ЗДДС 2016 - Справочник\nПубликувано на: 30.04.2016\nДанъкът върху Добавената Стойност (ДДС) е косвен данък, с който ефективно се облага стойността, която всеки един стопански субект добавя върху закупените от него стоки, суровини или услуги в резултат на тяхната преработка с цел препродажба или тяхната директна препродажба.\nДДС работи много опростено. Той се начислява върху стойността на продаваните стоки и услуги на всеки един етап от тяхната трансформация от суровина до стока или услуга за нуждите на краен потребител, който може да бъде физическо лице или стопански субект.\nНай-елементарният пример за прилагането на ДДС е следният: Търговец купува една стока за 100 лв., върху които доставчикът е начислил 20% (20 лв.) ДДС, за което търговецът му е платил общо 120 лв. След това търговецът е продал на свой клиент същата тази стока за 110 лв. (слагайки си 10% надценка), върху които също е начислил 20% (22 лв.) ДДС, като е получил от своя клиент общо 132 лв. В крайна сметка, търговецът е платил 20 лв. ДДС на своя доставчик и е получил 22 лв. ДДС от своя клиент. Разликата от 2 лв. между ДДС-то, което е платил и ДДС-то, което е получил е ефективният Данък върху Добавената от търговеца Стойност (надценка от 10%), който той ще внесе в държавата (НАП).\nВъпреки че на пръв поглед ДДС изглежда много опростен, всъщност той е много сложен за прилагане данък. Освен облагаеми доставки, има такива, които са необлагаеми (наречени още освободени), а има и такива, които са със ставка 0%. Има доставки, за които може да се приспадне изцяло платеният ДДС и такива, за които той не може да се приспадне или се приспада частично. Много важни са още и правилата за определяне на базата, върху която се начислява ДДС, в кой точно момент, къде и от кого се начислява. Допълнително усложнение се появява и от факта, че България е част от ЕС, където съществуват норми за начисляването на ДДС на територията на целия ЕС.\nНастоящият справочник за ЗДДС и ПП си поставя за цел\nДа представи закона и правилника кратко и разбираемо, като разглежда всички съществени клаузи в тях. Справочникът е значително по-кратък от оригиналния текст на ЗДДС и Правилника за Прилагането (ПП) му, като клаузите са представени с принципните си постановки.\nПри решаването на конкретни казуси се препоръчва да се четат оригиналните текстове от закона и правилника, към които справочника препраща (в т.ч. и свързаните актове, изброени в края на справочника), защото само точният текст на нормата е база за най-коректно тълкуване и вземане на правилно решение.\nСправочникът не може да се използва за пряко прилагане на ЗДДС и правилника към него – то има единствено за цел да създаде задълбочена принципна представа за всички аспекти, регулирани от ЗДДС и къде да бъде намерено тяхното уреждане.\nЗа най-прецизно прилагане на ЗДДС, трябва да се вземат предвид и всички указания на НАП за тълкуване на закона, съдебната практика на Върховния Административен Съд (ВАС) и практиката на Европейския Съд по дела, свързани със ЗДДС.\nЗа правилното прилагане на ЗДДС винаги трябва много точно да се съобрази:\nот гледна точка на продавача:\nкога трябва да издаде фактура – датата на данъчното събитие;\nтрябва ли да начисли и какъв % ДДС – облагаема с 20%, с 9%, с 0% или освободена доставка извършва и с какво място на изпълнение;\nвърху каква сума трябва да начисли ДДС – данъчната основа;\nтрябва ли да извърши корекция на ползван данъчен кредит.\nот гледна точка на купувача:\nдали закупената стока или услуга е с право на пълен или частичен данъчен кредит или е без право на данъчен кредит;\nтрябва ли да състави протокол за покупката;\nтрябва ли да самоначисли ДДС за покупката.\n01. Обект на Облагане с ДДС\n02. Данъчно Задължени Лица по ДДС\n03. Данъчна Ставка и Размер на Данъка\n04. Доставчик и Получател\n05. Облагаема Доставка\n06. Стока и Доставка на Стока\n07. Вътре-Общностна Доставка (ВОД) на Стока\n08. Услуга и Доставка на Услуга\n09. Липса на Доставка на Стока и Услуга\n10. Вътре-Общностно Придобиване (ВОП)\n11. Дистанционна Продажба на Стоки\n12. Тристранна Операция\n13. Внос на Стоки\n14. Комисионерство, Гаранционно Обслужване, Бартер, Публична Продан и др.\n15. Място на Изпълнение\n16. Данъчно Събитие\n17. Данъчна Основа\n18. Облагаеми Доставки с Нулева Ставка на ДДС\n19. Освободени Доставки и Придобивания\n20. Сделки със Земя и Сгради\n21. Облагане с ДДС на Вътре-Общностни Доставки (ВОД)\n22. Облагане с ДДС на Вноса\n23. Облагане с ДДС на Вътре-Общностно Придобиване (ВОП)\n24. Облагане с ДДС на Обща Туристическа Услуга (Туроператор)\n25. Облагане с ДДС на Маржа на Цената\n26. Облагане с ДДС на Инвестиционно Злато\n27. Облагане с ДДС на Зърно и Скраб – Обратно Начисляване на ДДС\n28. Облагане с ДДС на Инвестиционен Проект\n29. Облагане с ДДС на ВОП и Инцидентен ВОД на Ново Превозно Средство\n30. Облагане с ДДС на Далекосъобщителни, Радио и Електронни Услуги\n31. Данъчен Кредит – Право на Приспадане, Пълен и Частичен Данъчен Кредит\n32. Корекции на Ползван Данъчен Кредит\n33. Фактури, Известия, Протоколи и Отчети за Целите на ДДС\n34. Удостоверяване/Доказване на Доставките\n35. Съхраняване на Документи и Счетоводна Отчетност\n36. Начисляване на ДДС\n37. Деклариране, Внасяне, Прихващане и Възстановяване на ДДС\n38. Отговорност за Невнесен ДДС от Предходен Доставчик\n39. Регистрация и Дерегистрация по ЗДДС\n40. Специфични Случаи на Регистрация и Дерегистрация\n41. Специален Режим за Касова Отчетност на ДДС\n42. Публични Регистри, Международен Обмен и Актове на МФ\n43. Административно Наказателни Разпоредби – Санкции\n44. По-Важни Определения за Понятия в ЗДДС\n45. Други Актове, Свързани със ЗДДС\nС ДДС се облага:\nвсяка безвъзмездна доставка на стока или услуга за лично ползване или нужди на собственици, служители и трети лица, освен ако за стоката не е ползван данъчен кредит;\nвсяко възмездно Вътре-Общностно Придобиване (ВОП) с място на изпълнение в България, извършено от регистрирано по ЗДДС лице или за което е възникнало задължение да се регистрира;\nвсеки възмезден ВОП или инцидентен ВОД на ново превозно средство;\nвсеки възмезден ВОП на акцизни стоки с място на изпълнение в България – независимо кой е получателя;\n(чл.1-2 / чл.6, ал.3 и чл.9, ал.3 от ЗДДС)\nДанъчно задължено лице е всяко лице, което извършва независима икономическа дейност, без значение от целите и резултата от нея. Независима икономическа дейност е дейността на производители, търговци и лица, предоставящи услуги, включително в областта на минното дело и селското стопанство, както и упражняването на свободна професия, включително на частен съдебен изпълнител и нотариус.\nРаботата по Трудов Договор и Договор за Управление и Контрол не е независима икономическа дейност.\nДанъчно задължено лице е и всяко, което извършва инцидентна Вътре-Общностна Доставка (ВОД) на ново превозно средство.\nДанъчно задължено лице е всяко физическо или юридическо лице, което прави внос на стоки.\nНе са данъчно задължени лица органите на централната и местната власт, освен в случаите, когато извършват търговска дейност.\n(чл.3 и 4 от ЗДДС / чл.2 от ПП)\nСтавката на ДДС е 20%.\nСтавката на ДДС за хотелиерски услуги е 9% – това включва настаняване, предоставяно в хотели и подобни заведения, включително предоставянето на ваканционно настаняване и отдаване под наем на места и площадки за къмпинг и каравани.\nРазмерът на данъка се определя, като ставката се умножи по данъчната основа на доставката на стока или услуга.\nНулева ставка на ДДС се прилага за износ на стоки и вътреобщностни доставки (ВОД), международен транспорт, определени части на общи туристически услуги и други.\nОсвободени от ДДС доставки са тези свързани със здравеопазване, социални грижи, образование, култура, финанси, застраховане, инвестиционно злато, някои сделки със земя и сгради и други.\n(чл.66-67 / чл.28-36 / чл. 39-53 / чл.136-142 / чл. 160-163 от ЗДДС / чл.53 от ПП)\nДоставчик е лицето, което извършва доставка на стока или услуга, а получател е лицето, което получава стока или услуга.\n(чл.11 от ЗДДС)\nОблагаема с ДДС е всяка доставка на стока или услуга, когато е извършена от данъчно задължено лице и е с място на изпълнение на територията на България.\nПри доставка, по която получателят е платец на ДДС, данъка не се начислява от доставчика – обратно начисляване на ДДС (например при доставка на отпадъци, зърно и инвестиционно злато).\n(чл.12 от ЗДДС)\nСтока е всяка движима и недвижима вещ, включително електрическата енергия, газ, вода, топлинна и хладилна енергия и други подобни, както и стандартният софтуер (тоест софтуер, който не е разработен по специална поръчка).