ТАСС: Преговорите на ОПЕК+ ще продължат и на 10 април\nСофияБлагоевградБургасВарнаВелико ТърновоВидинВрацаДобричКазанлъкКюстендилПазарджикПловдивРазградСливенСмолянСтара Загора\nМексико. Министрите на страните от ОПЕК+ очакват в петък, 10 април, да приключат преговорите за намаление на производството на петрол с 10 млн. барела на ден. Преговорите започнаха на 9 април и всичко, което остава до тяхното окончателно завършване е държавите да получат подкрепата на Мексико, която не беше съгласна с предложените условия. Това се посочва в комюникето на организацията, публикувано след онлайн срещата, предава TACC.\n„Постигнатото споразумение зависи от съгласието на Мексико и те трябва да приемат условията, посочени в приложението“, се казва в заключителното изявление на ОПЕК. Секретариатът също така призовава другите страни производители да допринесат за стабилизирането на пазара.\n"Страните членки на ОПЕК+ ще се съберат на 10 юни чрез видеоразговор, за да определят по-нататъшните действия за стабилизиране на пазара", се казва в съобщението.\nДискусията с Мексико за предложените им условия е планирана като част от преговорите за Г-20, които са насрочени за петък, 10 април, в 15:00 московско време (същото като българско).\nКакто следва от проекта за споразумението на страните от ОПЕК+, с който TAСС разполага, държавите ще ограничат производството си с 10 млн. барела на ден - от 43,8 до 33,8 млн. Планът предполага, че Русия и Саудитска Арабия ще намалят производството си на петрол с равни квоти - по 2,5 млн. барела на ден от 11 милиона барела на ден. Така през май-юни производството им трябва да възлиза на 8,5 милиона барела на ден.\nНикос Дендиас: Целта на Гърция е интеграцията на страните от Западните Балкани в ЕС\nАтина. Европейската перспектива на страните в региона беше една от темите, обсъдени от министрите на външните работи на Гърция и Сърбия Никос Дендиас и Ивица Дачич на срещата им днес, на 12 юни, в гръцкото външно министерство, пише скопското издание "Слободен печат". Гръцкият външен министър в писмено изявление след срещата заяви, че е изразил подкрепа за членството на Белгра...\n12 Юни 2020 | 15:58 | Агенция "Фокус"\nТАСС: ОПЕК одобри да запази действащите темпове на намаляване на добив на нефт д...\nAFP: Страните от ОПЕК+ ще се срещнат на 6 юни, за да обсъдят намаляването на производството на петрол\nВиена. Основните страни производителки на петрол в света решиха да се срещнат чрез видеоконференция на 6 юни, вместо следващата седмица. Целта на срещата е да се обсъди намаляването на производството на нефт, съобщава AFP, като се позовава на източник в ОПЕК. Страните-членки на ОПЕК, включително Саудитска арабия и десет от техните партньори, сред които и Русия, трябваше да се срещнат на 9 и 10 юни, според първоначалния план. Алжир, които председателстват организацията в момента, предложиха обаче срещата да се проведе по-рано от предвиденото, за да има по-добра координация между решенията на държавите и операциите на петролния пазар. Страните ще дискутират споразумението от април за намаляване на производството, което трябваше да повиши цените на петрола, които се сринаха след намаляването на търсенето на нефт по време на пандемията. Страните от ОПЕК и техните партньори се споразумяха да намалят производството с 9,7 млн. барела на ден от 1 май до края на юни, когато този обем да стане 7,7 млн. барела на ден. Сега обаче държавите ще дискутират дали намаленията да не останат в размер на 9,7 млн. барела на ден и след юни. Превод и редакция : Теодор Пенев\n5 Юни 2020 | 14:32 | Агенция "Фокус"\n„Експерт“ (Русия): Путин, Тръмп и бин Салман са се договорили за нефта\nМосква. В очакване на поредната среща на ОПЕК+, цените на нефта щурмуват нови максимуми. Днес цената на барел марка Brent премина границата от 40 долара за барел и дори стигна до 40,5 долара, пише руското списание „Експерт“ в материал, представен без редакторска намеса. Междувременно, вече по традиция, информационното пространство пред ключово събитие е изпълнено с изключително противоречиви послания. Медиите буквално разиграват поредния спектакъл. Първоначално те нарисуваха следната картина: страните от ОПЕК инициираха провеждане на срещата на по-ранна дата - 4 юни - докато настояха за разширяване на текущите квоти, тоест за намаляване на производството с общо 9,7 милиона барела. Русия изглежда беше против и се подготвяше леко да увеличи производството през юли, както беше договорено. С други думи, медиите вече бяха подготвили предварително следващия конфликт и втория етап от ценовата война. Струва си да добавим, че отлагането на срещата се обяснява доста просто: саудитците в началото на месеца публикуват графика за доставка и експортните цени, така че е по-добре те да решат всичко точно в този момент. Но всичко това беше само основа за по-нататъшното развитие на сценария. По-късно различни източници на информационни агенции започнаха да ескалират ситуацията, заявявайки, че Саудитска Арабия може да свали цените, ако Русия не направи отстъпки. И макар да е очевидно, че намалението на цените не е от полза за никого и подобни заплахи изглеждат недалновидни, въпреки това тази информация заема достойно място в бизнес медиите. Между другото, всичко това не попречи на петролните фючърси да продължат да се изкачват. Няколко дни по-късно ситуацията започна да се разтоварва постепенно. Тръмп разговаря по телефона с Путин, след това руският лидер разговаря за първи път от много време с престолонаследника и пазарът прие всичко това изключително оптимистично. Това не е изненадващо, защото след разговорите на тези трима лидери през април беше възможно да се постигне споразумение за намаляване на производството, въпреки че през март сделката на ОПЕК+ се разпадна. И така, днес източниците на агенциите започнаха да доставят прясна храна за размисъл. Отначало беше съобщено, че Русия и Саудитска Арабия се договориха да удължат сделката с поне месец. По-нататъшните решения ще зависят от пазарната ситуация. Другата версия по принцип е подобна по съдържание - сделката ще бъде удължена до септември с преглед през август. В същото време Кремъл заяви, че не коментира датите на срещата на ОПЕК+. Е, основният нюзмейкър беше Bloomberg. Там се посочва, че срещата през юни е напълно поставена под въпрос поради нарушаване на квотите от участващите страни. И докато този въпрос не бъде решен, няма да има преговори. Разбира се, това развали настроението на участниците на пазара, а цените почти веднага паднаха с около един и половина долара. Като цяло, както вече беше отбелязано по-горе, подобен информационен хаос е неразделна част от почти всяка среща в рамките на ОПЕК +. Последната среща, между другото, продължи няколко дни, като Мексико се превърна в спънка, която не се съгласи с намаляване на допълнителни 100 хиляди барела, което очевидно не може да играе важна роля. Струва си да добавим, че цените на петрола през май показаха рекорден ръст в историята. WTI се повиши с 90%, северноморските смеси с около 70%, а възстановяването на цените очевидно е по-бързо от възстановяването на търсенето. Въпреки това, според някои експерти, в дългосрочен план цените на петрола ще бъдат по-високи. „През май видяхме истинско рали. Между другото, когато за последен път обсъждахме пазара на петрола с вашето издание, ние просто предвидихме, че цените само ще се повишават, въпреки че, разбира се, не очаквах такова темпо. В дългосрочен план обаче оценката ми остава положителна. Нефтът ще струва повече и дори ако има корекция, тя няма да прерасне в нов срив. Вярно е, че дори и при настоящите цени, шистовият сектор може да започне да се възстановява и това ще се отрази негативно на настроението на играчите. От друга страна, въздушният трафик все още е изключително ограничен. Страните тепърва започват да отварят граници и потенциалът за растеж на търсенето все още е много голям. Що се отнася до сделката ОПЕК+, сигурен съм, че ще бъде намерен компромис - сега всички се нуждаят от по-високи цени“, каза Игор Стремоухов, старши партньор в FP Wealth Solutions. Всъщност досега американското производство продължава да намалява, но скокът на цените в обозримо бъдеще може да съживи шистовите петролни компании, особено след като държавите официално не са страна по сделката. Много от тях ще зависят и от общите настроения на финансовите пазари. Икономиката преживява изключително труден период, а оптимизмът на инвеститорите сега изглежда прекомерен. Може би в близко бъдеще те ще започнат да обръщат внимание на някои фактори, които ще доведат до корекция. Връщане към предстоящата среща на ОПЕК +, ако тя се проведе. Заслужава да се отбележи, че Русия като цяло е изпълнила своите задължения. По данни на Министерството на енергетиката, през май резултатите са намалени до 8,59 милиона барела. Но да се върнем към предстоящото заседание на ОПЕК+, ако то все пак се състои. Заслужава да се отбележи, че Русия като цяло е изпълнила своите задължения. По данни на Министерството на енергетиката, през май добивите са намалени до 8,59 милиона барела. Що се отнася до петролните компании, в сегашните условия, както и преди, за тях би било по-изгодно да намалят производството, въпреки определени последици за находищата. През април президентът на Лукойл Леонид Федун заяви, че без сделка, свръх предлагането ще бъде толкова високо, че световните складове ще бъдат пълни след месец и половина. Главата на „Газпром нефт“ Александър Дюков също заяви, че „е необходимо споразумение и всички производители се нуждаят от него“. Що се отнася до най-голямата петролна компания в страната и света - Роснефт, тя ще може да ограничи производството дори без да затваря находища, това се посочва в презентация на компанията за финансовите резултати съгласно международните стандарти за финансово отчитане (МСФО) за първото тримесечие. Както бе отбелязано по-горе, търсенето все още е далеч от нивата, на които беше в края на миналата година. Авиацията и автомобилният транспорт са ключови фактори за потреблението, но възстановяването все още е много бавно поради ограничителните мерки. Превод и редакция: Иван Христов\n3 Юни 2020 | 21:05 | Агенция "Фокус"\nТАСС: Производството на петрол в САЩ може да спадне с 3-4 млн. барела на ден заради пандемията\nВашингтон. Производството на петрол в САЩ може да спадне с 3-4 млн. барела на ден заради пандемията от коронавируса. Това мнение изрази комисарят на Тексаската железопътна комисия (агенцията, която контролира въпросите, свързани с енергетиката) Райън Ситън в интервю, публикувано на уебсайта на ОПЕК, предава TACC. Ситън твърди, че постигнатите споразумения в началото на април за намаляване на производството на петрол ОПЕК+ "бяха голяма стъпка, която донесе стабилност на енергийния пазар". "Това е първият път, когато комисарят на железопътната комисия разговаря с министъра на енергетиката на Русия, генералния секретар на ОПЕК и министъра на нефта на Албърта (провинция в Канада, където е концентрирано производството на петрол в страната)", каза Ситън. В тези трудни времена за енергийната индустрия, петролните регулатори трябва да предприемат безпрецедентни стъпки, допълни комисарят. И въпреки, че Тексас отказа официално да ограничи производството на петрол, фактът, че съществуващият проблем беше повдигнат, е важно постижение, отбеляза Ситън. "Това, което наблюдаваме, е интересна комбинация от сътрудничество между големи производители на петрол като Саудитска Арабия и Русия, както и доста бърза реакция на пазара поради катастрофалните цени, които видяхме, и в крайна сметка всичко това вероятно е ще доведе до баланс", заключи той. Споразумението между страните от ОПЕК+ влезе в сила на 1 май, като то предполага намаляването на производството от държавите от организацията с общо 9,7 млн. барела на ден от май до юни. Русия и Саудитска Арабия, според споразуменията, ще намалят производството си на петрол с равни дялове - по 2,5 млн. барела на ден. Споразуменията ще са валидни за две години, като задълженията по тях ще намаляват постепенно. Превод и редакция: Теодор Пенев\n26 Май 2020 | 21:03 | Агенция "Фокус"\nЛондон. Компаниите за добив на шистов нефт в САЩ имат сериозни проблеми заради спада в търсенето на суровината вследствие от пандемията от новия коронавирус, като само през тази година вече 17 производители са започнали процедура по несъстоятелност, съобщава британското издание Financial Times. Според информацията на вестника, общият дълг на тези компании е от порядъка на 14 милиарда долара, а до края на 2020 година броят на банкрутиралите компании може да се увеличи до 73. „Долната линия е, че идва вълна от фалити и преструктуриране“, заяви Реджина Мейър, която ръководи направлението на енергията и природните ресурси в американския клон на KPMG. Въпреки факта, че цената на американския петрол WTI (West texas intermediate) вече не пада до отрицателни стойности, тъй като през април тази година се стабилизира на ниво от 30 долара за барел, но ако всичко остане както е, тогава догодина още 170 производители могат да обявят фалит. По-рано The Wall Street Journal съобщи, че 15-те най-големи американски компании, специализирани в производството на шистов нефт, са намалили бюджетите си за развитие средно с 48%, като се има предвид спадът в търсенето, причинен от пандемията и факта, че ще отнеме няколко години на американските компании да произвеждат шистов петрол, за да се върнат към предишните показатели за ефективност. Превод и редакция: Иван Христов\nTAСС: Русия е намалила добива си на нефт, съгласно стойностите от споразумението ОПЕК+\nМосква. През месец май Русия е постигнала целта си да намали добива си на петрол с 2 млн. барела на ден, съгласно споразумението ОПЕК+. Това съобава ТАСС, като се позовава на свой източник, запознат с текста от доклада на министъра на енергетиката на Руската федерация Александър Новак от заседание на Държавния съвет. "Сделката ОПЕК+ вече е в сила и