lõnga välja lülitama millegi jaoks, mis meil töökohal tõenäolisemalt on, näiteks meie esimene tass kohvi.\nHoidke oma meest petmast\nLoomulikult, kui soovite oma meest eksimast hoida, oleks hea keskaegne nõuanne selle eest palvetada. Naised Distaffi evangeeliumidsoovitame siiski, et on olemas kindel aeg ja tehnika, mis toob rohkem edu:\nkui naine ei taha, et tema mees eksiks teiste naistega, peab ta kolm esmaspäeva pidama Saint Avoie'le öeldut.\nKuidas nad teavad, et see töötab? Sest Parisienne'i naised teevad seda kogu aeg. L’amouri osas võite alati arvestada Pariisi trendide seadmisega.\nMuutke oma mees armukamaks\nErinevalt sellest, mida inimesed tänapäeval normina arvavad - mehed on kiimas olendid ja naised on seksist palju vähem huvitatud - uskusid keskaegsed inimesed, et naised suutsid vaevu oma loomalikke impulsse kontrolli all hoida, eriti kui tegemist oli seksiga. Mõned nõuanded, milles naised osalevad Distaffi evangeeliumid üksteisele andmine on siis aidata nende meestel magamistoas nendega sammu pidada. Saladus? Kassikakk.\nSee on tõsi [ütleb üks naistest], sest tegin seda koos abikaasaga ja valmistasin selle juurde salati. Kuid see armastus kestis vaid kuus nädalat ja seetõttu arvan, et seda tuleb sageli korrata.\nOsta täiuslik kingitus kestva armastuse jaoks\nEhted. See on klassika põhjusega. Keskaegse daami jaoks ei oleks parim kingitus siiski võluvõru. Kui soovite tõesti naisele muljet avaldada, ostke talle midagi suurt ja toretsevat, kuid praktilist, nii et ta ei saa jätta seda näitamata, kuhu iganes ta läheb:\nkui mees pakub oma leedile suurte peadega sõle, muutub nende armastus kirglikumaks ja püsivamaks.\nHalvim kingitus nende daamide sõnul? Nuga.\nKirg ülisaavutaja vastu\nKui soovite minna ekstra keskaegsele miilile, on veel üks viimane nõuanne, et anda teile eepiline armastus. Peate siiski ette planeerima, nii et see on mõeldud ainult kõige organiseeritud ja pühendunud armastajatele:\nkui naine soovib, et tema mees teda kirglikult armastaks, peab ta panema jaaniööl vahetult enne noneseid korjatud pähklipuu lehe vasakusse kinga ja kindlasti armastab ta teda hämmastavalt.\nLoodetavasti on tagasitulek sama suur kui jõupingutused selle manöövri kavandamisel ja elluviimisel. Võib-olla on kõige parem igaks juhuks varuda jaanipäev.\nMis iganes see on, mida loodate oma armuelus saavutada, ja mis iganes kummalisi ja imelisi meetodeid kasutate oma tulevase abikaasa kohta salaja teada saamiseks või olemasoleva suhte vürtsitamiseks, on üks asi kindel: alati on teie jaoks lõbus nõu tee peal.\nNende tarkade ja naljakate tegelaste kasulike näpunäidete saamiseks vaadake lehte Distaffi evangeeliumid - tänapäevast ingliskeelset väljaannet toimetavad ja tõlgivad Madeleine Jeay ja Kathleen Garay ning avaldavad kirjastus Broadview Press.\nDanièle Cybulskiet saate jälgida Twitteris@ 5MinMedievalist\nSee artikkel ilmus esmakordselt aastalAjakiri Keskaeg - igakuine digitaalne ajakiri, mis jutustab keskajast.Vaadake, kuidas tellida, külastades nende veebisaiti.\nVaata videot: Gregorian chant - Deum verum (Detsember 2021).\nJesse neljateistkümnenda sajandi puu York Minsteri mereväes\nKadunud Aafrika linn leiti ja taastati lasertehnoloogia abil\nRAAMATU ÜLEVAADE: Emma Campioni kolmekordne sõlm\nAjakiri Keskaeg: keskaegsed jõulud (2. köide, 31. väljaanne)\nSamarkandi piiramine, juuli-oktoober/ november 1496\nÖöbige Iirimaa keskaegses lossis!\nHiline keskaegne ruumi alajaotus kihelkonnakirikus: Püha Kolmainsus, Goodramgate, York\nPuit ja metsamaad Islandi kirjandus-, dokumentaal- ja arheoloogilistes allikates\nPresident Warren Hardingi surm\nRobert Morgan lendab Memphis Belle'i\nNii “vaenlase haigus kui ka kiusatus”: melanhoolia, keskaegne patsient ja Portugali kuninga Duarte (r. 1433–38) kirjutised\nCopyright 2021 \_ Viis keskaegset trikki, mis muudavad sind armunuks...