\nНе са стока парите в обращение и чуждестранната валута, използвани като платежно средство.\n(чл.5 от ЗДДС)\nДоставка на стока е прехвърляне правото на собственост или друго вещно право върху стока. Фактическото предоставяне на стока също е доставка, дори прехвърляне правото на собственост да е под отлагателно условие (в т.ч. и консигнацията).\nДоставка е и фактическото предоставяне на стока по договор за лизинг, в който изрично е предвидено прехвърляне на собствеността върху стоката (финансов лизинг), освен в случаите, когато само е предвидена опция за прехвърляне на собствеността върху стоката – тогава доставката се третира като доставка на услуга. Някои случаи на лизинг с опция за прехвърляне на собствеността, също се считат за доставка.\nДоставка е и когато стока е предоставена на лице, което работи от свое име, но за чужда сметка (комисионер).\nЗа доставка на стока се счита и предоставянето на стоки за лично ползване или употреба на собственик, служители или трети лица; безвъзмездното прехвърляне на стоки на трети лица, с изключение на случаите, когато тези стоки: са предоставени на служители съгласно нормативни разпоредби (работно облекло, предпазни средства и т.н.); или представляват рекламни материали на единична стойност до 30 лв.; или са мостри (без ограничение в стойността); или са предоставени на собственици и служители за цели различни от основната дейност, но това е предизвикано от крайна нужда или непреодолима сила (например преодоляване на последици от бедствие).\n(чл.6 от ЗДДС / чл.3 от ПП)\nДоставка на стоки между лица и техните клонове или между самите клонове в различни държави от ЕС се счита за доставка на стоки.\n(чл.3, ал.3 и 4 от ПП)\nАко предоставяне на стока, което за целите на ЗДДС е доставка, не бъде отчетено като такава и не се начисли дължимото ДДС, санкцията е в размер на неначисления данък, но не по-малко от 500 лв., а при повторно нарушение санкцията е в двоен размер на неначисления ДДС, но не по-малко от 1 000 лв. Когато доставката е отчетена в някой от следващите 6 данъчни периода, след отчетния период, санкцията е в размер на 5% от неначисления ДДС, но не по-малко от 200 лв., а при повторно нарушение санкцията е в размер на неначисления ДДС, но не по-малко от 400 лв. Когато доставката е отчетена от 7-мия до 18-тия данъчен период, след отчетния период, санкцията е в размер на 10% от неначисления ДДС, но не по-малко от 400 лв., а при повторно нарушение санкцията е в размер на неначисления ДДС, но не по-малко от 800 лв. Отделно се дължи неначисления ДДС и законовата лихва за забава.\n(чл.180 от ЗДДС)\nЗа по-късно начислен и внесен ДДС се начислява законова лихва за забава до окончателното му постъпване по сметката на НАП.\n(чл.1 от Закона за Лихвите Върху Данъци, Такси и …)\n7. Вътре-Общностна Доставка (ВОД) на Стока\nВътре-Общностна Доставка (ВОД) на стоки е доставка на стоки от България до държава от ЕС, когато получателят е лице, регистрирано за целите на ДДС в друга държава на ЕС.\nВОД на стоки е и доставката на ново превозно средство, доставено от България до държава от ЕС, независимо дали получателят или доставчикът са данъчно задължени или не лица.\nВОД на стоки е и доставката на акцизни стоки, доставени от България до държава от ЕС, независимо дали получателя е регистриран за целите на ДДС в държава от ЕС.\nВОД на стоки е и изпращането на стоки от България до държава от ЕС, когато тези стоки са нужни за икономическата дейност на лицето там и то е регистрирано за целите на ДДС в тази държава на ЕС.\n(чл.7, ал.1-4 от ЗДДС)\nНе е ВОД:\nдоставката на стоки, за които доставчикът прилага специалния ред за облагане на маржа на цената (за стоки втора употреба, произведения на изкуството и т.н.);\nдоставката на стоки, които се монтират или инсталират от или за сметка на доставчика;\nдоставката на ресторантьорски и кетъринг услуги, извършвани на борда на кораби, самолети и влакове по време на превоза на пътници, които започват, завършват или преминават през България;\nнякои доставки, свързани с международен транспорт;\nдоставката на газ, електроенергия, топлинна и хладилна енергия, чрез съответна инфраструктура, разположена на територията на ЕС;\nдоставките от посредник до придобиващия в тристранна операция;\nдистанционни продажби на стоки, осъществени под ДДС номер, издаден от държава в ЕС, до която са изпратени стоките;\nизпращането на стоки от България в друга държава от ЕС с цел тяхната оценка или преработка, при условие че след това ще бъдат върнати на изпращача от България;\nизпращането на стоки от България в друга държава от ЕС с цел да бъдат използвани за извършване на услуги, при условие че след това ще бъдат върнати на изпращача от България.\n(чл.7, ал.5 от ЗДДС)\n8. Услуга и Доставка на Услуга\nУслуга е всичко, което има стойност и е различно от стока.\n(чл.8 от ЗДДС)\nДоставка на услуга е всяко извършване на услуга, в това число и:\nпродажбата или прехвърляне на права върху нематериално имущество;\nпоемането на задължение за неизвършване на действия или упражняване на права;\nвсеки физически и интелектуален труд, в т.ч. изграждане на актив с материали на възложителя;\nизвършване на подобрение на нает актив от страна на наемателя – ако е възмездно, се счита за бартер срещу наема; ако е безвъзмездно, се счита за възмездна доставка от наемателя към наемодателя;\nуслуги предоставени за личните нужди на собственик, служители или трети лица, както и безвъзмездно предоставени услуги на трети лица, освен в случаите, когато те са предоставени по силата на законови разпоредби или за целите на икономическата дейност на лицето (например транспорт на служители до работното им място).\nНе се смята за доставка на услуга:\nбезвъзмездното извършване на ремонт на нает/държан актив от страна на наемателя/държателя;\nбезвъзмездното извършване на услуга с рекламна цел, на стойност до 30 лв;\nдоставката на услуга между лице установено в друга държава от ЕС и негови звена в България и обратното. В тези случаи е налице вътрешен оборот.\nпредоставяне на услуга на собственици и служители за цели различни от основната дейност на предприятието, но това е предизвикано от крайна нужда или непреодолима сила (например преодоляване на последици от бедствие).\n(чл.9 от ЗДДС)\nДоставка на услуги между лица и техните клонове, които са от държава в ЕС и участват в ДДС група и техните клонове в България и обратно се счита за доставка на услуги.\n(чл.3, ал.7 от ПП)\nАко предоставяне на услуга, което за целите на ЗДДС е доставка, не бъде отчетено като такава и не се начисли дължимото ДДС, санкцията е в размер на неначисления данък, но не по-малко от 500 лв., а при повторно нарушение санкцията е в двоен размер на неначисления ДДС, но не по-малко от 1 000 лв. Когато доставката е отчетена в някой от следващите 6 данъчни периода, след отчетния период, санкцията е в размер на 5% от неначисления ДДС, но не по-малко от 200 лв., а при повторно нарушение санкцията е в размер на неначисления ДДС, но не по-малко от 400 лв. Когато доставката е отчетена от 7-мия до 18-тия данъчен период, след отчетния период, санкцията е в размер на 10% от неначисления ДДС, но не по-малко от 400 лв., а при повторно нарушение санкцията е в размер на неначисления ДДС, но не по-малко от 800 лв. Отделно се дължи неначисления ДДС и законовата лихва за забава.\n9. Липса на Доставка на Стока и Услуга\nНе е доставка на стока или услуга доставката към приобретателя (получателя) от преобразуващия се, от отчуждителя или от апортиращия в резултат на отделяне, разделяне, вливане, сливане, апорт или прехвърляне на търговско предприятие. В случаите по предходното изречение, получателят на стоките е правоприемник и на всички права и задължения по ЗДДС във връзка с тях, в т.ч. правото на приспадане на данъчен кредит и на задълженията за извършване на корекция на ползван данъчен кредит. Това се отнася и за преобразуващи се бюджетни организации.\n(чл.10 от ЗДДС)\nДоставки на стоки или услуги между клонове в рамките на едно юридическо лице само на територията на България (или само на територията на държава от ЕС) не се счита за доставка на стоки и услуги.\n(чл.3, ал.1, 2 и 5 от ПП)\nИзвършена доставка на услуги между клонове на едно лице в различни държави от ЕС не се счита за доставка на услуги, а за вътрешен оборот.\n(чл.3, ал.6 от ПП)\nВътре-Общностно Придобиване (ВОП) е придобиване правото на собственост върху стока, която идва в България от държава в ЕС, когато както доставчикът така и получателят са регистрирани за целите на ДДС в съответните държави от ЕС.