Русия достигна целевата цифра, за която се договорихме - намаление от 2 млн. барела на ден", каза той. Според Новак, цялата сделка е позволила от пазара на петрол да бъдат премахнати 14-15 млн. барела на ден. Търсенето на петрол се възстановява, тъй като ограниченията в света се премахват, отбелязва още министърът. "Сделката OПЕК+ ни позволи да намалим равномерно производството във всички държави по регулиран начин; ако не бяхме постигнали споразумение (...) това щеше да се отрази на Русия", каза министърът. Превод и редакция: Теодор Пенев\n25 Май 2020 | 17:33 | Агенция "Фокус"\nFinancial Times: Общо 17 компании за добив на шистов нефт в САЩ са обявили несъстоятелност\nЛондон. Компаниите за добив на шистов нефт в САЩ са под сериозен натиск, заради намаляващото търсене на продуктите им на фона на коронавирусната пандемия, като 17 от тях вече са започнали процедура по обявяването на несъстоятелност от началото на годината, съобщава британското икономическо издание Financial Times. Според изданието общият дълг на тези компании е около 14 млрд. долара, а до края на 2020 г. броят на фалиралите компании може да се увеличи до 73. „В крайна сметка очакваме, че идва вълна от фалити и преструктуриране“, заяви Реджина Мейър, ръководител на отдела по енергетика и природни ресурси на американския клон на швейцарската компания KPMG. Цената на американския петрол West Texas Intermediate (WTI) вече е по-стабилна, за разлика от стойностите й през април тази година. Но въпреки това в момента WTI се продава за около 30 долара за барел - два пъти по-малко в сравнение с януари и ако това не се промени, тогава през 2021 г. общо 170 производители могат да обявят фалит. По-рано американското издание The Wall Street Journal съобщи, че 15-те най-големи американски компании, специализирани в производството на шистов нефт, са намалили бюджетите си за развитие средно с 48%, заради спада в търсенето, причинен от пандемията и факта, че те ще имат нужда от няколко години, за да се завърнат към предишните си нива на производство. Превод и редакция: Теодор Пенев\n25 Май 2020 | 16:25 | Агенция "Фокус"\nNew Europe: ЕЦБ предупреждава, че икономиката на Еврозоната няма да се възстанови поне до 2021 г.\nФранкфурт. Филип Лейн, главен икономист на Европейската централна банка, предупреди, че икономиката на страните от Еврозоната няма да се завърне към нивата си от преди пандемията поне до 2021 г., пише базираното в Брюксел електронно издание New Europe. "От днешната перспектива изглежда много малко вероятно икономическата активност да се завърне към предкризисното си ниво пред 2021 г., ако не по-късно", каза Лейн пред испанския вестник El Pais. Икономистът отбеляза, че институцията му постоянно следи ситуацията и ще използва всички свои инструменти, ако това се наложи, включително обещаната по-рано Извънредна програма за закупуване на облигации на стойност 750 млрд. евро. "Ако видим, че финансовите условия са твърде сложни или натискът на индивидуалните пазари на облигации не отговаря на икономическите условия, тогава ще адаптираме размера или продължителността на покупките ни", каза още Лейн. Превод и редакция: Теодор Пенев\n20 Май 2020 | 07:21 | Агенция "Фокус"\nАнгела Меркел: Решението на германския конституционен съд трябва да "стимулира" усилията за по-голяма интеграция в Еврозоната\nБерлин. Канцлерът на Германия Ангела Меркел заяви, че решението на конституционния съд на страната по отношения на Европейската централна банка трябва да "стимулира" усилията за по-голяма интеграция в Еврозоната, цитира думите й AFP. "Важното сега е да действаме отговорно и умело, за да може еврото да съществува и да продължи да съществува", каза тя пред депутатите, попитана за решението от миналата седмица, поставящо под въпрос големите покупки на облигации от ЕЦБ. „Това наистина трябва да ни подтикне да правим повече в областта на икономическата политика за насърчаване на интеграцията (на Еврозоната)“. Тя каза, че 240 милиарда евро кредитни линии, одобрени миналата седмица, за да помогнат на европейските страни да посрещнат невижданите разходи за борба с епидемията от коронавирус, са само първата голяма стъпка в подобен стремеж. Съгласно сделката всяка страна в 19-членния съюз в единната валута може да се възползва от заеми с ниска лихва в размер от до два процента от БВП. Сега споразумението трябва да бъде одобрено от парламентите на някои държави-членки, включително Бундестага в Германия, отбеляза Меркел. "Тук става въпрос за европейската солидарност и колкото по-силен е отговорът на Европа в този контекст, толкова по-добре Европейската централна банка ще може да си върши работата", каза Меркел. Превод и редакция: Юлиян Марков\n13 Май 2020 | 16:39 | Агенция "Фокус"\nРИА Новости: Меркел стана жертва на предателство: отнемат трилиони на Германия\nМосква. Европейският съюз влиза с пълна сила в истинска конституционна криза. Поне именно „конституционна криза“ нарича конфликта между германското ръководство (както и висшите съдебни инстанции на Германия и ЕС) авторитетната агенция за бизнес информация Bloomberg, пише автор на РИА Новости в материал, представен без редакторска намеса. Ако обаче ситуацията се развие по траекторията, зададена от лидерите на Европейския съюз, „криза“ ще бъде твърде мек термин, за да определи икономическите и политическите последици от случващото се. В това обаче може да се види известна ирония на съдбата: Германия вече има определени шансове да се озове в същия „санкционен клуб“ с Русия, тоест да попадне под санкционните мерки на Европейската комисия заедно с нашата страна и като цяло причините за санкциите ще бъдат сходни - Европейската комисия обича да налага санкции за всяка проява на истински държавен суверенитет. Ето защо сега ръководителят на Европейската комисия Урсула фон дер Лайен заплашва да съди Германия, нейния Конституционен съд и евентуално правителството на Ангела Меркел - тоест човекът, на когото тя лично дължи политическата си кариера. Това, разбира се, ще бъде епизод на политическо предателство, достоен за перото на Шекспир, но когато става въпрос за необходимостта леко (някъде около два трилиона евро) да ограбят германските данъкоплатци в името на запазването на „европейския проект“, тогава всички правила на благоприличието ще бъдат смело ингорирани. Същността на конфликта е описана от Ройтерс: „Германският конституционен съд даде на ЕЦБ три месеца миналата седмица, за да оправдае пропорционалността на покупките на облигации (под заплаха) да загуби на германската Бундесбанк, една от 19-те национални централни банки, които са членове на ЕЦБ, - като участник (в операциите на ЕЦБ). Той също призова германския парламент и правителство да оспорят решението на ЕЦБ по този въпрос“. Преведено от немски юридически на политически руски: Европейската централна банка печата „от въздуха“ евра, с които купува облигации на държави - членки на Европейския съюз, обяснявайки това с необходимостта да изведе ЕС от икономическата криза. „Временната мярка“, въведена за борба с последиците от кризата през 2008-2009 г. през 2015 г., се оказа не само постоянна, но и започна да се разширява при условията на коронавируса и всичко щеше да е наред, ако нямаше един нюанс, който стана причината за толкова рязката присъда на Германския Върховен съд: Според германските съдии Европейската централна банка е надвишила правомощията си и не взема предвид икономическите последици от действията си, които надхвърлят паричната политика, която ЕЦБ има право да определя в съответствие със закона. Като цяло съдът би могъл да забрани на германската Бундесбанк (Централната банка на Германия) да сътрудничи с ЕЦБ по този въпрос, но предпочете да избере по-мека позиция и да поиска от ЕЦБ да обоснове действията си и да представи доказателства, че те наистина се вписват в законодателната рамка. Трябва да се отбележи очевидният политически подтекст на това решение на германския съд: главно Италия, Испания, Франция и други страни от еврозоната, които не се отличават с бюджетна дисциплина, се възползват от действията на ЕЦБ, а Германия все още живее със силен страх от хиперинфлацията, довела на власт през XX век партията на националсоциалистите. Логично е, че подобна конфигурация може да изглежда на германските служители на Темида доста несправедлива и изискваща коригиране. Поради това и призивът на съдиите към правителството и парламента да намерят поне малко самочувствие и да се борят за германските национални интереси в Брюксел. В отговор, вместо обяснения, разяснения и извинения, Европейската комисия реши да поеме по друг път и да превърне конфликта в изясняване на отношенията по темата за германския суверенитет. Ако формулирате позицията на Брюксел в най-груби термини, тогава те искат да напомнят на Германия, че тя няма суверенитет, Бундесбанк няма да може да участва в действията на ЕЦБ и само специалният Европейски съд може да съди ЕЦБ, който през 2018 г. вече постанови, че действията на Европейската централна банка са напълно законни. За да удари палавата немска Темида през пръстите, Урсула фон дер Лайен реши да се изяви като строга учителка по право и започна да размахва своята санкционна палка. „Урсула фон дер Лайен, глава на изпълнителната власт на ЕС, в неделя повдигна въпроса за възможен съдебен процес във връзка с решението на Конституционния съд на Германия, който даде на ЕЦБ три месеца да оправдае покупките на облигации в рамките на провежданата от нея програма за стимулиране на еврозоната“, съобщава The New York Times и подчертава, че ЕК все още обмисля дали да инициира т.нар. процедура за нарушение срещу Германия – т.е. процедура за въвеждане на санкции срещу страна от ЕС за нарушение на европейското законодателство. Тази процедура е придружена от изискването за коригиране на нарушения или плащане на огромни глоби. Специална пикантност на тази ситуация дава фактът, че съдебният процес, подаден от Европейската комисия, ще бъде разгледан от самия Съд на Европейския съюз, който прие през 2018 г. решение за законността на действията на ЕЦБ и чието решение беше признато за неправомерно от Конституционния съд на Германия. Шансовете германският конституционен съд да се съгласи да отиде под Съда на Европейския съюз са приблизително нулеви. Освен това не е много ясно какво ще постигне Европейската комисия, ако Европейският съд удовлетвори иска. Да поиска Ангела Меркел да окаже натиск върху съдебната власт на собствената си страна и да направи това под заплахата от глоби, които всъщност ще бъдат платени от германските данъкоплатци? Да поиска същото от Бундестага? Да опита да глоби лично съдиите от Конституционния съд на Германия за тяхното решение? Всяка от тези опции изглежда лудост и очевидно няма да допринесе за обединението на Европейския съюз за борба с коронавируса, както и за симпатиите на обикновените бюргери към служителите в Брюксел. Освен това германският избирател може да се изкуши да гласува за някаква политическа сила (независимо дали е лява или дясна), която наистина ще изпълни мандата на Конституционния съд и ще влезе в конфликт с Европейската комисия и ЕЦБ. Европейските медии съобщават, че Ангела Меркел има оригинален план за излизане от ситуацията, който ще позволи на всички страни да спасят авторитета си, но само ако са готови на компромис. Ройтерс, позовавайки се на източници в партията на канцлера, заяви, че „подчертавайки необходимостта от „мъдър“ отговор, канцлерът Ангела Меркел каза в понеделник на висши служители на партията, че ситуацията ще бъде „решена", ако ЕЦБ представи (поисканите от германския съд. – бел. ред.) обяснения“. Проблемът е, че фактът на представяне на обясненията ще бъде възприет от Европейската комисия като поражение и далеч не е задължително Германският конституционен съд да бъде доволен от документа, получен от ЕЦБ. Оказва се, че в момента Европейският съюз е на кръстопът: или всички конликтни страни изведнъж ще открият в себе си невиждани способности за креативна дипломация и ще се откажат от амбициите си, или ЕС го чака такава борба за власт между Брюксел и Берлин, че еврозоната (а и ЕС като цяло) може просто да се разпадне. Превод и редакция: Иван Христов\n13 Май 2020 | 15:22 | Агенция "Фокус"\n„Взгляд“: Коронавурусът ще доведе ЕС до разпад\nБерлин/Москва. Коронавирусът предвещава разпадането на Европейския съюз, следвайки пътя на СССР. Тази прогноза беше направена от Марин Льо Пен. Нейният пламенен противник, финансистът Джордж Сорос, също предупреди за опасността от срив. И двете прогнози бяха направени, след като за първи път в историята върхушката на ЕС заплаши да наложи санкции на основната си страна - Германия. Ще напусне ли Германия заради конфликта с Брюксел, както вече направи Великобритания, коментира руският вестник “Взгляд“ в материал, представен без редакторска намеса В Европейския съюз възникна „известна странност“ - появи се въпрос относно санкциите срещу Германия, а руският сенатор Алексей Пушков реагира изненедадано в канала си в „Телеграм“ във вторник. "Такова нещо се случва за първи път. Срещу "нелибералната" Унгария - нормално е, срещу авторитарна Полша – както и да е, но санкции срещу „светая светих“? Срещу центъра на ЕС, представляван от Германия? Неочаквано “, написа Пушков. Според него причината за спора, който се отнася до закупуването на държавни облигации и паричната политика, не е толкова важна, колкото самият факт. „Така европейската бюрокрация потвърждава своя приоритет пред отделните страни-членки. В този случай не се изключва Германия. Ето защо Великобритания „избяга“ от ЕС: за бившата империя се оказа непоносимо да играе по струните на безименните бюрократи “, пише Пушков. Миналия уикенд председателят на Европейската комисия Урсула фон дер Лайен заплаши, че ще започне производство срещу Германия във връзка с решението на германския конституционен съд от 5 май за частичната несъвместимост на действията на Европейската централна банка с основния закон на Германия. Този факт изглежда особено пикантен, ако си припомним, че самата фон дер Лийен е германка, която доскоро заемаше поста министър на отбраната на Германия. Тя се качи на стола на ръководителя на европейското правителство само преди шест месеца по молба на нейния старши сътрудник канцлера Ангела Меркел. По-рано германският политолог Александър Рар в интервю за вестник „Взгляд“ нарече решението на конституционния съд на ФРГ от 5 май "епохално", защото този ден беше нанесен "смазващ удар" на единството на ЕС. „Важен е фактът, че най-висшият национален съдебен орган в Германия осъди и нарече политиката на Европейската централна банка противоконституционна“, каза Рар. Същността на присъдата на Конституционния съд е следната: от самото начало на "коронакризата" ЕЦБ изкупува дългове на държавни и частни предприятия в цяла Европа, каза източникът. Тогава, грубо казано, тя започна да печата пари, за да балансира ситуацията. Германският конституционен съд всъщност обвини Европейската централна банка в поевтиняване на общата валута и по този начин създаде ситуация на социална несправедливост. Всъщност ЕЦБ удря по джоба на обикновените германци, подчерта политологът. „Брюксел ще трябва да положи огромни усилия, за да консолидира съюза. И дали ще се получи, сега е трудно да се каже “, подчерта Рар. Американският милиардер Джордж Сорос също смята решението на германския съд за изключително събитие. В интервю за британския вестник Independent предния ден той прогнозира разпадането на Европейския съюз. Вярно, това ще се случи, ако други държави сега започнат да преразглеждат европейското право след Германия. „Може ли Унгария и Полша да решат дали ще следват европейските закони или собствените си съдилища, чиято легитимност е поставена под съмнение от ЕС?