Dokfoto keskuses näeb kriisikollete laste tulevikuunistusi - Eesti Päevaleht\nKultuur 15. oktoober 2020\nDokfoto keskuses näeb kriisikollete laste tulevikuunistusi\nJuhan Kuusi Dokfoto Keskuses avati täna auhinnatud prantsuse fotograafi Vincent Tremeau fotonäitus „Kui ma ükskord suureks saan“, mis räägib laste vaprusest, loovusest, haavatavusest ja hariduse tähtsusest kriisikolletes.\nVincent Tremeau oma fotonäituse avamisel Foto: Andres Putting\nKõikjal maailmas eksponeeritud näitusel kujutatud lapsed on enamjaolt 6–18-aastased ja näitavad käepäraste kostüümide ja vahendite abil, kelleks nad soovivad suureks saades hakata. Iga lapse tulevikunägemusse süüvimine annab ainulaadse pilgu nende praegustele elutingimustele ja katsumustele.\nNäituse avasid välisminister Urmas Reinsalu, ÜRO humanitaarküsimuste peasekretär ja hädaabi koordinaator Mark Lowcock (video vahendusel), fotograaf Vincent Tremeau ja üks näituse kuraatoritest Kristel Aimee Laur.\nKristel Lauri sõnul toovad pildid selgelt välja, kui oluline on humanitaarkriisides poiste ja tüdrukute jaoks haridus. „Selle näitusega saame tuua publikuni lapsed, keda konfliktipiirkondades toimuv otseselt mõjutab. Sageli näeme meedias pilte purustustest, rahutustest, sõduritest, enamasti täiskasvanutest. Kõige traagilisemalt puudutavad need konfliktid aga just lapsi, nende lapsepõlve ja unistusi. Millisena need lapsed näevad tulevikku, millest nad unistavad ning millist elu võimalikuks peavad näebki näitusel,“ sõnas Laur.\nNäitus, mis sündis koostöös välisministeeriumiga ÜRO 75. aastapäeva puhul, on avatud 22. novembrini.\nNäituse raames on kavas ka rida mitmesuguseid üritusi, sealhulgas ringkäigud fotograafiga ning rahuloomele, inimõiguste kaitsele ja arengukoostööle pühendatud vestlusõhtud.\nAbieluteemaline rahvaküsitlus toob kaasa poliitika varjatud rahastamise 190


11. detsembril 2021 korraldas Eesti Haridusfoorum seminari "Eesti haridus - individuaalsed õpirajad ja avatud haridusruum", mis toimus Tallinnas kohvikus Lummus (Müürivahe 20).\nSeminari sissejuhatuseks esitas Marju Lauristin ülevaate Hariduse arengukava 2035 võtmeküsimustest.\nSeminar toimus kerilaua formaadis ning seda juhtis Ene-Silvia Sarv.\n11.00-11.20 - rakendamine, sissejuhatus, enesemääratlus rühmadesse\n11.20-12.00 - I rühmatöö “Ideaal”\n12.00-12.30 - I üldistung “Ideaalid”\n12.30-13.00 - II rühmatöö “Kogemused ja adutud idud“\n13.00-13.30 - II üldistung “Kogemused ja adutud idud“\n13.30-14.00 - lõuna, mõnus arutelu\n14.00-14.30 - III rühmatöö “Vajalikud-võimalikud sammud“\n14.30-15.00 - III üldistung “Vajalikud-võimalikud sammud“\n15.00-15 30 - IV rühmatöö “Tegevuste ettepanekud-sisud-osalushindamine”. Väljund - ca 5 ettepanekut igalt rühmalt tegevuste/algatuste üldtabelisse ja nende osalushindamine.\n15.30-16.00 - lõppsõnad - refleksioon - (järeltegevuste ettepanekud) rühmadelt ja peakeerutajatelt.\nSeminar-kerilaua kokkuvõte ilmus 13. jaanuari 2022 Õpetajate Lehes.\nPeakeerutaja Ene-Silvia Sarve kokkuvõte.\nProjekti kestus: 01.09.2019-28.02.2022\nProjekti väljundid: Valmis metoodika AE integreerimiseks nutikatele väikeettevõtete personaliarendusmeetmetesse ning metoodika rakendamise juhised.\nTiina Jääger PULSE - rõõmud ja mured\nEne-Silvia Sarv Arvamuslugu\nReet Laja Mentorlusest\nKui tegeled täienduskoolituse või personalitööga või oled sellest huvitatud siis klõpsa siia