\nВОП на стоки е и придобиването на ново превозно средство, което идва в България от държава в ЕС, независимо дали доставчикът или получателят са регистрирани за целите на ДДС в държава от ЕС.\nВОП на стоки е и получаването на стоки в България от държава в ЕС, когато тези стоки са нужни за икономическата дейност на лицето и то е регистрирано за целите на ДДС в тази държава на ЕС.\n(чл.13, ал.1-3 и 6 от ЗДДС)\nНе е ВОП:\nпридобиването на стоки, за които се прилага специалния ред за облагане маржа на цената за стоки втора употреба, произведения на изкуството, предмети за колекции и антикварни предмети;\nпридобиването на стоки, свързани с получаването на ресторантьорски и кетъринг услуги, извършвани на борда на кораби, самолети и влакове;\nпридобиването на стоки, във връзка с доставки свързани с международен транспорт;\nпридобиването на газ, електроенергия, топлинна и хладилна енергия, чрез съответната инфраструктура, разположена на територията на ЕС;\nпридобиването на стоки от придобиващ в тристранна операция;\nпридобиването на стоки от дистанционни продажби, осъществени под ДДС номер, издаден от НАП;\nполучаването на стоки в България от друга държава в ЕС с цел тяхната оценка или преработка, при условие че след това ще бъдат върнати на изпращача в същата държава от ЕС;\nполучаването на стоки в България от друга държава в ЕС с цел да бъдат използвани за извършване на услуги, при условие че след това ще бъдат върнати на изпращача в същата държава от ЕС.\n(чл.13, ал.4 от ЗДДС)\nДистанционна продажба е доставка на стоки, при която стоките се изпращат за сметка на доставчика от една държава в ЕС до друга държава в ЕС, доставчикът е регистриран за целите на ДДС в първата държава, а получателят е лице, което не е длъжно да самоначисли ДДС за придобиване на стоката във втората държава – тоест той е малка фирма или физическо лице.\nОбект на дистанционна продажба не могат да бъдат нови превозни средства, стоки, които се монтират или инсталират от или за сметка на доставчика или са предмет на специален ред за облагане за стоки втора употреба, произведения на изкуството, предмети за колекции и антикварни предмети.\n(чл.14 от ЗДДС)\nТристранна операция е доставката на стоки между три регистрирани за целите на ДДС лица от три различни държави в ЕС, когато са налице едновременно следните условия:\nпрехвърлителя от първата държава доставя стоката на посредник във втората държава, който след това извършва доставка на придобиващия в третата държава, но стоките се транспортират директно от прехвърлителя на придобиващия;\nпосредникът не е регистриран за целите на ДДС в държавите на прехвърлителя и придобиващия;\nпридобиващия начислява ДДС като получател на доставката.\n(чл.15 от ЗДДС / чл.113, ал.12 от ПП)\nВнос на стоки е въвеждането на стоки на територията на България от държави, които не са членки на ЕС.\n(чл.16 от ЗДДС)\nКогато комисионер доставя стоки или услуги от свое име и за чужда сметка се приема, че комисионерът е продал стоката или услугата на клиента и в същия момент я е придобил от своя доверител/възложител, на когото е извършил услуга, за което ще получи комисион/възнаграждение – тоест налице са три отделни доставки.\n(чл.127 от ЗДДС)\nКогато основна доставка се съпътства от друга доставка, но плащането е определено общо, приема се, че налице е една основна доставка.\n(чл.128 от ЗДДС)\nНе се смята за доставка предоставянето на стоки и услуги, които са във връзка с договорено гаранционно обслужване, което се извършва за сметка на производителя.\n(чл.129 от ЗДДС)\nКогато при доставка възнаграждението е уговорено в стоки или услуги (бартер), се приема, че са налице две насрещни доставки, като всеки от доставчиците се приема за продавач на това, което дава и за купувач, на това, което получава. Ако една от доставките предхожда другата, тогава тя се смята за авансово плащане (цялостно или частично) по втората доставка.\n(чл.130 от ЗДДС)\nВ случаите на публична продан, когато длъжникът е регистриран по ЗДДС, продажбата се извършва и оформя от публичния изпълнител, съдебния изпълнител или заложния кредитор по специален ред.\n(чл.131 от ЗДДС)\nМясто на изпълнение при доставка на стока, която не се изпраща или превозва, е мястото, където стоката се намира при прехвърляне на собствеността или при фактическото и предоставяне.\n(чл.17, ал.1 от ЗДДС)\nМястото на изпълнение при доставка на стока, която се изпраща или превозва, е там от където тръгва към получателя.\n(чл.17, ал.2 от ЗДДС)\nМястото на изпълнение при доставка на стока от посредник в тристранна операция е държавата от ЕС, където придобиващият е регистриран за целите на ДДС.\n(чл.17, ал.3 от ЗДДС / чл.9, ал.2-5 и чл.10, ал.3-5 от ПП)\nМястото на изпълнение при доставка на стока, която се монтира или инсталира от или за сметка на доставчика, е мястото, където се монтира или инсталира стоката.\n(чл.17, ал.4 от ЗДДС)\nМястото на изпълнение при доставка на стока, която се превозва от трета държава до България, е България, ако доставчикът на стоката е и вносител.\n(чл.4 от ПП)\nАко заради неправилно определяне на мястото на изпълнение на доставка на стока не се начисли дължимото ДДС, санкцията е в размер на неначисления данък, но не по-малко от 500 лв., а при повторно нарушение санкцията е в двоен размер на неначисления ДДС, но не по-малко от 1 000 лв. Когато доставката е отчетена в някой от следващите 6 данъчни периода, след отчетния период, санкцията е в размер на 5% от неначисления ДДС, но не по-малко от 200 лв., а при повторно нарушение санкцията е в размер на неначисления ДДС, но не по-малко от 400 лв. Когато доставката е отчетена от 7-мия до 18-тия данъчен период, след отчетния период, санкцията е в размер на 10% от неначисления ДДС, но не по-малко от 400 лв., а при повторно нарушение санкцията е в размер на неначисления ДДС, но не по-малко от 800 лв. Отделно се дължи неначисления ДДС и законовата лихва за забава.\nМясто на изпълнение при доставка на стоки, ресторантьорски и кетъринг услуги, извършвани на борда на самолети, влакове и кораби е на територията на България, ако превозът на пътниците: започва от България и свършва в държава от ЕС (без да спира в трета държава); започва от България, спира в държава от ЕС и завършва в трета държава; започва от трета държава и завършва в държава от ЕС, но първото спиране в ЕС е в България; започва и завършва в България. В тези случаи мястото на изпълнение е България само за доставките, извършени на територията на България или между територията на България и други държави от ЕС, в останалите случаи мястото на изпълнение е извън територията на България.\n(чл.18 от ЗДДС)\nМясто на изпълнение при доставка на природен газ, електроенергия, топлинна и хладилна енергия, чрез съответната инфраструктура, изградена на територията на ЕС, е мястото, където се намира седалището или постоянния обект на получателя.\n(чл.19 от ЗДДС)\nМясто на изпълнение при доставка на стоки при условията на дистанционна продажба е държавата в ЕС, в която стоката се доставя, ако доставчикът е регистриран за целите на ДДС в своята държава, стоката се изпраща за сметка и от страната на доставчика, и извършените от доставчика дистанционни продажби в тази съща държава от ЕС за предходната година надхвърлят определен праг – за България той е 70 000 лв.\n(чл.20 от ЗДДС)\nМясто на изпълнение при доставка на услуга, когато получател на услугата е данъчно незадължено лице, е мястото, откъдето доставчика извършва своята дейност.\nМясто на изпълнение при доставка на услуга, когато получател на услугата е данъчно задължено лице е мястото, откъдето получателят извършва своята дейност.\nМясто на изпълнение при доставка на услуга, когато получател на услугата е данъчно незадължено лице, установено в държава извън ЕС е мястото, където получателят е установен.\nМясто на изпълнение при доставка на услуга, свързана с недвижим имот, е мястото, където се намира недвижимият имот – в т.ч. и при настаняване в хотели, къмпинги и други подобни.\nМясто на изпълнение при доставка на услуга, свързана с пътнически транспорт, е мястото, където се извършва пътническият транспорт, пропорционално на реализирания пробег.\nМясто на изпълнение при доставка на услуга, свързана с осигуряване на достъп до събитие, чрез плащане за вход, е мястото, където се провежда събитието.\nМясто на изпълнение при доставка на услуга, свързана с ресторантьорски и кетъринг услуги, е мястото, където услугата се извършва физически.\nМястото на изпълнение при доставка на далекосъобщителни, радио и електронни услуги, по които получател е данъчно незадължено лице, е мястото, където това лице е установено (например всяка държава от ЕС).