“ Този въпрос засяга самата същност на ЕС, която се основава на върховенството на закона. Полша незабавно се възползва от възможността и обяви върховенството на контролираните от правителството съдилища над европейското законодателство ”, възмущава се Сорос. Лично познаващият Сорос генерален директор на Руския съвет по външни работи, експертът от дискусионния клуб „Валдай“, Андрей Кортунов, отбеляза по този въпрос, че този финансист като цяло е склонен към "драматични прогнози", които по правило не се сбъдват. „Преди година Сорос вече пророкува разпадането на ЕС и дефолт на Украйна, но всичко това не се сбъдна. Трябва да се има предвид, че Сорос не е просто финансов теоретик, той е много голям инвеститор, така че понякога прогнозите му могат да се определят от неговите бизнес интереси. Той може да играе нагоре или надолу. По едно време той се опита да подкопае германската марка, след като нанесе тежки щети на британската лира “, припомни Кортунов пред вестник „Взгляд“. Всъщност преди година Сорос в своята статия на уебсайта на Project Syndicate се възмути, че населението на Европейския съюз е в хибернация и „ако не се събуди, ЕС ще се разпадне като Съветския съюз през 1991 г.“ Кортунов отбелязва парадокса на сегашния спор между Брюксел и Берлин - бившата подчинена на Меркел Урсула фон дер Лайен влезе в конфликт със съда на собствената си страна. „Този конфликт е много характерен. В Европейския съюз всички са свикнали с това, че германците винаги плащат за всички, тъй като Германия се счита за неформален лидер на ЕС и е най-заинтересована да го запази “, каза политологът и добави, че сега германците не искат да поемат отговорност за популистките и необмислени решения на други държави. „Това няма да свърши с един сблъсък. Ще има и други. След напускането на Обединеното кралство общият бюджет се сви с 20%. Значи трябва да се съкратят разходите. Много страни, особено Централна и Източна Европа, които остават получатели, а не донори, се противопоставят. Те настояват „Старата“ Европа да увеличи приноса си “, обясни политологът. Брюксел няма ясен план как да изведе ЕС от кризата, казва Василий Колташов, ръководител на Центъра за икономически изследвания в Института за глобализация и социални движения. „Сега ще се развие сериозна икономическа депресия. Ето защо някои богати държави от ЕС могат да повдигнат въпроса: защо да не действат независимо? “ - каза той пред вестник „Взгляд“. Според него един от основните проблеми на икономиката на ЕС се превръща надцененото евро, което увеличава разходите за производство и предоставянето на услуги и например пречи на възстановяването на туристическата индустрия. „Въпросът е как да се излезе от депресията - заедно или поотделно? А това означава излизане от Европейския съюз. Освен това изходът от влиянието на еврокрацията ще отиде не към нищото, а в зоната на руската гравитация. На континента в Европа има само една противотежест - това е Русия, с която сега много европейски държави ще започнат да търсят нормализиране на отношенията. Свидетели сме на появата на центробежни тенденции в ЕС “, прогнозира експертът. В същото време Брюксел няма да "наблюдава мълчаливо процеса". „Той разполага с много лостове, преди всичко - парите от ЕЦБ. Следователно на власт трябва да дойдат нови сили, които са готови да предизвикат върха на Европейския съюз “, обясни Колташов. Във Франция една от тези нови сили, очевидно, може да бъде „Националното обединение“, което се оглавява от Марин Льо Пен. Във вторник Льо Пен заяви, че дните на Европейския съюз, който е "изкуствена конструкция", са преброени. И тя припомни съдбата на съветската империя, която също се разпадна заради „идеологическия си абсурд“. В замяна Льо Пен предлага създаването на „Европа на нациите“, основаваща се на зачитането на националните особености на всяка страна. Френският политик отбеляза, че коронавирусната криза поставя основата на тези промени, като връща на европейците думи като „граници“, „суверенитет“ и „национални интереси“. Междувременно руският сенатор Пушков не вярва, че дните на Европейския съюз са преброени. Германия няма да го съсипе, защото е основният износител на продукти на европейския пазар и основен бенефициент на единната валута - на еврото. Берлин получава от Съюза много повече от други страни, смята сенаторът. Пушков предположи, че Германия ще реши „да остане зависима от САЩ, принудена да се примири с европейската бюрокрация, която самата тя наложи на Европа, докато получава огромни ползи от нея“. „Дори с цената на възможни санкции, които, вероятно, няма да бъдат наложени срещу нея“, каза Пушков. Превод : Юлиян Марков\n13 Май 2020 | 14:24 | Агенция "Фокус"\nAFP: Конституционният съд на Германия отвърна на критките на европейските институции, заради въпроса с ЕЦБ\nБерлин. Конституционният съд на Германия отвърна на критиките на европейските институции, насочени срещу коментарите му за закупуването на облигации от Европейската централна банка (ЕЦБ), предава AFP. "Нашето съобщение към ЕЦБ е почти хомеопатично", каза главният съдия, поел случая Петер Хубер пред берлинската преса. "Банката не трябва да се счита за господар на вселената (...) Ние искаме от ЕЦБ да поеме своята отговорност в очите на обществото и да я оправдае - включително към хората, които са в неравностойно положение, заради нейните мерки". По-рано Конституционният съд на Германия постави под въпрос схемата за закупуване на облигации на ЕЦБ, която е насочена към възстановяването на икономическия растеж в Еврозоната след финансовата криза, причинена от коронавируса. Съдиите дадоха на ЕЦБ три месеца на оправдае стимулите и да докаже, че облагите от масовото закупуване на правителствен дълг ще донесат повече благоприятни и по-малко негативни ефекти. Конституционният съд заплаши, че в противен случай Германската централна банка няма да участва в схемата на стойност 2,2 трлн. долара. Критиките бяха насочени и към Европейския съд, за това че е одобрил схемата по-рано. Германският конституционен съд заяви също така, че Берлин няма да бъде задължаван да участва в схемата от това решение. Реакцията на съда предизвика негативни коментари в ЕС, като в Брюксел настояха, че европейското право стои над националното. Председателят на Европейската комисия Урсула фон дер Лайен дори заплаши Германия със съдебно дело. Превод и редакция: Теодор Пенев\n13 Май 2020 | 11:39 | Агенция "Фокус"\nОливер Вархели: ЕС и Западните Балкани укрепиха отношенията си по време на пандемията\nБрюксел. Еврокомисарят по разширяването Оливер Вархели смята, че Европейският съюз и Западните Балкани излизат от кризата, до която доведе COVID-19 и дори са укрепили отношенията си, пише скопското издание "Слободен печат". Говорейки за подкрепата на ЕС за Западните Балкани в борбата срещу COVID-19, Вархели подчерта, че предоставянето на помощ не е състезание, а смислен и полезен акт. "Излизайки от кризата, нашите отношения с региона се засилват и партньорите ни се чувстват по-свързани с ЕС", написа еврокомисарят в своя акаунт в "Туитър". След срещата на върха между лидерите на ЕС и Западните Балкани комисарят по разширяването подчерта, че окончателната декларация след нея потвърждава, че подкрепата и сътрудничеството между ЕС и региона "далеч надхвърля това, което могат да осигурят други партньори". „Това е изречение, подкрепено от всички 27 лидери от ЕС, но и от лидерите на Западните Балкани“, каза той. Превод и редакция: Теодор Пенев\n12 Май 2020 | 20:22 | Агенция "Фокус"\nNew Europe: ЕС може да предприеме правни действия срещу Германия заради решението на германския съд срещу ЕЦБ\nБрюксел. В Европейския съюз обмислят да започнат наказателни процедури срещу Германия, след като Федералният конституционен съд (ФКС) на страната-локомотив на Съюза излезе с решение миналата седмица, че Европейската централна банка (ЕЦБ) е излязла извън мандата си, като е купувала ценни книжа от страни и компании, засегнати от пандемията, пише базираното в Брюксел издание New Europe. „Сега анализираме детайлно решението на Германския конституционен съд. И ще разгледаме възможни следващи стъпки, които могат да включват възможността за производство за нарушение“, каза Урсула фон дер Лайен в неделя. Фон дер Лайен поддържа твърда позиция српямо Германия, като настоява на превъзходството на европейското законодателство над националното законодателство, както и правно обвързващия характер на решенията на върховния му съд. „Последната дума за правото на ЕС винаги се казва в Люксембург. Никъде другаде“, категорична е председателят на Комисията, визирайки Европейския съд със седалище в Люксембург. Върховният съд на Германия в Карлсруе постанови на 5 май, че програмата за закупуване на публичен сектор, която ЕЦБ следва от 2015 г., е извън правомощията на институцията (ултравирес). Според германските съдии ЕЦБ не е успяла да оцени правилно и обясни „пропорционалността“ на следваната парична политика, като предизвиква опасения, че може да участва в пряко държавно финансиране. Решението на Върховния съд на Германия не обхваща Пандемичната програма за спешни покупки, стартирана от ЕЦБ, за да подпомогне страните в тяхното икономическо възстановяване от кризата с коронавируса, но има опасения, че правният конфликт с Брюксел може косвено да повлияе на тези усилия. В изявеление на Европейския съд от петък потвърждават, че остават на позицията си от решение по въпроса от 2018 година и също подчертават, че постановлението е задължително за националните съдилища. По повод Деня на Европа Свен Гиголд, германски евродепутат от, изпрати писмо до фон дер Лайен, в което обяснява, че евентуална ескалация на спора между Берлин и Брюксел заплашва да разруши правната система на блока. „Неотдавнашното решение на германския конституционен съд постави в светлината на вниманието два въпроса на Европейския съюз: системата на еврото и европейската правна система“, заяви председателят на Комисията в официалното си изявление. Всъщност решението на германския съд може да създаде прецедент за националните съдилища да поставят под въпрос легитимността на Съда на Европейския съюз и да отменят неговите решения. Превод и редакция: Иван Христов\n12 Май 2020 | 08:51 | Агенция "Фокус"\nДжузепе Конте: Няма съд, който да може да решава за дейността на ЕЦБ\nРим. Италианският премиер Джузепе Конте заяви, че независимостта на Европейската централна банка (ЕЦБ) е ключова за основата, върху която е построен Европейският съюз и няма конституционен съд, който да решава какво може или не може да прави тя. Той заяви това пред италианският вестник Il Fatto Quotidiano. Конте заяви това малко след като Конституционният съд на Германия даде на ЕЦБ три месеца, за да оправдае своята схема за закупуване на облигации, в рамките на "Програмата за закупуване от публичния сектор" (PSPP). В случай, че ЕЦБ не направи това, съда заплаши, че Германската централна банка няма да участва в тази схема. "Не зависи от конституционните съдилища да решават какво може или не може да прави ЕЦБ. Независимостта й е в основата на европейските споразумения, които са признати и от Германия", каза Конте пред вестника. "Намирам за неуместно национален съд, макар и конституционен, да иска от ЕЦБ да оправдава своите решения. Те не могат да се месят в тези инициативи", допълни той. Схемата на ЕЦБ, на стойност 750 млрд. евро е насочена към подпомагането на ощетената от коронавируса икономика, остава непроменена, като Конституционният съд заяви, че решението не се отнася до съдържанието на инициативата. Превод и редакция: Теодор Пенев\n6 Май 2020 | 10:16 | Агенция "Фокус"\n„Известия“ (Русия): Цената на нефта марка Brent надхвърли 30 долара\nМосква. Цената на фючърсите на нефта марка Brent с доставка през юли 2020 година надхвърли $30 за барел, пише руското издание „Известия“, като се позовава на данните от търговете на лондонската борса ICE за вторник, 5 май. Към 16:38 българско време, цената на северноморската смес се е увеличила с 11,88%, достигайки 30,46 долара за барел, но малко по-късно пада до 30,36 долара. Последният път, когато Brent премина този праг, бе на 15 април. По-рано в този ден юнските фючърси