\n(чл.21 от ЗДДС / чл.5 от ПП)\nАко заради неправилно определяне на мястото на изпълнение на доставка на услуга не се начисли дължимото ДДС, санкцията е в размер на неначисления данък, но не по-малко от 500 лв., а при повторно нарушение санкцията е в двоен размер на неначисления ДДС, но не по-малко от 1 000 лв. Когато доставката е отчетена в някой от следващите 6 данъчни периода, след отчетния период, санкцията е в размер на 5% от неначисления ДДС, но не по-малко от 200 лв., а при повторно нарушение санкцията е в размер на неначисления ДДС, но не по-малко от 400 лв. Когато доставката е отчетена от 7-мия до 18-тия данъчен период, след отчетния период, санкцията е в размер на 10% от неначисления ДДС, но не по-малко от 400 лв., а при повторно нарушение санкцията е в размер на неначисления ДДС, но не по-малко от 800 лв. Отделно се дължи неначисления ДДС и законовата лихва за забава.\nМясто на изпълнение при доставка на услуга по транспорт на стоки в рамките на ЕС, предоставена на данъчно незадължено лице, е на територията на държавата от ЕС, откъдето транспортът започва.\nМясто на изпълнение при доставка на услуга по транспорт на стоки извън ЕС, предоставена на данъчно незадължено лице, е мястото, където се осъществява транспортът, пропорционално на реализирания пробег.\nМясто на изпълнение при доставка на услуга по транспорт на стоки в рамките или извън ЕС, предоставена на данъчно задължено лице, е мястото, откъдето получателят извършва своята дейност.\nСпедиторските, куриерските и пощенските услуги се приравняват на услуги по транспорт.\n(чл.22 от ЗДДС)\nМясто на изпълнение при доставка на услуга по краткосрочно (до 30 дни) предоставяне под наем на превозни средства (в случая автомобили) е мястото, където превозните средства фактически се предават на разположение на получателя. Когато превозното средство е предоставено под наем за по-дълъг срок, тогава мястото на изпълнението е мястото, от където получателя извършва своята дейност.\n(чл.23 от ЗДДС)\nМясто на изпълнение при доставка на услуга, извършена от посредник, предоставена на данъчно незадължено лице, е мястото на изпълнение на основната доставка, във връзка с която е оказано посредничеството.\n(чл.24 от ЗДДС)\nДанъчно събитие е доставката на стоки или услуги, извършена от данъчно задължени лица, включително когато тя е с място на изпълнение извън България.\nДанъчни събития са още ВОП и вносът на стоки.\nДанъчното събитие възниква на датата, на която собствеността върху стоката е прехвърлена или стоката е фактически предоставена от доставчика на получателя.\nДанъчното събитие при продажба на стоки по електронен път или чрез поръчка по пощата възниква на датата, на която доставчикът получи плащането.\nДанъчното събитие възниква на датата, на която бъдат извадени монетите/жетоните от вендинг машина.\nДанъчното събитие при доставка на услуга възниква на датата, на която услугата е извършена. Когато услуга е свързана с изпълнението на отделни етапи, за които е уговорено плащане, тогава данъчното събитие настъпва на датата на завършване на всеки един етап и плащането за него е станало дължимо.\nДанъчното събитие при доставка на услуги за собственици и служители за цели различни от основната дейност на предприятието възниква в последния ден от месеца, в който услугата е доставена.\nПри доставка с периодично, поетапно или непрекъснато изпълнение всеки период, за който е уговорено плащане, се смята за отделна доставка и данъчното събитие за нея възниква на датата, на което плащането е станало дължимо. Това важи и за договорите за лизинг, в които няма изрична клауза за прехвърляне правото на собственост, а то е само опция/възможност при изрично волеизявление на лизингополучателя и срещу допълнително заплащане, различно от вноските по договора. Ако уговорените периоди за плащане са по-дълги от една година, данъчното събитие настъпва в края на всяка календарна година.\nАко в лизингов договор, в който в самото начало е уговорена само опция за прехвърляне на собствеността, но в резултат на промяна се уговори изрично нейното прехвърляне, се счита, че на датата на промяната възниква данъчно събитие, като данъчната основа е равна на оставащите вноски по договора.\nПри заместване на лизингополучател по лизингов договор, в който изрично е уговорено прехвърлянето на собствеността, в деня на заместването лизингодателят издава кредитно известие на замествания лизингополучател със сумата на оставащите лизингови вноски (ако задържа всички платени до момента вноски) и издава фактура на втория лизингополучател със същата сума.\n(чл.25, ал.1-5 от ЗДДС / чл.11-13 от ПП)\nАко заради неправилно определяне на датата на данъчното събитие на една доставка не се начисли дължимото ДДС, санкцията е в размер на неначисления данък, но не по-малко от 500 лв., а при повторно нарушение санкцията е в двоен размер на неначисления ДДС, но не по-малко от 1 000 лв. Когато доставката е отчетена в някой от следващите 6 данъчни периода, след отчетния период, санкцията е в размер на 5% от неначисления ДДС, но не по-малко от 200 лв., а при повторно нарушение санкцията е в размер на неначисления ДДС, но не по-малко от 400 лв. Когато доставката е отчетена от 7-мия до 18-тия данъчен период, след отчетния период, санкцията е в размер на 10% от неначисления ДДС, но не по-малко от 400 лв., а при повторно нарушение санкцията е в размер на неначисления ДДС, но не по-малко от 800 лв. Отделно се дължи неначисления ДДС и законовата лихва за забава.\nНа датата на възникване на данъчното събитие, ДДС става изискуем за облагаемите доставки и възниква задължение за регистрираното по ЗДДС лице да го начисли или възниква основание за освобождаване от начисляване на ДДС за освободените доставки и доставките с място на изпълнение извън територията на България.\nПри цялостно или частично авансово плащане за доставка ДДС става изискуем при получаване на плащането, като се приема, че ДДС е включен в размера на извършеното плащане. Това не се отнася за аванс получен по ВОД.\nДанъчното събитие за доставка на вестници, списания, книги и други печатни, музикални и видео издания, продавани чрез комисионер, възниква на по-ранната от двете дати: датата, на която доверителя получи плащането от комисионера или последния ден от тримесечието, следващо данъчния период, през който е извършено фактическото предаване на стоката на комисионера.\n(чл.25, ал.6-9 от ЗДДС)\nДанъчната основа е стойността, върху която се начислява ДДС.\nДанъчната основа се определя на базата на всичко, което включва възнаграждението, получено от или дължимо на доставчика във връзка с доставката.\nНе се смятат за възнаграждение по и във връзка с доставка всякакви плащания на неустойки и лихви, които имат обезщетителен характер.\nДанъчната основа включва всички местни данъци и такси (ако са платени и поискани от доставчика към цената), субсидии, финансирания, съпътстващи разходи, опаковки (ако не подлежат на връщане, защото са за многократна употреба – бутилки, палети, контейнери и т.н.), стойността на гаранционното обслужване или сума, задържана от получателя като гаранция за добро изпълнение. Ако опаковки, подлежащи на връщане, не бъдат върнати в срок до 12 месеца, се включват в данъчната основа на доставката.\nДанъчната основа не включва търговска отстъпка или намаление, а ако те са предоставени по-късно, се издава кредитно известие. Не е търговска отстъпка предоставянето на стоки или услуги, които не са свързани с предмета на доставката, към която се предоставят – това се третира, като безвъзмездна доставка (подарък), която ако е над 30 лв., възниква отделно задължение за начисляване на ДДС.\nКогато възнаграждението е уговорено изцяло или частично в стоки или услуги (бартер), тогава данъчната основа на всяка от доставките е равна на данъчната основа на предоставяната стока или услуга при нейното придобиване или себестойност, а когато не може да се определи, тогава данъчната основа е равна на пазарната цена на предоставяната стока или услуга към датата на данъчното събитие.\nДанъчната основа е пазарната цена на стоката или услугата към датата на данъчното събитие при определени доставки между свързани лица, когато някоя от страните няма право на данъчен кредит или има право на частичен данъчен кредит. Ако при доставка между две свързани лица и двете страни имат право на пълен данъчен кредит по доставката, тогава данъчната основа може и да не е пазарната цена на стоката или услугата.\nДанъчната основа за доставка на стоки и услуги при дерегистрация по ЗДДС е данъчната основа за тяхното придобиване, намалена с разходите за обичайното им изхабяване. Ако балансовата стойност не може да бъде определена, тогава данъчната основа е пазарната цена на стоките или услугите.\nДанъчната основа за предоставени услуги на собственици или служители за цели различни от основната дейност на предприятието е равна на сумата на направените преки разходи, свързани с нейното извършването, за което се прилагат определени правила. Подобни правила се прилагат и за определяне на данъчната основа при извършено безвъзмездно подобрение на актив от страна на наемателя.\nКогато стоки или услуги, предоставени на собственици или служители се използват едновременно както за техни лични нужди, така и за основната дейност на предприятието, тогава данъчната основа се разпределя пропорционално в зависимост от степента на използване на съответната стока или услуга за личните нужди на собственици и служители и за основната дейност на предприятието.\nДанъчната основа при ВОП е равна на данъчната основа на стоките за целите на ВОД от държавата в ЕС, от която тръгват. Когато стоките са акцизни, в данъчната основа се включва и дължимият или платеният акциз за стоките в държавата от ЕС, откъдето стоките идват, освен в случаите, когато акцизът е възстановен – тогава данъчната основа се намалява с размера на възстановения акциз, което се прави с протокол.\n(чл.26, 27, 52, 55 и 64 от ЗДДС / чл.14-20 от ПП)\nПри неправилно определяне на данъчната основа се дължи недоначисления върху нея ДДС заедно със законовата лихва за забава.\nОблагаеми доставки със ставка нула са:\nдоставка на стоки извън територията на ЕС (износ);\n(чл.28 от ЗДДС)\n(чл.29 от ЗДДС)\n(чл.30 от ЗДДС)\nдоставки, свързани с международен транспорт;\n(чл.31 от ЗДДС)\nдоставки, свързани с международния стоков трафик (товарене, разтоварване, претоварване и т.н.);\n(чл.32 от ЗДДС)\nдоставки по обработка или преработка на стоки (ишлеме);\n(чл.33 от ЗДДС)\n(чл.34, 35 и 36 от ЗДДС)\nУдостоверяването на основанието за прилагане на нулева ставка става с конкретни документи, според вида на доставката. Ако доставчикът не се снабди с необходимите документи до края на месеца следващ месеца, в който данъкът по доставката е станал изискуем, тогава отпада основанието за прилагане на нулева ставка и доставчика начислява данъка на общо основание. Ако в последствие доставчикът се снабди с нужните документи, той има право да коригира начисления данък.\n(чл.37 от ЗДДС / чл.21-40 от ПП)\nОсвободени доставки са изрично определените от ЗДДС.\nОсвободени са и ВОД, които биха били освободени, ако са извършени на територията на България.\nОсвободени са и ВОП, чиято доставка на територията на България би била освободена.\n(чл.38 от ЗДДС)\nОсвободени доставки са доставките:\nсвързани със здравеопазване – извършването на здравни/медицински услуги, оказвани от здравни заведения и детски ясли; доставка на човешки органи, кръв и кърма; доставка на протези, импланти и зъбни протези; транспортиране на болни или ранени с линейки; други доставки на стоки и услуги в рамките на хуманитарни операции; предоставяне на медицинска помощ от правоспособно лице.\n(чл.39 от ЗДДС / чл.41 от ПП)\nсвързани със социални грижи и осигуряване – извършването на социални услуги и доставката на социални помощи по Закона за Социалното Подпомагане; социалното, пенсионното и здравното осигуряване;\n(чл.40 от ЗДДС)\nсвързани с образование, спорт или физическо възпитание – предучилищно, училищно и университетско образование, професионално образование и обучение, следдипломно обучение, предоставяни от лицензирани институции; доставката на учебници и помагала, определени по специален ред; услуги, свързани със спорт и физическото възпитание, предоставени от определени организации;\n(чл.41 от ЗДДС)\nсвързани с култура – продажба на билети за циркови, музикални и театрални спектакли, музеи, галерии, библиотеки и театри, извършвани от определени културни институти;\n(чл.42 от ЗДДС)\nсвързани с вероизповедания – доставката на стоки и услуги, свързани с осъществяване на религиозна, социална, образователна и здравна дейност на регистрираните вероизповедания;\n(чл.43 от ЗДДС)\nс нестопански характер – доставката на стоки и услуги от здравни, социални, образователни, спортни и културни организации, които са във връзка с набиране на средства за тяхната дейност освен ако не нарушават правилата за конкуренция;\n(чл.44 от ЗДДС)\nна финансови услуги – отпускането и управлението на кредит срещу лихва; договарянето на гаранции и сделки с гаранции и ценни книжа; платежни/разплащателни услуги; покупко-продажба на валута (без тази с нумизматична стойност), където данъчната основа е положителната разлика от покупко-продажбата и таксите, ако има такива; услугата по изработка на монети, банкноти и ценни книжа; сделки с дружествени дялове, акции, борсови ценни книжа и техни деривати; управлението на колективни и пенсионни фондове; сделки с финансови фючърси и опции; лихвата по договор за лизинг може да бъде облагаема доставка;\n(чл.46 от ЗДДС / чл.42 от ПП)\nна застрахователни услуги – услуги предоставяни от застрахователи, презастрахователи, застрахователни брокери и агенти;\n(чл.47 от ЗДДС)\nна хазарт – организирането на хазартни игри, съгласно Закона за Хазарта;\n(чл.48 от ЗДДС)\nна пощенски марки и пощенски услуги – доставката на пощенски марки по номинал (в т.ч. приравнен на тях знак) и извършването на универсални пощенски услуги по Закона за Пощенските Услуги;\n(чл.49 от ЗДДС / чл.43 от ПП)\nна стоки и услуги, за които не е ползван данъчен кредит – това са стоки и услуги, които са били закупени/получени, за да бъдат използвани изцяло за извършването на освободени доставки, поради което не е ползван данъчен кредит за начисленото върху тях ДДС или това са били закупени стоки, за които не е било налице право на ползване на данъчен кредит (например покупката на лек автомобил). Когато след време тези стоки или услуги се препродават, те са освободена доставка, освен ако на по-късен етап след придобиването им за тях не е ползван данъчен кредит;\n(чл.50 от ЗДДС)\nвсеки ВОД, който би бил освободен, ако се извършва в България.\nОсвободени от ДДС са доставките и вносът, за които по закон или международен договор, по който България е страна, е предвидено освобождаването от ДДС на институции на ЕС, НАТО и други, което става на база на специално издадени документи и удостоверения, които потвърждават това основание.\nСпециален е редът за облагаеми доставки с място на изпълнение в България, за които по силата на международни договори, по които България е страна, данъкът се дължи от получателя, ако е установен в България и е регистрирано по ЗДДС лице.\n(чл.172, 173 и 174а от ЗДДС / чл.105-111 от ПП)\nСделките със земя и сгради се облагат по следния начин:\nдоставка на Поземлен Имот – освободена, но може да се начисли 20%;\nдоставка на Урегулиран Поземлен Имот – 20%;\nдоставка на прилежащ терен към стара сграда (ако в сградата има и нови части, тогава пропорционално) – освободена, но може да се начисли 20%;\nдоставка на нова сграда или част от нова сграда – 20%;\nпрехвърляне право на строеж – освободена, до момента на издаване на разрешение за строеж. Това се отнася за самото вещно право, ако бъде прехвърлено до издаване на разрешение за строеж;\nдоставка на стара сграда (над 5 год.) – освободена, но може да се начисли 20%;\nотдаване под наем на жилище на физическо лице – освободена, но може да се начисли 20%.\n(чл.45 от ЗДДС / чл.44 от ПП)\nПри некоректно начисляване на ДДС или при некоректно определяне на данъчната основа се дължи неначисления ДДС или недоначисления ДДС върху данъчната основа заедно със законовата лихва за забава.\nДанъчното събитие при ВОД възниква на датата, на която би възникнало данъчно събитие при доставка на територията на България. При непрекъсната доставка на стоки, която продължава повече от един календарен месец, данъчно събитие настъпва в края на всеки календарен месец.\nДДС при ВОД е изискуем на 15-ия ден на месеца, следващ месеца, през който е възникнало данъчното събитие или на датата на издаване на фактурата, ако е преди този срок.\nДанъчната основа при ВОД се определя по общите правила за определяне на данъчната основа. При непрекъсната доставка на стоки, която продължава повече от един календарен месец, данъчната основа в края на всеки календарен месец е пропорционална на броя дни на месеца отнесени към броя дни за цялата доставка.\nВОД се облага с нулева ставка на ДДС, с изключение на освободените доставки (на тях по принцип не се начислява ДДС) – тези, които са такива, ако биха били извършени на територията на България.