на този нефт за първи път от 14 април успяха да преодолеят границата от $29 за барел. Цената на фючърсите на петрола WTI по време на търговската сесия показа увеличение с 18,24% и спря около 24,11 долара за барел. Цените на петрола на световните пазари започнаха да се покачват сутринта на петък, 1 май, на фона на влизането в сила на новото споразумение ОПЕК + за намаляване на производството на суровината. То е намалено с почти 10 милиона барела на ден. В края на април ОПЕК прогнозира увеличение на цените до 40 долара. Организацията очаква това ниво да се запази до средата на 2020 г. Превод и редакция: Иван Христов\n5 Май 2020 | 20:45 | Агенция "Фокус"\n„Ведомости“ (Русия): Беларус купи първа партия нефт от Саудитска Арабия\nМинск. Беларус е купил първата си партия нефт от Саудитска Арабия, съобщиха от пресслужбата на „Белнефтехим“ пред медиите. Доставката ще пристигне в пристанището Клайпеда на 11 май. Договорът е сключен с държавната компания Saudi Aramco, пише руското издание „Ведомости“. „Това е първата партия арабски нефт и обемът й е 80 хиляди т“, уточняват от пресслужбата на белоруската нефтена компания, като добавят, че не изключват в бъдеще Минск да продължи да работи със Saudi Aramco в зависимост от цените и ситуацията на пазара. През февруари лидерът на страната Александър Лукашенко предупреди, че Минск може да започне да купува нефт от Саудитска Арабия, а не от Русия. По неговите думи, преговори за доставки се водят с всички участници на световния пазар, включително САЩ и ОАЕ. Той дори не изключи доставките да се осъществяват по една от тръбите на нефтопровода „Дружба“ в реверсивен режим. Превод и редакция: Иван Христов\n29 Април 2020 | 20:46 | Агенция "Фокус"\nNew Statesman (Великобритания): Как ще промени геополитиката падането на цената на нефта\nЛондон. На 20 април за първи път в историята цената на барел нефт стана отрицателна, спускайки се до минус 37,63 долара. Разбира се, това беше специален случай: това беше цената на майските фючърси на петрола марка West Texas Intermidiate crude (WTI). Тъй като нямаше достатъчно капацитет за съхранение, търговците изпаднаха в паника, решиха, че не могат да получат петрол, който те няма къде да съхраняват, така че в един момент те бяха готови да платят на други търговци, за да ги спасят от излишния нефт. Тази ситуация обаче показва по-дългосрочна промяна, пише британското издание New Statesman в материал, представен без редакторска намеса. Преди това цените на нефта паднаха леко, което се обясняваше с ръста на добивите на американския шистов нефт, забавянето на ръста на бързо развиващите се икономики (включително Китай), постепенното преминаване към възобновяеми източници на енергия в повечето богати страни, а от скоро и с ценовата война между Саудитска Арабия и Русия, в резултат от която в условията на спад на търсенето на пазара започна да влиза още повече петрол. След това дойде коронавирусът, който замрази икономическата активност и в резултат на това всички петролни складове се оказаха препълнени - оттам и спада на цената на WTI. В момента цената на петрола е в района на 20 долара за барел, което е много по-ниско от рамката от 50-100 долара, в която се е държал през последните няколко години. Това е катастрофа за много страни от глобалния юг, които зависят от износа на петрол. Основният въпрос е дали световните цени на петрола някога ще се „възстановят“. Коронавирусът променя начина на функциониране на световната икономика. Веригите за доставки се съкращават, защото компаниите започват да осъзнават предимствата на производството на продукти възможно най-близо до крайния клиент. Все повече и повече хора преминават към режим на дистанционна работа и в бъдеще броят на хората, работещи в този режим, постепенно ще се увеличава. Настоящата криза с пандемията от коронавируса също може да се разглежда като своеобразно „обявяване“ на хаоса, който може да провокира изменението на климата, което служи като допълнителен аргумент в полза на преминаването към възобновяеми енергийни източници. Ами ако светът никога няма да консумира толкова нефт, колкото по-рано е консумирал? Майкъл Либрайх от Bloomberg наскоро каза: „Винаги съм казвал, че ендшпилът за петрола няма да дойде, когато достигне 200 долара за барел, а когато фиксира на 20 долара за барел“. И така, ако петролът остане 20 долара за барел, какво ще означава това за нашия свят? Първо, помислете за Саудитска Арабия. При Мохамед бин Салман, нейният автократичен престолонаследник, много се говореше за „диверсификацията“ на икономиката - за превръщането на тази държава в център на възобновяема енергия, предимно на получаването на слънчева енергия, което ще я подготви за бъдещето след петрола. Реалността обаче не съвпада с амбицията. Плановете за изграждане на гигантска слънчева централа в пустинята на Саудитска Арабия бяха отменени през октомври миналата година. Почти цялата енергия, генерирана в Саудитска Арабия, се произвежда с помощта на изкопаеми горива. Широко рекламираната приватизация на саудитския петролен гигант Aramco се провали миналия ноември. Дори ако кралството успее успешно да премине към слънчева енергия, цялата му политическа икономика се основава на изключително печелившата петролна индустрия (Саудитска Арабия произвежда петрол за много по-ниска цена от много от конкурентите си). Ако отнемете тази печалба, ще лишите кралското семейство на Саудитска Арабия от основата на нейната власт - в същото време ще премахнете основата на отношенията между Саудитска Арабия и САЩ, която държи цялата геополитика на Близкия изток. Ако печелившата саудитска петролна индустрия изчезне, отношенията на Америка с този регион се променят, балансът на силите в конфронтацията между Саудитска Арабия и Иран се измества, след което несигурността ще се разпространи в целия регион и дори може да доведе до ескалация на насилието. Второ, не забравяйте, че редица държави изискват определена цена на петрола, за да могат бюджетите им да бъдат балансирани и политическите им системи да останат стабилни. Вземете например Нигерия, най-населената страна в Африка, в която живеят над 200 милиона души и където бюджетът на правителството е балансиран с цена на петрола от около 60 долара за барел. Или Русия на Путин, чийто бюджет е балансиран на $ 40 за барел. В случая на такива страни износителки на петрол, дълъг период на цените на петрола от около 20 долара за барел би означавал, че правителствата ще страдат от хронична липса на пари и че няма да могат да отделят достатъчно средства за обществени нужди. Както вече писах, Замбия и Еквадор - две държави, които зависят от цените на суровината, вече поискаха преструктуриране на дълговете си. С течение на времето, предвид кризата с пандемията от коронавирус, много други ще последват примера. Политическата нестабилност, възникнала в Алжир и Бахрейн - две държави, които вече страдат от падането на цените на петрола - е добър пример за това как ще се развият нещата в други страни. В колко петролни държави правителствата са изправени пред подобни протести? Колко от тях ще бъдат свалени или ще бъдат изправени пред политически / външнополитически кризи? Ако ниската цена на петрола продължи дълго време, това ще промени геополитическата карта на света. Трето, помислете за политиката на Съединените щати. Ниската цена на петрола се отразява негативно на много жители на тази суперсила, особено на представители на електората на Тръмп. Производството на шистов нефт, в което работят голям брой американци във важни щати като Мичиган, Арканзас и Охайо, наистина е поразено от спадащите цени на петрола. Държавният глава, който възнамерява да защити своите икономически постижения преди президентските избори през ноември, може да е принуден да направи големи жертви, за да им помогне. Алюзия за това какви мерки беше готов да предприеме, беше направе на 25 април, когато американският президент писа в „Туитър“ за готовността си да „открие огън и унищожи всички ирански въоръжени кораби, ако притесняват нашите кораби по вода“. Това изявление предизвика леко повишение на цените на петрола. Тръмп може продължи с действия от този тип, особено сега, когато наближават президентските избори, и да ги използва за укрепване на политическата си база. В момента е много трудно да си представим края на нефтената ера. Той предполага напълно различни начини за осигуряване на света с енергия, нови форми на транспорт, както и нови начини за транспортиране и съхраняване на електроенергия. Единственият въпрос обаче е кога ще дойде този край. Коронавирусът и спадът в цените на петрола, което той ускори, са може би доказателството, което ни трябва. Вероятно краят на петролната ера наближава. Това ще промени всичко. Превод и редакция: Иван Христов\n28 Април 2020 | 21:53 | Агенция "Фокус"\nРИА Новости: Цената на американския нефт марка WTI падна до $10,13 за барел\nМосква. Цената на американския нефт марка WTI продължава да пада, показват последните данни от търговете, предава РИА Новости. Към 11:01 часа българско време юнските фючърси на WTI поевтиняват с 18,15% до 10,46 долара, а минути по-рано бяха паднали и до 10,13 долара. Цената на северноморската смеска марка Brent с доставка през юли падна с 3,03% до 22,37 долара за барел, а за юни – с 3,5% до 19,32 долара. Инвеститорите обръщат внимание на увеличението на запасите от петрол и ниското търсене поради пандемията от коронавируса, която продължава да влияе на световната икономика. Според Министерството на енергетиката на САЩ резервите на най-големия терминал в страната в „Кушинг“ за седмицата от 13 до 17 април са се увеличили с 4,7 милиона барела, до 59,7 милиона. „Тази седмица цялото внимание ще бъде насочено към показателите за запасите от нефт и по-специално в Кушинг, центърът за доставяне на масло от марката WTI. Ако видим ръст на запасите, подобен на последните няколко седмици, тогава, вероятно, пълното зареждане на терминала в Кушинг ще бъде постигнато през първата половина май, което ще задържи огромния натиск върху пазара“, каза анализаторът на ING Уорън Патерсън. Ситуацията с цените на петрола Цените на петрола се понижиха в началото на март на фона на значително намаляване на търсенето по целия свят заради пандемията от коронавируса, както и след разпадането на сделката за ОПЕК +, когато неговите участници не бяха в състояние да се споразумеят или да разширят споразумението за намаляване на производството, или да променят параметрите му. В резултат цените паднаха повече от два пъти. По-късно котировките бяха възстановени в навечерието на нова среща на ОПЕК +. Според резултатите от видеоконференцията на 12 април страните членки на организацията се съгласиха да намалят производството с 9,7 милиона барела на ден през май - юни, със 7,7 милиона през втората половина на годината и с 5,8 милиона по-нататък до края на април 2022 година. Според Международната агенция по енергетика обаче споразумението на ОПЕК+, което ще влезе в сила на 1 май, не е в състояние да компенсира спада в търсенето по света, но може да доведе до началото на намаляване на запасите през втората половина на годината на фона на излишъка от суровини. Превод и редакция: Иван Христов\n28 Април 2020 | 15:18 | Агенция "Фокус"\nТАСС: Тръмп смята, че Русия и Саудитска Арабия могат да продължат да съкращават добива на нефт\nВашингтон. Президентът на САЩ Доналд Тръмп вярва, че Русия и Саудитска Арабия могат да продължат да намаляват производството на петрол и това ще бъде „естествен процес“ в настоящата ситуация. Това мнение изрази американският държавен глава, отговаряйки на въпроси на журналисти в Белия дом. Речта му се излъчваше от американски новинарски канали, предава TACC Тръмп е бил попитан дали иска Русия и Саудитска Арабия да продължат да намаляват производството на петрол. "Те могат допълнително да намалят производството. Считам, че това наистина трябва да бъде естествен процес на този етап", отговори Тръмп.. Стопанинът на Белия дом отбеляза, че сега много производители трябва да намалят добива на петрол. "Канада съкращава, и те трябва да съкращават", каза той и добави, че САЩ правят същото. Тръмп обясни, че това е необходимо за увеличаване на търсенето на петрол, което се срива. Превод и редакция: Юлиян Марков\n24 Април 2020 | 21:36 | Агенция "Фокус"\nПрага. Властите в Чехия смекчиха много от мерките за борба с коронавируса, след като броят на новите случаи на COVID-19 в страната започна да намалява и това предизвика оптимизъм, че епидемията е овладяна, предава Reuters. В страната бяха премахнати ограниченията върху пътуването и преминаването на границата, както обяви министърът на здравеопазването Адам Войтех след среща на правителството на 22 април. Властите ще позволят също така събирането на до 10 души на публичните места, вместо максимумът от двама, а също така считано от 27 април университетите в Чехия ще отворят врати. Очаква се скоро да бъдат свалени и забраните за работа на повечето магазини. Все още обаче хората, които излизат навън ще са задължени да носят маски за лице. Забраните за големи обществени събития също още важат. Войтех заяви, че стъпките за борба с пандемията са жизнено важни, за да не се претовари капацитета на чешката здравна система, но сега вече те могат да бъдат смекчени, макар и медицинските експерти по-рано да предупреждаваха да не се правят прибързани ходове. "Успяхме да се справим с епидемията изключително добре на територията на Чешката република", каза Войтех на пресконференция. Хората които пътуват в чужбина ще трябва да представят негативен тест за COVID-19 или пък да останат в самоизолация за 14 дни преди това, каза Войтех. Общият брой случаи на COVID-19 в Чехия е 7138 по последни данни, а 210 души са починали. Броят активни случаи падна под 5 хил. по-рано за първи път от 8 април. От 27 април се очаква магазините с площ до 2500 кв. м. да отворят врати отново, наред с фитнесите и библиотеките. Търговските центрове и другите магазини ще отворят на 11 май, а ресторантите, хотелите и театрите - на 25 май. Превод и редакция: Теодор Пенев\n24 Април 2020 | 11:06 | Агенция "Фокус"\n„Коммерсант“: Решенията за петрола се изчерпват\nМосква. Петролът поевтинява все повече, въпреки всички усилия, положени от износителите за предотвратяване на процеса. Във вторник цената за барел на марката Brent загуби една четвърт от стойността си, падайки под 18 долара. А цената на WTI се срина до 6,5 долара. Информационните интервенции под формата на изявления на Саудитска Арабия за готовност за ново намаляване на производството и спешна видеоконференция на членовете на ОПЕК + не помогнаха. Какво ще се случи с петрола? Отговор търсят в редакцията на руския вестник „Коммерсант“. Докато Кремъл призова „да не се придава апокалиптично значение“ на спада на котировките, стоковият пазар навлезе в същински пик. След Brent и WTI поевтиня и руската марка Urals – в някои договори посочиха цена от 8,5 долара за барел. На този фон членовете на ОПЕК + се събраха на неформална, но всъщност спешна конференция, за да обсъдят дали би било полезно да се започне намаляване на добива с 10 милиона барела. Срещата завърши без резултат, страните се договориха да следят ситуацията. Не може да бъде иначе, обяснява Сергей Суверов, старши анализатор в „БКС Премиер“: „Такова масово намаляване на производството изисква подготовка. Не е толкова лесно дори за Русия да намали бързо производството с 20%. Освен това остава много малко време до началото на май, така че ускоряването на този процес може допълнително да предизвика паника на пазара“. Според съобщения в медиите, някои участници в спешната среща са предупредили, че споразумението за производство, постигнато през април, няма да стабилизира ситуацията. И Саудитска Арабия заяви, че е готова за още по-големи намаления, разбира се, заедно с другите членове на ОПЕК +. Преките намеци на Рияд не сработиха , отбелязват от редакцията. Пазарът вече не вярва на този вид словесна намеса, казва Михаил Крутихин, партньор в консултантската компания RusEnergy. Но дори и изявленията да бъдат реализирани, това няма да помогне за цените на петрола. „Когато беше обявено бъдещото намаление, пазарът не повярва в това. Дори ОПЕК + отново да успее да постигне съгласие за нови квоти за намаляване на производството, това няма да е достатъчно. „Какво остава на производителите на петрол и най-вече на Русия, когато очевидните инструменти за поддържане на котировките са изчерпани? Изглежда само да чакаме естествено възстановяване на търсенето и да се примиряваме със шокиращите цени“, казва директорът на Националния фонд за енергийна сигурност Константин Симонов: „Ето, намалихме с 10 милиона производството. Колко струва днес Urals? Същите 10 долара, които струваше преди сделката на ОПЕК +. Нищо няма да реши този проблем. Трябва да свикнем с факта, че през май петролът ще бъде чудовищно евтин. Просто трябва да изчакаме възстановяването на търсенето в края на лятото“. Но руският бюджет е изчислен при 42 долара за барел. Какво ще се случи с рублата при „оптимистичните“ 15 долара? Прогнозата на старшия анализатор Анна Бодрова е разочароваща: „Ако цените на петрола марка Urals се консолидират около 15 долара за барел, един долар може да струва 80, 85 и 90 рубли. В момента рублата се държи благодарение на намесата на Централната банка“. Анализаторите признават: евтината рубла е единственият шанс за руските власти да изпълнят бюджетните задължения. Така че е малко вероятно да подпомогнат собствената си валута. Във вторник се проведе и среща на тексаския регулатор на петрола. Той обсъди координирано намаляване на производството от американски производители. Преговорите приключиха безрезултатно. Превод и редакция: Иван Христов\n22 Април 2020 | 17:39 | Агенция "Фокус"\nРИА Новости: Цената на руския нефт марка Urals падна под 12 долара за барел\nМосква. Цената на руския нефт марка Urals падна под 12 долара за барел, предава РИА Новости, като се позовава на аналитичната агенция Argus. „Цената на сорта в Северозападна Европа (NWE) в абсолютно изражение е намаляла с 5,92 долара за барел до 11,59 долара за барел (CIF Ротердам)“, се казва в съобщението. От агенцията отбелязват, че най-ниската цена е регистрирана на 1 април, когато за барел от руския петрол са предлагали 10,54 долара. Това е била най-ниската цена от март 1999 година. Световните цени на енергоносителите продължават да падат, сутринта цената на северноморската смеска Brent падна до минимум от 11 декември 1999 г. - под 16 долара за барел. В понеделник май фючърсите на WTI за първи път в историята стигнаха до отрицателно стойности (по-късно се възстановиха). Пандемията от COVID-19 предизвика рекорден спад на цените на петрола поради спада в търсенето на суровините. Отрицателно въздействие върху пазара оказа и липсата на споразумение между страните-членки на ОПЕК+. Сделката беше сключена едва в средата на април, което помогна за временно стабилизиране на ситуацията на пазара, но след това цените отново започнаха да падат. На фона на коронавируса и излишъка от суровини, ОПЕК и Международната агенция по енергетика очакват рекорден спад на търсенето на петрол през тази година. Превод и редакция: Иван Христов\n22 Април 2020 | 15:25 | Агенция "Фокус"\n"Главред" (Украйна): Ниските цени на петрола са катастрофа за Украйна и развиващите се страни, които не произвеждат петрол\nКиев. Огромната радост на украинците от падането на цените на петрола е неразбираема. Украйна също ще страда от това. Спадът в цените на петрола ще доведе до спад в цените за всички стоки, а това невинаги е добър сценарии, коментират от украинското издание "Главред". Примери за това могат да бъдат взети от историята. Чували ли сте за дълговата криза на страните от третия свят през 80-те години на миналия век? Тогава сривът на цените на петрола доведе до спад в печалбите от износ в редица развиващи се страни. И тогава пострадаха не само страни производители на нефт като Мексико, но и Чили, които зависеха от износа на мед, и дори аграрна Аржентина. Във време, когато индустриалните страни от Азия се развиваха динамично, страните, зависещи от износа на суровини и стоки от Латинска Америка бяха в икономическа криза. Икономиката на Украйна също ще пострада от спадащите цени на петрола. На първо място ще пострадат земеделските производители на селскостопанските продукти като царевица и пшеница. Това е така, защото тези продукти се използват за производството на алтернативен вид гориво - биоетанол. Цената на царевицата вече пада и тя ще бъде последвана и от други стоки. Те също ще пострадат, тъй като поради намаляването на цената на енергоресурсите, себестойността на произведените стоки ще намалее. И тук добавете прогнозираната слаба реколта, която се очаква и тази година. От нея зависи около 70% от износа на Украйна. Всичко това ще засегне болезнено икономиката на страната. И всички ще го усетят. Както го усетихме и през 2008 и 2014 г. Страната е хронично болна от "холандската болест" и това отново ще ни създаде проблеми. Така че не трябва задължително да сме радостни от ниските цени на петрола. Превод и редакция: Теодор Пенев\n22 Април 2020 | 12:33 | Агенция "Фокус"\nТАСС: Страните от ОПЕК+ ще започнат да намаляват производството си на нефт не по-рано от месец май\nРияд. Саудитска Арабия и другите големи производители на нефт в ОПЕК+ не смятат за подходящо да започнат намаляването на производството по-рано от май, заради катастрофалния срив в цените на петрола. Намаляването на производството ще започне 1 май, както се договориха те по-рано и както е по план, съобщава TACC, като се позовава на източници в делегациите на страните от Близкия Изток в ОПЕК+. Според тях Саудитска Арабия, Обединените арабски емирства и другите страни от организацията не смятат за необходимо да обсъждат по-ранно намаляване на производството, за да се стабилизират цените на пазара на петрол в този период на паника сред инвеститорите. "Убедени сме, че спадът на (цените) на петрола WTI е резултат от комбинация от технически и спекулативни фактори. Трябва да изчакаме ефекта от намаляването (на производството), тогава пазарът ще се коригира", каза един от източниците на ТАСС. Друг добави, че е невъзможно да се започне намаляване на производството намалението през април, тъй като доставките за месеца вече са планирани и клиентите са уведомени, че намаляванията ще започнат през май. Трети източник потвърди, че би било „нелогично“ да се започне със съкращаването на производството преди май, така че тази идея не се обсъжда сериозно. Решението на страните от ОПЕК+ да възобновят намаленията на обемите на производството на петрол от месец май беше взето на 12 април, с цел да бъде стабилизиран пазара. Той остава нестабилен и цената на петрола марка Brent днес, 22 април, падна под 18 долара за барел. Превод и редакция: Теодор Пенев\n22 Април 2020 | 11:25 | Агенция "Фокус"\nAFP: Цената на петрола марка Brent падна под 18 долара за барел\nВашингтон. Цената на барел суров нефт марка Brent падна с повече от 8% и достигна стойности под 18 долара, на фона на ниското търсене на горива в САЩ, заради пандемията, която нанесе сериозни щети на петролния пазар, предава AFP. Цената на барел петрол марка Brent достигна до 17,63 долара на азиатските пазари, след като падна под 20 долара вчера, на 21 април. Превод и редакция: Теодор Пенев\n22 Април 2020 | 09:35 | Агенция "Фокус"\nBloomberg: ОПЕК спешно свиква конференция на министрите във вторник\nВашингтон. ОПЕК свиква спешна видео-конференция на министрите на петрола във вторник, за да обсъдят ситуацията на нефтения пазар, съобщава агенция Bloomberg, като се позовава на свои източници, които не уточняват точно кои страни ще участват в дискусиите. Цената на майските фючърси нефт марка WTI в понеделник за първи път в историята на САЩ спаднаха на Ню-йоркската стокова борса до отрицателни показатели. Юнските фючърси на нефта от тази марка към вечерта на вторник поевтиняха до по-малко от 14 долара за барел. Цената на фючърсите марка Brent с доставка през юни 2020 година на борсата ICE в Лондон ускори падането си до 22,4% спрямо нивото от закриването на търговете през миналия ден до ниво от $19,85 долара за барел, показват данните от борсата към 18:10 часа. Страните от ОПЕК + на спешна среща на 12 април успяха да финализират споразумение за намаляване на производството през май - юни. Окончателната квота за намаляване на производството за два месеца няма да бъде 10 милиона барела на ден, а 9,7 милиона , тъй като Мексико пое по-ниска от очакваната квота. Русия и Саудитска Арабия, според условията на споразумението, ще намалят производството на петрол с равни дялове - 2,5 милиона барела на денот базовото ниво от 11 милиона. Превод и редакция: Иван Христов\n21 Април 2020 | 19:25 | Агенция "Фокус"\nAFP: Тръмп нареди да се разработи план за спасяване на американската петролна промишленост\nВашингтон. Президентът на САЩ Доналд Тръмп е дал разпореждане на своята администрация да разработи план за финансова поддръжка на нефтегазовата промишленост в страната в условията на криза в сектора. Това съобщи американският лидер във вторник чрез своя „Туитър“, предава AFP. „Никога няма да подведем забележителната нефтена и газова промишленост в Съединените щати. Дадох разпореждане на министъра на енергетиката и министъра на финансите да разработят план, който ще ни позволи да разпределим средства, така че тези много важни компании и работни места да бъдат защитени в дългосрочен план“, написа Тръмп. Превод и редакция: Иван Христов\n21 Април 2020 | 17:15 | Агенция "Фокус"\nТАСС: Цената на нефта марка Brent падна под $19 за първи път от 2002 година\nМосква. Цената на юнските фючърси на нефта марка Brent на лондонската борса ICE ускори падането си до 28,55% спрямо нивото от затварянето на предишните търгове и вече се продава за $18,27 за барел, показват данните на борсата към 14:24 българско време, предава ТАСС. Последният път, когато петролът марка Brent се продаваше за под 19 долара за барел беше през януари 2002 година. В същото време фючърсите на нефта сорт WTI за юни поевтиняват с 42,29% - до $ 11,79 за барел. Превод и редакция: Иван Христов\n21 Април 2020 | 17:02 | Агенция "Фокус"\nAFP: Цената на петрола марка Brent падна под рекордно ниските 20 долара\nБрюксел. Цената на петрола марка Brent падна до под 20 долара за барел на 21 април, което е най-ниската му стойност от 18 години на сам, на фона на пандемията и ниското търсене на горива, предава AFP. Цената на петрола се понижи за кратко до рекордно ниските 18,10 долара, преди да се върне до 21,51 долара на пазара. Превод и редакция: Теодор Пенев\n21 Април 2020 | 14:02 | Агенция "Фокус"\nРИА Новости: Цената на петрола за първи път падна под девет долара на барел\nНю Йорк. Цената на фючърсите за суров петрол WTI за доставка през май за първи път в историята падна под девет долара за барел, сочат данните за търговия. Цената на майските фючърси падна с почти 52 процента до 8,81 долара за барел. Преди това историческият минимум е бил 9,75 долара за барел. Цената на юни фючърсите на WTI падна с почти десет процента - до 22,62 долара за барел. От своя страна цената на фючърсите за доставки през юни на петролния микс от марката Brent в Северно море падна с пет процента - до 26,66 долара за барел. В същото време търговците продължават да продават активно, тъй като във вторник изтича срокът за майските фючърсни сделки. Падане на цената на петрола Пандемията от коронавируса, която обхвана почти всички страни по света, предизвика рекорден спад в търсенето на суровини. Цените на петрола също паднаха поради неспособността на ОПЕК + да постигне споразумение за удължаване на сделката за регулиране на добива или опциите за намаляване на производството. В началото на април котировките започнаха да нарастват на фона на съобщения за ново споразумение. В резултат на това сделката беше сключена и спадът