\nВОД се доказва с издадена фактура и документ удостоверяващ изпращането, транспортирането и получаването на стоките от България до друга държава от ЕС. Ако доставчикът не се снабди с необходимите документи до края на месеца следващ месеца, в който данъкът по доставката е станал изискуем, тогава отпада основанието за прилагане на нулева ставка и доставчика начислява данъка на общо основание. Ако в последствие доставчикът се снабди с нужните документи, той има право да коригира начисления данък.\n(чл.51-53 от ЗДДС / чл.45 и 46 от ПП)\nДДС при внос се начислява независимо дали вносителят е регистриран или не по ЗДДС;\nДанъчното събитие при внос на стоки възниква и ДДС става изискуем на датата, на която възниква задължението за плащане на митните сборове по вноса на територията на България;\nДанъчната основа при внос на стоки е митническата стойност (това по принцип е фактурната стойност), увеличена с мито, акциз, такси и разходите свързани с вноса, като разходи за опаковка, транспорт и застраховка;\nДДС при внос се определя и начислява от митническите органи, с изключение на случаите, когато вносителят има одобрен от министъра на финансите инвестиционен проект и си го начислява сам с протокол;\nОсвободени от ДДС при внос са: стоки предназначени за дипломатически мисии; човешки органи; одобрени учебници и учебни помагала; стоки, с които веднага ще бъде извършен ВОД (който в определен срок трябва бъде документиран и доказан, в противен случай ДДС се начислява от вносителя с протокол); инвестиционно злато; стоки, които са били временно изнесени за ремонт; стоки за лична употреба/консумация или с незначителна стойност; лично имущество и много други;\nПлащането на ДДС при внос се извършва на митницата, заедно с дължимите митни сборове, след което митническите органи освобождават стоката;\nНе се начислява ДДС на митница, когато стоките влизат със статут на временно складирани стоки или са поставени в свободна зона или склад, или са под митнически режими митническо складиране, активно или пасивно усъвършенстване, обработка под митнически контрол, временен внос с пълно освобождаване от митни сборове или външен транзит. Когато стоките престанат да бъдат с този статут или режим на територията на България, тогава се счита, че те са внесени в страната и се начислява дължимото ДДС по общия ред.\n(чл.16 и чл.54-61 от ЗДДС / чл.47-52 и чл.56а от ПП)\nМитнически орган (митничар), който не начисли ДДС или го начисли в по-малък размер или освободи стоки от митнически контрол без заплащане на дължимия ДДС се наказва с глоба в размер от 500 до 2 000 лв., а при повторно нарушение от 1 000 до 4 000 лв.\n(чл.191 от ЗДДС)\nМястото на изпълнение на ВОП е в България, когато стоките пристигат на територията на страната. Независимо от това условие, ВОП може да бъде налице и когато стоките не пристигат на територията на България, но получателят ги е получил под български ДДС номер;\n(чл.9, ал. 1 и 6 от ЗДДС / чл.10, ал.1 и 2 от ПП)\nДанъчното събитие при ВОП възниква на датата, на която би възникнало данъчното събитие при доставка на територията на България;\nДДС при ВОП става изискуем на 15-ия ден на месеца, следващ месеца, през който е възникнало данъчното събитие, но ако за ВОП е издаден фактура преди този срок, ДДС става изискуем на датата на издаване на фактурата. Това не се прилага за случаите, когато фактурата е издадена във връзка с направено плащане преди датата на данъчното събитие;\nДДС за ВОП се самоначислява с протокол, който се съставя в срок до 15 дни, след като данъкът е станал изискуем;\nДанъчната основа при ВОП се определя по общите правила за определяне на данъчната основа;\nНачисленият с протокол ДДС при ВОП е с право на данъчен кредит, който се ползва в същия данъчен период на начисляването. На практика това означава, че при ВОП няма ефективно плащане на начисления ДДС към НАП.\nОсвободени ВОП на стоки са тези, които биха били освободени, ако са извършени на територията на България. Освободени ВОП на стоки са и тези, предназначени за лица, които са страни по международни договори или са институции на ЕС, или получателят е лице посредник в тристранна операция, регистрирано за целите на ДДС в друга държава от ЕС.\n(чл.62-65 от ЗДДС)\nЗа неначислен ДДС по ВОП (или неиздаден Протокол за ВОП) в предвидените срокове санкцията е в размер на 5% от неначисления данък, но не по-малко от 50 лв., а при повторно нарушение санкцията е в размер на 20% от неначисления данък, но не по-малко от 500 лв. Ако ДДС при ВОП бъде начислен в следващия данъчен период (или Протокола за ВОП е издаден в следващия данъчен период) се налага санкция в размер на 2% от неначисления ДДС, но не по-малко от 25 лв.\n(чл.180а от ЗДДС)\nКогато туроператор доставя от свое име стоки или услуги, свързани с пътуването на пътуващо лице, за осъществяването, на което се използват стоки или услуги, от които пътуващото лице се възползва пряко, се смята, че се извършва една доставка на обща туристическа услуга.\nДоставката от туроператор на туроператор не е обща туристическа услуга. Мястото на изпълнение на доставка на обща туристическа услуга е мястото, където туроператорът извършва своята дейност.\nДатата на данъчното събитие при обща туристическа услуга е датата, на която пътуващото лице се възползва за първи път от доставката.\nДДС при обща туристическа услуга става изискуем на датата на възникване на данъчното събитие;\nДанъчната основа при общата туристическа услуга е маржът между платената от пътуващото лице сума и сумата, която туроператора ще плати на своите доставчици за пътуването на лицето. Данъчната основа не може да бъде отрицателна величина.\nОбщата туристическа услуга се облага с нулева ставка за всички стоки и услуги, от които пътуващото лице ще се възползва в държави извън ЕС.\nТуроператорът няма право на данъчен кредит за доставките на стоки и услуги, получени от други данъчно задължени лица, от които пътуващото лице се е възползвало пряко.\nДДС за обща туристическа услуга се начислява с протокол, а изчисляването на дължимото ДДС, документирането и отчитането на доставките се извършва по специален ред.\n(чл.136-142 от ЗДДС / чл.85-87а от ПП)\nДоставките на стоки втора употреба, произведения на изкуството, предмети за колекции и антикварни предмети се облагат по реда за облагане маржа на цената.\nЗа прилагане на режима за облагане маржа на цената има специален ред за уведомяване на НАП за неготово прилагане и отказ от прилагането му.\nМястото на изпълнение на тези доставки е мястото, където дилърът на тези стоки извършва дейността си.\nДанъчното събитие при продажба на тези стоки се определя по общия ред – най-често е деня, в който те са предадени или прехвърлени.\nДанъчната основа за тези продажби е маржът между продажната цена на стоката и цената, която дилърът е платил, за да я придобие. Данъчната основа не може да бъде отрицателна величина.\nДоставката на стока по специалния ред за облагане маржа на цената е облагаема с нулева ставка, когато е предназначена за износ.\nДилърът няма право на данъчен кредит за получени или внесени стоки, облагани по специалния ред за облагане маржа на цената, но има право на данъчен кредит за стоки, за които не е упражнил правото си да ги облага по този специален ред.\nОблагаемият оборот на дилъра е оборотът от маржовете.\nДилърът може да прилага и общия ред за облагане по ЗДДС за търгуваните по-горе стоки – тоест може за едни стоки да прилага единия начин, а за останалите стоки другия начин на облагане.\nДДС при облагане маржа на цената се начислява с протокол, а изчисляването на дължимото ДДС, документирането и отчитането на доставките се извършва по специален ред. Във фактурата или известие към фактура за тези доставки се вписва ”режим на облагане на маржа – стоки втора употреба / произведения на изкуството / предмети за колекции и антикварни предмети”.\n(чл.143-151 от ЗДДС / чл.88-94 от ПП)\nДоставките на инвестиционно злато са освободени.\nПроизводителите на инвестиционно злато и търговците на злато за производствени цели могат да изберат доставките на злато да бъдат облагаеми, ако получателите на златото са регистрирани по ЗДДС и в издадената към тях фактура е записано, че ДДС ще бъде начислен от получателя – обратно начисляване на ДДС.\nДДС се начислява от получателя с протокол.\nПолучателя има право на данъчен кредит за начисления ДДС при придобиването на златото.