в производството през следващите два месеца ще възлиза на 9,7 милиона барела нефт. Това обаче не помогна за стабилизиране на цените, тъй като Международната агенция по енергетика и ОПЕК прогнозират допълнителен рекорден спад в търсенето на суровини. Превод и редакция: Юлиян Марков\n20 Април 2020 | 19:53 | Агенция "Фокус"\nAFP: Цената на американския петрол падна до рекордно ниски стойности\nСвят. Цената на американския суров петрол падна до 15 долара за барел в понеделник, 20 април, най-ниската й стойност от повече от две десетилетия, предава AFP. Цената на петрола с марка West Texas Intermediate (WTI) достигна до 15,78 долара на барел - най-ниската му стойност от март 1999 г. докато нефта Brent се търгова за 26,93 долара. Пазара на нефт също страда от последиците от коронавируса, който доведе до намалено търсене на петролни продукти като различни горива, заради наложените по целия свят мерки за карантина. Освен това по-рано Русия и Саудитска Арабия започнаха краткотрайна ценова война и за малко увеличиха своето производство на петрол, преди да се споразумеят да го намалят отново. Превод и редакция: Теодор Пенев\n20 Април 2020 | 08:00 | Агенция "Фокус"\n"Независимая газета" (Русия): Настъпва "кървав" период за пазара на петрол\nПариж. Спадащото търсене на нефт през второто тримесечие на 2020 г. вероятно ще се превърне в най-ниското в историята на световния петролен пазар, а април може да се нарече „кървав“ или „черен“ за петролната промишленост, според Фатих Бирол, ръководител на Международната агенция по енергетика (МАЕ), пише руското издание "Независимая газета". „Заради COVID-19 световната икономика загуби година растеж - за петролния пазар тази загуба е сравнима с почти десетилетие“, каза той. Според МАЕ търсенето на петрол през април ще спадне с 29 млн. барела. на ден в рамките на годината - до нивото, последно наблюдавано през 1995 г. Като цяло за 2020 г., дори като се вземе предвид фактът, че карантинните ограничения ще бъдат свалени през втората половина на годината, глобалното търсене на петрол ще намалее с 9,3 млн. барела. на ден в сравнение с 2019 г., прогнозира МАЕ. И това „ще анулира почти десетилетие на растеж“. Според Reuters, положителният ефект от сделката на производителите на петрол за кумулативно намаляване на производството с 19,5 млн. барела на ден ще зависи и от закупуването на петрол от страна на потребителите от стратегическите резерви. Тези покупки, очевидно, трябва да достигнат безпрецедентни размери. Източници на ОПЕК+ заявиха, че МАЕ може да обяви, че ще закупи големи обеми нефт - до няколко млн. барела, за да подкрепи сделката. МАЕ посочва, че логистичният капацитет, т.е. наличието на свободни танкери, тръбопроводи и наземни складове, е почти изчерпан. Проблемът се усложнява от факта, че много зависи от качеството на отделните марки петрол: някои видове гориво изискват специални условия за съхранение. През първата половина на годината, въпреки намаляването на производството на петрол, МАЕ прогнозира увеличение на запасите от 12 млн. барела на ден. Наличните количества могат да препълнят складовете в средата на годината: „Нефтената индустрия никога не е била толкова близо до границата на своите логистични възможности", коментират от агенцията. Според източници на Reuters, МАЕ е поискала от 30 от своите страни-членки да създадат стратегически резерви от нефт и нефтопродукти в количество, еквивалентно на поне 90 дни нетен внос на гориво. В допълнение, според МАЕ, четири страни - Китай, Индия, Южна Корея и САЩ или ще предложат своите стратегически складови помещения за временно съхранение на непродадените обеми гориво, или обмислят увеличаване на стратегическите си резерви на петрол, за да се възползват от по-ниските цени. „Ако (прехвърлянето на нефт) в стратегическа инфраструктура за съхранение, което може да бъде най-малко 200 млн. барела, се извърши през следващите три месеца, след това 2 млн. барела на ден могат да бъдат премахвани от пазара“, заявиха от МАЕ. След предприетите мерки и в случай на възстановяване на търсенето през втората половина на 2020 г., прекомерното натоварване на съоръженията за съхранение може да намалее. Въпреки това, както уточняват някои експерти, МАЕ никога не е провеждала координирани покупки на петрол и не разполага с подходящите правомощия за това. Превод и редакция: Теодор Пенев\n15 Април 2020 | 20:04 | Агенция "Фокус"\nVOA: Глобалното търсене на петрол ще намалее до невиждани досега стойности\nВашингтон. Глобалното търсене на петрол ще намалее тази година с невиждани досега стойности заради икономическите ограничения в целия свят, причинени от пандемията от коронавируса, предупредиха от Международната агенция по енергетиката (МАЕ), предава Voice of America. Изчислява се, че намаляването на търсенето с 9,3 млн. барела на ден тази година е еквивалентно на цяло десетилетие растеж. Агенцията, която съветва страните по въпросите с енергетиката, очаква че намаляването в търсенето ще достигне своя пик този месец. Те наричат спада в търсенето "Черния април" и очакват той да намалее до рекордни стойности, които света не е виждал от 1995 г. "Можем да станем свидетели на най-тежката година в историята на глобалния петролен пазар", заяви Фатих Бирол, ръководител на базираната в Париж МАЕ. Цената на суровия петрол намаля с 60% от началото на годината, заради ценовата война между Саудитска Арабия и Русия, наред с икономическите последици от пандемията от коронавируса. Тя падна допълнително и днес, на 15 април, американският индекс на цената на петрола достигна до 20 долара на барел - най-ниската му стойност от 18 години, което повдигна въпроси за ефикасността на постигната по-рано сделка на страните от ОПЕК+ за ограничаването на производството на нефт. Макар евтиния петрол да е полезен за потребителите и бизнеса, който го използва, в момента той се продава на загуба. Това оказва негативно влияние на финансите на страните-производителки на петрол, много от които са слаби икономики, както и на компаниите, които произвеждат нефт. При това заради пандемията и ограниченията на движението, потребителите не се възползват особено от ниските цени на горивото. Превод и редакция: Теодор Пенев\n15 Април 2020 | 16:25 | Агенция "Фокус"\n„Взгляд“: Саудитският министър на енергетиката разказа за „семейни“ отношения с Русия\nРияд. Министърът на енергетиката на Саудитска Арабия Абдел Азиз бен Салман ал Сауд, говорейки за разногласията с Русия, определи отношенията с Москва като „семейни“, пише вестник „Взгляд“. Той бе попитан как е успял Рияд да се върне към преговорите. „Семейството си остава семейство, и в семействата понякога има спорове, но те не излизат на улицата“, отговори той. По неговите думи, именно благодарение на тези „семейни отношения“ в крайна сметка се е стигнало до изглаждане на разногласията. „Ако не беше сериозното сътрудничество с нашите приятели в Русия, нямаше да бъде постигната сделка“, заяви Абдел ал Сауд. По-рано медиите съобщаваха, че заради пандемията от коронавируса на Русия й се е наложило да „направи отстъпки“ за нефтената сделка. В неделя по време на нова среща на ОПЕК + 23 държави се договориха да намалят производството на петрол. Според министъра на енергетиката на Саудитска Арабия страните от ОПЕК + ще намалят производството с близо 12,5 милиона барела на ден от нивото през април, а глобалният спад на производството се очаква да бъде 19 милиона барела. Превод и редакция: Иван Христов\n14 Април 2020 | 21:30 | Агенция "Фокус"\nFinancial Times: Споразумението на ОПЕК+ няма да спаси петролния пазар от липсата на търсене на нефт\nЛондон. Новото споразумение на ОПЕК+ няма да спре спада в глобалното търсене на петрол, причинено от ограничителни мерки, заради пандемията от новия коронавирус, които доведоха до 30% намаление на глобалното потребление на нефт, коментират от британското издание Financial Times. Според изданието производителите на петрол ще бъдат принудени да продават продуктите си на по-ниски цени, което ще бъде допълнителна пречка за стабилизирането на пазара. В същото време производството на петрол може да бъде спряно изцяло, поради запълването на складовете за съхранение на нефт, защото според сделката намалението на производството няма да започне до края на април. По-рано страните от ОПЕК+ на извънредна среща на 12 април успяха да финализират споразумението за намаляване на производството през май - юни, преговорите по което започнаха на 9 април. Окончателната квота за намаляване на производството за следващите два месеца няма да бъде 10 млн., а 9,7 млн. барела на ден, тъй като Мексико пое по-ниска от очакваната квота. Русия и Саудитска Арабия, при условията на споразуменията, ще намалят производството си на петрол с равни дялове - 2,5 млн. барела на ден от базовото ниво от 11 млн. Самото споразумение ще бъде валидно за две години, но от юли до декември 2020 г. страните ще съкращавт производството си с 7,7 млн. барела на ден, а от януари 2021 г. до края на април 2022 г. - 5,8 млн. Параметрите на споразумението могат да бъдат преразгледани през декември 2021 г. Превод и редакция: Теодор Пенев\n14 Април 2020 | 11:29 | Агенция "Фокус"\n"Взгляд": За чия сметка страните от ОПЕК+ се споразумяха за намаляването на производството на петрол?\nМосква. Късно вечерта на 12 април страните от ОПЕК + окончателно се договориха за условията за прекратяването на петролната война. Някои наричат окончателното споразумение принудително примирие, други - поражение. Но не Саудитска Арабия, а Русия. Кой спечели най-много и кой загуби в последните седмици от петролия конфликт и защо беше нужно всичко това, коментират от руското издание "Взгляд". Условията на споразумението са доста прости. То ще остане в сила за две години - от 1 май 2020 г. до 30 април 2022 г., а целта му е драстично да бъде намалено производството на нефт. Очаква се кумулативно намаляване на производството на петрол през месеците май - юни с 9,7 млн. барела на ден, през юли-декември с осем, а през януари 2021 г. - април 2020 с шест млн. барела на ден. От октомври 2018 г., когато беше подписано подобно споразумение, което изтече тази година, страните от ОПЕК+ добиват с 23% по-малко петрол. В резултат на новото споразумение страните от ОПЕК+ ще намалят производството с общо 9,7 млн. барела (почти 10% от световното производство), плюс още девет млн. намаление от страни, които не са включени в споразумението. Енергийните експерти се надяват, че това масово намаляване на обема на производството ще помогне да се избегне срив на цените на петролния пазар. Не е изненадващо, че руските власти и част от политическата и академичната общност приветстваха сключването на сделката. "Ако в крайна сметка не бъде сключена такава сделка, световната икономика ще бъде на прага на неконтролируем хаос в цените на енергията", заяви Дмитрий Песков, говорител на президента Владимир Путин малко преди финализирането на споразумението. И той беше прав. Нефтената война от миналия месец, тоест неконтролируемото увеличение на производството, на фона на намаляващото търсене на петрола, съчетано с подкопаването на цените от страна на Саудитска Арабия, наистина постави пазара на ръба на пропастта. Става дума не само за срива на цената на нефта, но и за препълването на складовете. Според вицепрезидента на "Лукойл" Леонид Федун в тях вече има около един млрд. барела и според изчисленията на министъра на енергетиката Александър Новак през май капацитета на складовете ще се изчерпа. Няма съмнение - сделката наистина беше необходима и страните наистина трябваше да направят отстъпки една на друга. Единственият въпрос е защо Русия направи най-големите отстъпки? За сметка на Русия? Да, формално, общото намаление на производството беше поделено по равно, както Москва искаше. Русия и Саудитска Арабия намаляват производството си на нефт с равни количества - 2,5 млн. барела на ден, от 11 на 8,5 млн. В действителност обаче това не съответства съвсем на реалността, главно поради изключително непочтителното поведение на Саудитска Арабия. Рияд, за разлика от Москва, имаше техническите възможности за рязко увеличение на производството си. През януари 2020 г. Русия произвеждаше 11 млн. барела петрол на ден, а Саудитска Арабия - 9,7. След началото на "нефтената война" нивото на производство в Москва остана същото, но Рияд започна рязко да увеличава своето. Те обещаха в близко бъдеще да произвеждат повече от 12 млн. барела на ден. Така според Игор Юшков, анализатор от Финансовия университет в Москва, по време конфликта Саудитска арабия се е поставила на много удобна позиция. В резултат на това, когато дойде време да се съкрати „от сегашното ниво на производство“, всъщност намалението за Рияд на практика възлиза на по-малко от 1,5 млн. барела от нивото преди конфликта. Междувременно Русия намалява своето производство с 2,5 млн. Освен това ситуацията изглежда още по-малко равностойна, когато погледнем износа. Преди избухването на петролния конфликт, Русия изнасяше приблизително 50% от произвеждания нефт, докато при Саудитска Арабия този процент е 80. И ако Москва не следва украинския път и не организира деиндустриализация, значителна част от намалението ще трябва да се изтегли от износа - и следователно от валутните й постъпления. И накрая, не е ясно как руските петролни залежи ще понесат това много сериозно намаление. „Сега ще трябва да съкратим съществуващите проекти и не е ясно дали можем да се върнем към предишните производствени обеми, защото някои кладенци не могат да бъдат временно затворени. Те или трябва да работят, или да бъдат закрити“, обясни Игор Юшков пред "Взгляд". Да, министърът на енергетиката Александър Новак казва, че компаниите няма да позволят затварянето на кладенци, където производството не може да бъде възобновено. Според Игор Юшков точната картина ще се изясни едва след като ситуацията бъде оценена от самите геолози на компаниите. Майстори в преговорите Редица експерти твърдят, че Русия е била принудена да се съгласи на тези условия заради изкуственото занижаване на цените на петрола от страна на Саудитска Арабия - Рияд обеща да започне да внася в Европа евтин нефт за по 10 долара за барел, а западните експерти и журналисти сметнаха, че Саудитска Арабия (за разлика от Русия) разполага с достатъчно пари, за да оцелее след срива на петролния пазар. В действителност обаче последиците от това подкопаване на цените за Саудитска Арабия биха били по-сериозни, отколкото за Русия. На първо място, Русия има повече запаси. „През последните години Владимир Путин създаде резерв от петродолари (съвкупността от приходи от продажбата на суров петрол в полза на държавите-износителки - бел. ред.) в случай на конфликт. 577 млрд. долара - с 60% повече, отколкото имаше през 2015 г. За същия период петродоларните резерви на Саудитска Арабия намаляват с 28% до 502 млрд. долара “, пише Bloomberg. Също така руската продукция не е застрашена от ракети на йеменски изтребители. И накрая, позицията на Владимир Путин в Кремъл не е под съмнение, докато съдбата на саудитския коронован престолонаследник Мохамед бин Салман (фактически владетел на кралството) зависи от финансовото благополучие на неговите роднини, които отдавна са загубили навика да живеят в палатки и шатри. Изчисленията на привържениците на ценовата война не се осъществиха - те не очакваха затварянето на европейската икономика след китайската и, следователно, дълбочината на спада в търсенето на петрол. Но това не означава, че трябваше Русия да направи такива отстъпки пред Саудитска Арабия, която е в по-слаба позиция, да не говорим за изоставянето на стратегическите цели, които Москва си постави в този конфликт. Така Русия не успя да ощети американските компании, произвеждащи шистов петрол (по-скъп като цена и следователно нерентабилен при ниски цени). В допълнение, Москва не успя да принуди САЩ (най-голямата страна по отношение на обема на добив на нефт) да се присъединят към споразуменията за ограничаване на производството, така че американските компании да не запълнят пазарните обеми, които бяха освободени заради доброволните ограничения на страните от ОПЕК+. САЩ единствено се ангажираха да намалят част от „мексиканското“ производство (250 хил. барела). Те също така смътно обещаха да намалят собственото си производство с още няколко милиона. Но цената на американските думи, които не са фиксирани на хартия и във формата на ясни задължения, е добре известна на всички. На руснаците - още повече. Не е ясно дали май американците ще намалят тези милиони - и ако поддържат сегашното си ниво на производство, сделката ОПЕК+ (и неудобството, което Русия претърпя заради нея) няма да бъде достатъчна, за да спаси пазара на петрол. Превод и редакция: Теодор Пенев\n13 Април 2020 | 19:26 | Агенция "Фокус"\nДоналд Тръмп: Държавите от ОПЕК+ искат да намалят производството си с 20 млн. барела на ден, не с 10\nВашингтон. Държавите производителки на нефт в света искат да намалят обема на производството на петрол с 20 млн. барела на ден, в опит да стабилизират и повишат цените му, според американският президент Доналд Тръмп, предава AFP. Тръмп, заяви по-рано, че е посредичил за сключването на споразумението, написа в "Туитър", че споразумението е по-голямо от очакваното и ще подпомогне енергийната индустрия по света, която е засегната от коронавируса. "Като човек, който взе участие в преговорите, меко казано, числото, към което ОПЕК+ се стреми е 20 млн. барела на ден, не 10 млн., както бяхме информирани", написа Тръмп. Превод и редакция: Теодор Пенев\n13 Април 2020 | 17:08 | Агенция "Фокус"\nReuters: Поддръжниците на Тръмп са събрали 212 млн. долара в подкрепа на кампанията на президента през 2020 г.\nВашингтон. Поддръжниците на президента на САЩ Донад Тръмп и Националния комитет на Републиканската партия са събрали общо 212 млн. долара в рамките на първите три месеца на 2020 г. в подкрепа на предизборната кампания на държавния глава преди вота през ноември, предава Reuters. Общо 63 млн. долара са били събрани само за месец март, се казва в изявлението на комитета. Превод и редакция: Теодор Пенев\n13 Април 2020 | 16:45 | Агенция "Фокус"\nТАСС: Страните от ОПЕК+ постигнаха споразумение за намаляване на добивите на нефт\nМосква. На извънредно заседание на 12 април страните от ОПЕК+ съгласуваха съкращаване на добивите на нефт за всички 23 страни. Но общото понижение ще бъде не 10 милиона барела, както бе планирано, а 9,7 милиона барела на ден, защото Мексико не промени позицията си и не се съгласи на квотата от 400 хиляди барела. Това съобщиха пред ТАСС два източника, участвали в преговорите, а след това новината бе потвърдена и от редица министри от ОПЕК в социалните мрежи. „Да, договорихме се за 9,7 милиона барела на ден“, заяви един от събеседниците на агенцията. Това ограничение ще действа за май и юни. Мексико ще намали добива си само със 100 хиляди барела. „След непрекъснати преговори от петък сутринта, ние, най-накрая, обявяваме сключването на историческо споразумение за намаляване на добива с около 10 милиона барела на ден за страните от ОПЕК+ от 1 май“, написа в „Туитър“ министърът на петрола на Кувейт Халед ал Фадел. От своя страна иранският министър на петрола Биджан Намдар Зангане заяви, че „Саудитска Арабия, заедно с Кувейт и ОАЕ, се договориха, освен договорените намаления, доброволно да намалят доставките си с още 2 милиона барела“. „Според информация от срещата на Г-20, министрите на енергетиката се съгласиха да намалят [производството с] 3,7 милиона барела за една година“, цитира думите на министърът агенция Shana. По думите на Зангане, „през май и юни Мексико трябва да намали добива със 100 хиляди барела на ден“. „САЩ обещаха да намалят останалите 300 хиляди барела вместо Мексико“, отбеляза той. Видеоконференцията на ОПЕК+ беше трета поредна за изминалата седмица. На 9 април не беше възможно да се сключи сделка поради несъгласието на Мексико да намали добива на нефт с 400 хиляди барела на ден. Новото споразумение предвижда кумулативно намаляване на производството на петрол през май - юни с 9,7 милиона барела на ден, през юли-декември - с 8 милиона барела на ден, през януари 2021 - април 2022 - с 6 милиона барела на ден. По-специално Русия и Саудитска Арабия ще намалят ежедневното производство с 2,5 милиона барела всеки от 11 милиона барела. Всички останали участници ще намалят производството с 23% спрямо нивото от октомври 2018 г. През декември 2021 г. условията могат да бъдат преразгледани. Следващата среща на страните от ОПЕК + ще се проведе на 10 юни 2020 г. във формат уебинар. Превод и редакция: Иван Христов\n13 Април 2020 | 07:29 | Агенция "Фокус"\nТАСС: Заседанието на министрите на енергетиката на Г-20 завърши „успешно“\nМосква. Срещата на министрите на енергетиката на Г-20 приключи с „успешни“ споразумения. Това съобщи източник на ТАСС. Редица европейски държави блокират подписването на окончателното комюнике след срещата на министрите на енергетиката на Г-20, защото не са съгласни с оценката на мащаба на петролната криза, казаха за ТАСС три източника, участващи в преговорите. "Някои държави от ЕС блокират (подписването)", каза един от събеседниците на агенцията, отговаряйки на въпрос защо срещата се забавя. Друг обясни, че Обединеното кралство не е съгласно с общите оценки, като смята, че текстът на комюникето трябва да бъде смекчен, тъй като „кризата не е толкова силна, колкото изглежда“. В същото време възгледите на Русия, Саудитска Арабия, САЩ, Канада и Бразилия съвпадат. Според оценките на ОПЕК, световното потребление на петрол през април ще спадне с 20 милиона барела на ден. Превод и редакция: Юлиян Марков\n10 Април 2020 | 20:55 | Агенция "Фокус"\nForeign Policy: Русия губи петролната война и Близкия Изток\nВашингтон. Русия губи петролната война и Близкия Изток, пише американското списание Foreign Policy. През последните няколко години външнополитическата общност вярва, че в международната политика започва нова ера. Отличителни черти на този порядък, който се разви след края на Студената война, са съперничеството на суперсилите и преструктурирането на американските отношения с външния свят. И никъде те не се усещат по-ясно, отколкото в Близкия изток, където съюзниците на САЩ развиват дипломатически, търговски и военни отношения с точно онези сили, с които уж Вашингтон се конкурира, с Китай и Русия. В същото време много американски експерти, анализатори, служители и политици ги призовават да напуснат Близкия изток. Всичко това накара много от тях да заключат, че в Пекин или Москва ще бъде създаден нов регионален порядък. Въпреки това има много причини за съмнение и някои от тях ясно се проявяват през последните седмици. Най-острата от тях е продължаващата война с цените на петрола между Москва и Рияд, която демонстрира, че Русия е надценила своите възможности. Близо 30 години след края на Студената война лидерите на Близкия изток наистина са по-благосклонни към разширяването на руското влияние. Тъй като Москва изхвърли идеологическия багаж на съветския комунизъм, а Америка изглежда все по-изтощена, безпомощна и глупава, регионалните играчи виждат в Русия, ако не алтернатива на Вашингтон, то поне по-конструктивен играч. Контрастът между бившия американски президент Барак Обама, за който се твърди, че е оставил египетския лидер Хосни Мубарак на милостта на съдбата, и руския президент Владимир Путин , който влезе в Сирия, за да помогне на Башар Асад, направи трайно впечатление на арабските владетели. Отрицателният образ на Съединените щати се дължи на факта, че икономическата и политическата система на Близкия изток имат много повече общо с Русия, отколкото със САЩ - тя зависи както от петролните приходи, така и от авторитаризма. Самият Вашингтон допринесе много за това. В стремежа си към „енергийна независимост“, независимо от това, което Доналд Тръмп влага в тези думи, САЩ разчитат на фракинг технологии и наводниха пазарите с природен газ и нефт от шисти. Цените на въглеводородите тръгнаха надолу и през 2016 г. членовете на ОПЕК (главно Саудитска Арабия) и Русия се съгласиха да ограничат производството, за да ги повишат. Споразумението - по същество резултат от предишната нефтена война, когато саудитците отказаха да намалят производството с напразна надежда за подкопаване на позицията на американските пазари на шистови въглеводороди, стабилизира пазарите. Цената за барел петрол се върна на ниво, при което саудитите и руснаците са доволни и могат да заделят средства за други проекти - било то войни (Украйна, Сирия, Йемен, Либия) или социални трансформации. В крайна сметка планът на престолонаследника на Саудитска Арабия Мохамед бин Салман за 2030 г. не е евтино удоволствие. Споразумението засяга производството на петрол, но проправи пътя за преформатиране на отношенията в Персийския залив. За саудитците руснаците се превърнаха в своеобразна защита срещу непредсказуемите САЩ, където въпреки политическата дисфункция и поляризацията очевидно има широк консенсус, че рано или късно те ще трябва да напуснат Близкия изток. Русия от своя страна благодарение на сътрудничеството със Саудитска Арабия получи подкрепа за своята регионална политика и разшири влиянието си. Дали това е за сметка на САЩ е все още спорен въпрос. Поне Путин искаше всички да повярват, че той може да изтласка саудитците от влиянието на САЩ, както направи с турците и египтяните. Ето защо, когато Тръмп не отговори на Иран с въоръжен удар за обстрела на саудитските рафинерии за петрол през септември 2019 г., Путин остави настрана подигравката и предложи на саудитците да купят системата за ПВО С-400 (Турция беше придобила същата оръжейна система и това завърши с охлаждане на отношенията между Вашингтон и Анкара). И въпреки това, въпреки очевидното съвпадение на интересите на Саудитска Арабия и Русия, особено в енергийния сектор, саудитско-руската епоха не е била предопределена да се случи. И няма кого да обвиняват руснаците, освен самите себе си. Още преди убийството на журналиста от "Вашингтон пост" Джамал Хашоги, за Мохамед бин Салман се говори като за нахална и арогантна личност. Той многократно доказа правилността на тези думи и не е трудно да си представим, че цената на петрола през последния месец спадна основно заради него. Но това не е така. В началото на март Саудитска Арабия дойде на срещата на ОПЕК + (която включва десет държави, които не са членки на петролния картел, включително Русия) и по същество каза следното: сега има глобалната пандемия, търсенето на нашите продукти е спаднало, така че нека намалим добива с милиони барели. От гледна точка на Саудитска Арабия, напълно разумно предложение, но руснаците го отхвърлиха, като казаха, че искат да оценят всички последствия от коронавируса за световната икономика, преди да намалят производството. Това беше много нелепо, защото по това време вече беше ясно на мнозинството, че икономиките се изключват от коронавирус една след друга и търсенето на нефт и газ намалява. Най-вероятно руснаците не искаха да намалят производството, защото се надяваха да навредят на американския шистов добив и да изтръгнат пазарен дял от саудитците. Затова и те се ядосаха - не им харесваше да ги разглеждат като наивници. Тогава саудитците предложиха те, руснаците и САЩ, да намалят производството пропорционално. Руснаците, по техните думи, са поискали саудитците да намалят производството най-много. Руската позиция възбуди страховете на Рияд, че независимо от споразумението, което сключат, руснаците все още ще имат стимул да ги мамят, за да подкопаят доходите и пазарния дял на Саудитска Арабия - най-лошият възможен резултат. В резултат Саудитска Арабия се оттегли от срещата, обещавайки да увеличи производството до 10 милиона барела на ден и започна да предлага големи отстъпки за петрола си. Това беше опит да сплашат руснаците и да ги принудят да се върнат към масата за преговори, но руснаците казаха, че могат