\n(чл.160-163 от ЗДДС / чл.98-100 от ПП)\nДДС по доставки на:\nзърно и технически култури;\nбитови, производствени, строителни и опасни отпадъци или услуги по добив, обработка или преработка на същите отпадъци,\nе изискуем от получателя, регистрирано по ЗДДС лице, независимо дали доставчикът е данъчно задължено или данъчно незадължено лице – обратно начисляване на ДДС.\nДанъчното събитие възниква с получаване на стоките.\nНачисляването на данъка се извършва от получателя с протокол.\nКогато доставчика е регистриран по ЗДДС, той издава фактура за доставката, в която посочва, че ДДС се начислява от получателя.\nТези правила не се прилагат в случаите на доставка на стоки и услуги, свързани със зърно и отпадъци, когато те са във връзка с ВОД, ВОП, тристранни операции, внос или износ.\n(чл.163а-163г от ЗДДС)\nПри изпълнение на инвестиционен проект, одобрен от министъра на финансите, вносителят (изпълнител на инвестиционния проект) има право да получи стоката си, без да внесе ДДС на митницата, а да го начисли с протокол. За начисления данък вносителя има право на данъчен кредит.\nПри изпълнение на инвестиционен проект, одобрен от министъра на финансите, лицето има право да възстанови ДДС в срок до 30 дни от подаването на Справка-Декларацията.\n(чл.164-167 от ЗДДС)\nПри невъзстановен данък от страна на НАП санкцията за виновното длъжностното лице е в размер от 500 до 2 000 лв., а при повторно нарушение е от 1 000 до 4 000 лв.\n(чл.190 от ЗДДС)\nВсяко нерегистрирано по ЗДДС лице (или регистрирано само: за целите на ВОП; защото получава услуги облагаеми при получателя; или защото предоставя услуги в ЕС), което извърши ВОП на ново превозно средство или извърши инцидентен ВОД на ново превозно средство, е длъжно да ги декларира в 14 дневен срок от изтичане на данъчния период, през който данъкът за придобиването или доставката е станал изискуем – а изискуем става на 15-то число на месеца, следващ месеца на придобиването или доставката.\nДДС при ВОП на ново превозно средство се внася в срока за деклариране на придобиването.\nВ случите на ВОД на ново превозно средство, при определени условия, доставчикът има право на възстановяване на платения данък за придобитото превозно средство.\n(чл.168 от ЗДДС / чл.101-104 от ПП)\nЗа неподадена декларация за ВОП или инцидентен ВОД на ново превозно средство от нерегистрирано по ЗДДС лице, санкцията е в размер от 1 000 до 10 000 лв., а при повторно нарушение е от 5 000 до 20 000 лв. Отделно се дължи невнесения ДДС и лихва за забава.\n(чл.184 от ЗДДС)\nЗа невнасяне на изискуемия данък за ВОП на ново превозно средство от нерегистрирано по ЗДДС лице санкцията е в размер от 500 до 2 000 лв., а при повторно нарушение санкцията е в размер на невнесения данък, но не по-малко от 4 000 лв. Отделно се дължи невнесения ДДС и лихва за забава.\n(чл.189 от ЗДДС)\nТози режим за облагане с ДДС се прилага за доставки на далекосъобщителни услуги, радио и телевизионно излъчване или услуги, извършени по електронен път, по които получатели са данъчно незадължени лица, които са установени в държава от ЕС, а доставчикът е данъчно задължено лице, което не е установено в държавата, където услугата се използва и е избрал да се регистрира за целите на данъчните си задължения в тази държава чрез ”Режим Извън Съюза” или ”Режим в Съюза”.\nДоставчици регистрирани по ”Режим Извън Съюза” или ”Режим в Съюза” в друга държава от ЕС, прилагат тези режими при доставка, когато получатели са данъчно незадължени лица в България.\nКогато доставчик е регистриран по ”Режим в Съюза” в България, за доставките си в България, дори и те да са извършени от негов обект в друга държава от ЕС, той прилага общите правила на закона за ДДС в България, а не ”Режим в Съюза”.\nКогато доставчик е регистриран по ”Режим в Съюза” в България, за доставките си в друга държава от ЕС, в която той има свой постоянен обект, независимо дали доставките са извършени от този обект, той прилага общите правила на закона за ДДС в тази държава от ЕС, а не ”Режим в Съюза”.\n(чл.152 и 153 от ЗДДС)\nНа регистрация по ”Режим Извън Съюза” има право лице, което не е установено в държава от ЕС, не е регистрирано на друго основание за целите на ДДС в България или друга държава от ЕС, не е регистрирано по ”Режим Извън Съюза” в друга държава от ЕС, няма законово ограничение да се регистрира по режима и извършва доставки на далекосъобщителни услуги, радио и телевизионно излъчване или услуги, извършени по електронен път, по които получатели са данъчно незадължени лица, които са установени в държава от ЕС, в т.ч. и в България.\nРегистрацията по ”Режим Извън Съюза” се извършва с електронно заявление по образец до НАП София, който в срок до 14 дни проверява основанията за регистрация и издава акт, с който извършва или мотивирано отказва регистрация. Актът се връчва по електронен път.\nЗа дата на регистрация по ”Режим Извън Съюза” е първия ден на тримесечието, следващо тримесечието на подаването на заявлението за регистрация, или датата на първата доставка, ако тя е извършена преди регистрацията по предходното изречение.\nЛице, регистрирано по ”Режим Извън Съюза” в друга държава от ЕС може да премести регистрацията си в България, или от България в друга държава от ЕС, като уведомява и двете страни за това с електронни заявление по образец.\nИма законови ограничения за регистрация по ”Режим Извън Съюза”, които са свързани с предходни дерегистрации или поради системно неспазване на задълженията по прилагане на режима.\n(чл.154 от ЗДДС / чл.95 от ПП)\nАко българско данъчно задължено лице не се е регистрирало в отделните държави членки, в които доставя електронни услуги на крайни потребители и не е предприело мерки в съответния срок да се регистрира по ”Режим в Съюза” в България, санкцията е в размер на определената от всяка отделна държава членка санкция за неизвършена задължителна регистрация на нейна територия (което може да надхвърли десетки хиляди евро) плюс данъка, който би трябвало да бъде начислен за всички продажби във всички държави членки от момента на възникване на задължението за регистрация по ЗДДС във всяка отделна държава, плюс лихвите за забава, съгласно правилата на всяка държава членка.\nРегистрацията по ”Режим Извън Съюза” се прекратява по инициатива на лицето, когато вече не извършва такива доставки, вече не отговаря на условията за регистрация или реши да не прилага ”Режим Извън Съюза”.\nДерегистрацията по ”Режим Извън Съюза” се извършва в определени срокове с електронно заявление по образец до НАП София, който в срок до 14 дни проверява основанията за дерегистрация и издава акт, с който извършва или мотивирано отказва дерегистрация. Актът се връчва по електронен път.\nЗа дата на дерегистрация по ”Режим Извън Съюза” е първия ден на тримесечието, следващо тримесечието на получаване на акта за дерегистрация.\nРегистрацията по ”Режим Извън Съюза” се прекратява по инициатива на НАП, когато за лицето се установи, че не отговаря на условията за регистрация, че в продължение на осем данъчни периода не е извършвало доставки по режима, системно неспазване на задълженията по прилагане на режима. За дерегистрацията по инициатива на НАП се издава акт, който се връчва на лицето по електронен път.\n(чл.155 от ЗДДС / чл.95 от ПП)\nНа регистрация по ”Режим в Съюза” има право лице, което е установено в държава от ЕС (в т.ч. България), има регистрация за целите на ДДС в България (доброволна, за приходи над 50 хил. или за дистанционни продажби), не е регистрирано по ”Режим в Съюза” в друга държава от ЕС, няма законово ограничение да се регистрира по режима и извършва доставки на далекосъобщителни услуги, радио и телевизионно излъчване или услуги, извършени по електронен път, по които получатели са данъчно незадължени лица, които са установени в държави от ЕС, но извън България.\nРегистрацията по ”Режим в Съюза” се извършва с електронно заявление по образец до НАП София, който в срок до 14 дни проверява основанията за регистрация и издава акт, с който извършва или мотивирано отказва регистрация. Актът се връчва по електронен път.\nЗа дата на регистрация по ”Режим в Съюза” е първия ден на тримесечието, следващо тримесечието на подаването на заявлението за регистрация, или датата на първата доставка, ако тя е извършена преди регистрацията по предходното изречение.\nЛице, регистрирано по ”Режим в Съюза” в друга държава от ЕС може да премести регистрацията си в България, или от България в друга държава от ЕС, като уведомява и двете страни за това с електронни заявление по образец. За лицата, чието седалище не е в държава от ЕС има допълнителни условия при преместването.\nИма законови ограничения за регистрация по ”Режим в Съюза”, които са свързани с предходни дерегистрации или поради системно неспазване на задълженията по прилагане на режима.