да издържат ниските цени на петрола. Тогава саудитите отговориха, че и те могат да издържат и световните цени на петрола се сринаха. САЩ изглежда са станали жертва на тази петролна война. Конгресмените от нефтените и газовите щати бяха най-притеснени. Но победители няма да има. Само китайците могат да твърдят това: те могат да очакват, че възстановяването от епидемията ще започне с евтиния петрол. Превод и редакция: Юлиян Марков\n10 Април 2020 | 18:38 | Агенция "Фокус"\nВашингтон. В четвъртък, 9 април, след дълги преговори членовете на ОПЕК, Русия и няколко други страни, произвеждащи петрол, се съгласиха на теория да намалят добива на нефт през май и юни и сложиха край на започналата по-рано ценовата война. Според анализаторите предложените съкращения очевидно не са достатъчни да решат проблема в днешната световна икономика, която търпи ударите на пандемията, но това все пак е важна психологическа стъпка напред, коментират от американското издание New York Times. Предварителното споразумение, обсъдено в четвъртък, предвижда държавите от групата на ОПЕК+ да намалят производството на петрол с 10 млн. барела на ден, което е около 10% от глобалното потребление, преди коронавирусът да намали търсенето с 25 или дори с 30%. Подчертавайки, че сделката е предварителна, президентът на САЩ Доналд Тръмп заяви в четвъртък, че след разговорите е провел телефонен разговор с руския си колега Владимир Путин и с краля на Саудитска Арабия Бин Салман. „Да видим какво ще се случи“, каза той. "Бих казал, че те са близо до сделка. Ще разберем скоро“. САЩ не участваха в тази дискусия и за разлика от повечето участващи страни, те не могат официално да наредят на производителите си да намалят производството си. Но Тръмп и неговият антураж твърдят, че американското производство така или иначе намалява, защото търсенето е ниско и цените на петрола се понижиха. Още в сряда, 8 април, руснаците заявиха, че не са съгласни с този аргумент. Кремъл разкритикува Америка за това, че говори за „пазарно задвижвани съкращения“, които Русия не счита за равностойни на ангажиментите за намаляване на производството, които са включени в сделката на ОПЕК+. „Сравнявате общия спад на търсенето с намаленията, насочени към стабилизиране на глобалния пазар. Това са съвсем различни неща“, заяви Дмитрий Песков, говорител на руския президент. Но до четвъртък Москва, на фона на намаляващия курс на рублата, който падна до най-ниското си ниво от четири години, беше принудена да се съгласи, че намаляването на производството е неизбежно и че е по-добре то да бъде овладяно. Тази седмица може да настъпи примирие на фронта на ценовата война. Американските енергийни компании очакват рецесия. Преди месец Москва подготви условията за ценовата война, като отхвърли предложението на Саудитска Арабия за намаляване на производството. И двете страни обявиха, че ще увеличат производството, а цените на петрола паднаха с 67%. Те започнаха да се възстановяват едва през април. Обемите за съкращаване на производството, които бяха обсъдени в четвъртък, са по-големи от тези, които Москва отказа през март. Въпреки това, „10 млн. барела на ден са далеч по-малко от необходимото на пазара в момента“, пише Бьорнар Тонхауген от Rystad Energy. Това според него ще помогне в близкото бъдеще, защото складовете ще се запълнят по-бавно, но „мнозина са разочаровани от такъв резултат“. Банката Goldman Sachs се съгласява с него. В свои коментари, те отбелязват: „В крайна сметка шокът от (спада в) търсенето е просто много голям и е невъзможно да се преодолее с координирани съкращения в предлагането". Goldman Sachs предполага, че дори след сключването на сделката, цената на петрола от марката Brent може да падне под 20 долара. В четвъртък вечерта той струваше малко по-малко от 32 долара. През февруари той вървеше за цена повече от 60 долара. Професор Джиана Берн, професор по финанси в Колежа по бизнес в Университета Нотр Дам, заяви, че сделката не е достатъчна, за да компенсира тежкия дълг и слабите резултати на петролната индустрия и прогнозира, че мнозина ще се изправят пред трудни времена. Представителите на американските рафинерии, които алармираха, че ако няма споразумение, Тръмп може да наложи мита върху вноса на нефт, който преработва, изразиха облекчение от развитието на събитията. „Ние сме доволни, че дипломатическият процес изглежда работи“, заяви Чет Томпсън, ръководител на Американската асоциация на производителите на петрол и петролни продукти, която представлява рафинериите във Вашингтон. "Да се надяваме, че преговорите са приключили". Сенаторът от Северна Дакота Кевин Креймър, който заедно с други републиканци в Конгреса иска да защити американските производители на петрол, е съгласен, че съкращенията са "обнадеждаващи и стъпка в правилната посока". Белият дом отхвърли редица предложения от нефтената промишленост, например за общо освобождаване от данък върху правата за използване на залежите по време на сондажни дейности на държавни земи и в държавни води. Наскоро обаче Тръмп започна да говори за налагане на мита върху част от вноса на петрол. В петък, 10 април, ще бъде проведена последна среща на групата на Г-20 по искане на Саудитска Арабия, като някои търговци се надяват, че ще бъдат договорени допълнителни намаления, включително за тези страни, които не са членки на групата ОПЕК+. Превод и редакция: Теодор Пенев\nТАСС: Страните от ОПЕК + се договориха за намаляване на добива на петрол с 23 процента\nМосква. Страните от ОПЕК + се съгласиха да намалят производството на петрол с 23 процента за периода май - юни, което означава десет милиона барела на ден за всички производители, предава TACC, като се позовава на свои източници. По-рано имаше следната информация: „Планът е намаляване на добива с десет милиона барела на ден за периода май-юни. В последствие до края на годината намалението трябва да бъде с осем милиона барела на ден, а до края на април 2021 г. - с шест милиона барела на ден“. Превод и редакция: Юлиян Марков\n9 Април 2020 | 20:58 | Агенция "Фокус"\nВиена. Саудитска Арабия и Русия са се договорили по принцип за най-голямото съкращаване на добива на петрол от десетилетия след продължила повече от месец ценова война, която срина цените на петрола, пише американският вестник The Wall Street Journal. Два от най-големите производители на петрол в света се присъединиха към коалиция от други държави чрез телеконференция, търсейки решение за намаляване на глобалното производство на петрол. В срещата участват представители на 13 държави от Организацията на страните износители на петрол, 10 държави, ръководени от Русия, и някои други страни, произвеждащи суров петрол. За Саудитска Арабия ограниченията на производството ще включват съкращаване с четири милиона барела на ден от нивата на производство през април, докато Русия се съгласи да намали продукцията с два милиона барела на ден. Споразумението идва, когато Саудитска Арабия и други износители на петрол търсят начини да намалят общо с 20 милиона барела на ден глобалните доставки, заявиха представители на страните от ОПЕК пред The Wall Street Journal. Засега в рамките на преговорите Ирак и други от групата все още не са постигнали съгласие относно намаляване на своя дял от производство. Очаква се срещата да приключи с много малко подробности, заявиха източници на изданието. В същото време пандемията от коронавируса обхваща целия свят и води до ограничения при пътуване и спиране на работата и се очаква потреблението на петрол да спадне с до 30 милиона барела дневно този месец. „Търговските условия са ужасяващи“, заяви генералният секретар на ОПЕК Мохамед Баркиндо. Русия и Саудитска Арабия се надяват САЩ да се присъединят към производствените ограничения, но администрацията на Тръмп засега отказва официално да участва във всякакви съкращения. Президентът Тръмп заяви, че намалението ще бъде в резултат на спад на търсенето на петрол. „Мисля, че съкращенията са автоматични, ако следвате пазарната логика“, заяви Тръмп на брифинг в Белия дом в понеделник. Саудитска Арабия и Русия също чакат положителни сигнали от виртуална конференция на страните от Г-20, определена за петък. Предвижда се присъствието на ключови производители на петрол като САЩ, Канада и Бразилия. Регулаторите в Тексас - най-големият щат, произвеждащ петрол в САЩ - също са готови да обсъдят на 14 април дали ще принудят компаниите да ограничат производството. Вместо обикновено препълнената зала в централата на ОПЕК във Виена, събранието беше виртуално, за да се спазват мерките за социално дистанциране, които се превърнаха в норма. Превод и редакция: Юлиян Марков\nТАСС: Русия и Саудитска Арабия достигнаха до споразумение за петрола\nМосква. Русия и Саудитска Арабия са постигнали предварително споразумение за намаляване на добива на петрол по време на виртуална среща на министрите на ОПЕК +, съобщи The Wall Street Journal, позовавайки се на собствени източници, .цитиран от TACC. Според изданието Саудитска Арабия е изразила готовността си да намали добива на нефт с четири милиона барела на ден в сравнение с данните за април. Според източниците Русия е готова да намали производството на петрол с два милиона барела на ден. В четвъртък страните от ОПЕК + проведоха видеоконференция за обсъждане на намаляване на производството на петрол. Предишното споразумение ОПЕК + изтече в края на март. Неговото продължаване се оказа невъзможно поради разногласия между Русия и Саудитска Арабия, които не можаха да постигнат съгласие за условията за продължаване на сътрудничеството. След това страните от ОПЕК започнаха да увеличават производството на петрол, докато глобалното търсене на петрол рязко спадна поради коронавирусната епидемия. В резултат на това цената на петрола падна за първи път от 20 години до 22 долара за барел. Превод и редакция: Юлиян Марков\n9 Април 2020 | 19:21 | Агенция "Фокус"\n„Независимая газета“: В Конгреса на САЩ няма да простят упорството на Саудитска Арабия в петролната война\nВашингтон. Играта на Саудитска Арабия за понижаване на цените на петрола застраши позицията на кралството в САЩ, чиято икономика страдат от петролната ценова война. Членовете на Конгреса, които по традиция са заставили на страната на Рияд по някои световни въпроси, предложиха серия от санкции срещу саудитската управляваща династия. Вероятно това ще се реши много в близко бъдеще: сенаторите тази седмица трябва да преговарят със саудитски представители за стабилизиране на световния пазар на петрол, пише руският вестник “Независимая газета“ Разговорът между американските конгресмени и саудитците ще се проведе на 11 април. В него ще участват републиканските сенатори Кевин Крамър и Дан Съливан, които се застъпват за въвеждането на строги санкции срещу Рияд от началото на петролната война. В едно от изявленията си Крамър обърна внимание на факта, че енергийната политика на властите на кралството не съответстват на идеята за това как трябва да се държи една приятелска държава. Според него САЩ не трябва да защитават съоръженията на саудитската петролна индустрия в момент, когато самата управляваща династия открито вреди на американската икономика, умишлено увеличавайки добива на суровината. Крамър ръководи група сенатори, която подготвя законодателна инициатива, включваща изтеглянето на американските войски от Саудитска Арабия, както и постепенното изтегляне на системите за противоракетна отбрана „Пейтриът“и THAAD в случай, че властите на кралството не се откажат от петролната война. Военното присъствие на американските въоръжени сили в арабската държава бе значително засилено, след като петролни съоръжения на Саудитска Арамко бяха атакувани от проирански сили в нощта на 14 септември. Анализаторите отбелязват, че без подкрепата на американците се оказва, че кралството не е в състояние да се защити самостоятелно. Трябва да се отбележи, че повечето поддръжници на новите антисаудитски санкции на Капитолийския хълм са се застъпвали за миналите мерки за подкрепа на политиката на кралството. Това беше така дори на фона на убийството на опозиционния саудитски журналист Джамал Хашоги през 2018 г. и други нарушения на правата на човека. Например, в групата сенатори, водени от Крамър, има 13 души, които блокираха резолюцията от миналата година за прекратяване на помощта от САЩ за арабската коалиция, която под ръководството на Саудитска Арабия води война в Йемен срещу бунтовниците хути. Самият Крамър в разговор с репортери нарече арабската монархия съюзник на САЩ - но "с някои сериозни недостатъци". Превод и редакция: Юлиян Марков\n9 Април 2020 | 17:50 | Агенция "Фокус"\nРияд. Саудитска Арабия очаква Русия да се съгласи на по-голямо намаляване на производството на нефт от 1,6 млн. барела на ден, заяви източник на ОПЕК, съобщава ТАСС. В сряда вечерта, 8 април, стана известно, че Русия е готова да обсъди намаляването на производството на петрол с 14% от средното ниво през първото тримесечие на 2020 г., или с 1,6 млн. барела на ден. Това съобщи пред ТАСС официален представител на правителството в Москва. "Вие (Русия) трябва да постигнете по-сериозно намаляване (на добива)", каза източникът, който е наясно с позицията на Саудитска Арабия, пред ТАСС. Той обаче не уточни каква стойност ще е достатъчна за Рияд в крайна сметка. По-рано Reuters, позовавайки се на свои източници, заяви, че Русия е готова да обсъди намаляването на производството и до 2 млн. барела на ден. В същото време обемът на ограниченията не е единственият проблем между партньорите. Два източника на ТАСС в ОПЕК заявиха, че страните все още не са постигнали разбиране за общото ниво на намаляване на производството, за което се предполага, че трябва да е от порядъка на 10 млн. барела за ден. Превод и редакция: Теодор Пенев\n25 Септември 2020 | 09:27\nSante publique France: Рекорден брой заразени с Covid-19 във Франция за ден след...\n25 Септември 2020 | 08:25\n25 Септември 2020 | 07:35\nEUR/USD 1.1675 1.1677