\n(чл.156 от ЗДДС / чл.95 от ПП)\nРегистрацията по ”Режим в Съюза” се прекратява по инициатива на лицето, когато вече не извършва такива доставки, вече не отговаря на условията за регистрация или реши да не прилага ”Режим в Съюза”.\nДерегистрацията по ”Режим в Съюза” се извършва в определени срокове с електронно заявление по образец до НАП София, който в срок до 14 дни проверява основанията за дерегистрация и издава акт, с който извършва или мотивирано отказва дерегистрация. Актът се връчва по електронен път.\nЗа дата на дерегистрация по ”Режим в Съюза” е първия ден на тримесечието, следващо тримесечието на получаване на акта за дерегистрация.\nРегистрацията по ”Режим в Съюза” се прекратява по инициатива на НАП, когато за лицето се установи, че не отговаря на условията за регистрация, че в продължение на осем данъчни периода не е извършвало доставки по режима, системно неспазване на задълженията по прилагане на режима. За дерегистрацията по инициатива на НАП се издава акт, който се връчва на лицето по електронен път.\n(чл.157 от ЗДДС / чл.95 от ПП)\nМястото на изпълнение на доставките на далекосъобщителни услуги, радио и телевизионно излъчване или услуги, извършени по електронен път, по които получатели са данъчно незадължени лица, които са установени в държава от ЕС (в т.ч. и България) е мястото (държавата), където тези лица са установени, имат постоянен адрес или обичайно пребивават.\n(чл.158 и чл.21, ал.6 от ЗДДС)\nДанъчната основа, датата на възникване на данъчното събитие и изискуемостта на данъка за доставките и по двата режима се определят от законодателството на съответната държава от ЕС, в която доставката е потребена.\nЛице, което е регистрирано по един от двата режима, е длъжно да начисли изискуемия ДДС по законодателството на съответната държава по потребление на услугата, да посочи информация за доставката в електронния регистър, който води съгласно законодателството на държавата по идентификация (регистрация) и да включи размера на данъка в резултата на Справка-Декларацията за прилагане на съответния режим за съответния данъчен период в държавата по идентификация.\n(чл.159 от ЗДДС)\nНа лице, регистрирано по ”Режим Извън Съюза” в България или лице регистрирано по ”Режим Извън Съюза” или ”Режим в Съюза” в друга държава от ЕС, което не начисли дължим ДДС за извършени от него доставки в България се налага санкция в размер на 25% от неначисления ДДС, но не по-малко от 250 лв, а при повторно нарушение санкцията е в двоен размер на неначисления ДДС, но не по-малко от 5 000 лв.Отделно се дължи неначисления ДДС и законовата лихва за забава.\n(чл.180б от ЗДДС)\nДанъчната ставка на доставките и по двата режима е приложимата ставка на държавата, в която доставката е потребена.\nЗа документиране на доставките се прилага законодателството на държавата, в която доставката е потребена.\n(чл.159а от ЗДДС)\nДанъчния период за отчитане на доставките е тримесечен и съвпада с календарното тримесечие. Има допълнителни правила за обхвата на първия и последния данъчен период.\nСправка-Декларация по образец за прилагането и на двата режима се подава от регистрираните лица в срок до 20-то число на месеца, следващ данъчния период (календарно тримесечие), независимо дали през периода са извършвани доставки. Когато 20-то число се пада в неработен ден, Справка-Декларацията трябва да се подаде в срок до последния работен ден преди 20-то число.\nСправка-Декларацията се подава до съответната ТД на НАП по електронен път с електронен подпис.\nВ Справка-Декларацията, за всяка държава по потребление, в която лицето няма постоянен обект, се посочват приложимите данъчни ставки, общия размер на данъчните основи на извършените доставки, за които ДДС е станал изискуем, общия размер на дължимия ДДС по различните ставки и общия размер на дължимия ДДС за всяка отделна държава по потребление. Когато регистрираното лице има постоянни обекти в други държави от ЕС има допълнителни правила за съдържанието на Справка-Декларацията.\nСтойностите за дължимия ДДС в Справка-Декларацията се посочва в Евро. За доставките в други валути се използва обменният курс в последния ден от данъчния период, публикуван от Европейската Централна Банка.\nВ срок до 20-то число на месеца, следващ данъчния период, данъчно задълженото лице е длъжно да внесе дължимия по Справка-Декларация ДДС в Евро по сметката на съответната ТД на НАП. Данъкът се смята за внесен в деня, в който сумата е постъпила по сметката на НАП.\nКогато Справка-Декларацията не е подадена в срок или данъка не е внесен в срок има специални правила за известяване и срок за подаване на Справка-Декларацията и внасяне на данъка.\nВ Справка-Декларацията не се посочват доставки на далекосъобщителни услуги, радио и телевизионно излъчване или услуги, извършени по електронен път, ако са освободени, съгласно законодателството на някоя държава по потребление.\n(чл.159б от ЗДДС / чл.97, ал.1 и чл.119, ал.1-3 от ПП)\nЗа неподадена Справка-Декларация и съпътстващите я регистри санкцията е в размер от 500 до 10 000 лв. Отделно се дължи недекларираният ДДС заедно със законовата лихва за забава.\n(чл.179 от ЗДДС)\nЛице, регистрирано по ”Режим Извън Съюза”, има право на възстановяване на ДДС на реципрочен принцип за получени доставки на стоки и услуги с място на изпълнение в България във връзка с извършените доставки на далекосъобщителни услуги, радио и телевизионно излъчване или услуги, извършени по електронен път, по които получатели са данъчно незадължени лица.\nЛице, регистрирано по ”Режим в Съюза”, има право на приспадане на данъчен кредит по общите правила.\nЗа лице, регистрирано по ”Режим в Съюза” в друга държава от ЕС, в зависимост дали е регистрирано на други основания за целите на ДДС в България има конкретни правила за приспадане на данъчен кредит и за възстановяване на ДДС.\n(чл.159в от ЗДДС)\nЛице, регистрирано по някой от двата режима е задължено да води подробен електронен регистър за извършените доставки на далекосъобщителни услуги, радио и телевизионно излъчване или услуги, извършени по електронен път, по които получатели са данъчно незадължени лица от държави в ЕС.\nЕлектронният регистър се води по начин, така че при поискване да може незабавно да бъде предоставен по електронен път на НАП или компетентните органи на държавите от ЕС.\nИнформацията в електронния регистър се съхранява за срок не по-малък от 10 години.\n(чл.159г от ЗДДС)\nНа лице, регистрирано в България или друга държава от ЕС по ”Режим Извън Съюза” или ”Режим в Съюза”, което при поискване не предостави регистъра си за продажби се налага санкция в размер от 500 до 10 000 лв., а при повторно нарушение от 1 000 до 20 000 лв.\n(чл.181а от ЗДДС)\nКорекция на Справка-Декларация за допуснати грешки се прави, като се извършат нужните корекции и Справка-Декларация се подаде отново за същия данъчен период. Не се допуска корекции от един данъчен период да се отразяват в Справка-Декларация за друг данъчен период.\nИздадено дебитно или кредитно известие по доставка се отразява в Справка-Декларацията за данъчния период, за който се отнася доставката. Отразяването става, чрез подаване на коригирана Справка-Декларация за този данъчен период.\nКорекции на Справка-Декларация се извършва по горния ред до изтичане на три години от срока за подаване на Справка-Декларацията. След изтичане на този срок, корекции в Справка-Декларация се извършват съгласно законодателството на съответната държава по потребление.\nДължим ДДС в резултат на корекция на Справка-Декларация се внася по сметката на съответната ТД на НАП.\n(чл.159д от ЗДДС)\nЗа неподадена корекция на Справка-Декларация и съпътстващите я регистри санкцията е в размер от 500 до 10 000 лв. Отделно се дължи недекларираният ДДС заедно със законовата лихва за забава.\nВъзстановяване на надвнесен ДДС по Справка-Декларация, за който и да е от двата режима се прихваща или възстановява по реда на ДОПК, освен ако надвнесения данък не е вече преведен към държавата по потребление и тогава възстановяването се извършва по правилата на тази държава от ЕС.\nЗа всеки специфичен случай на надвнесен ДДС има определени правила за неговото прихващане или възстановяване.\n(чл.159е от ЗДДС)\nЛице, регистрирано в друга държава от ЕС по някой от двата режима, което извършва доставки с място на изпълнение в България е задължено да ги впише в електронния си регистър на доставките, да ги декларира в Справка-Декларацията си и да внесе дължимия ДДС, съгласно разпоредбите на законодателството на държавата, в която е регистрирано (държавата по идентификация). Лицата, регистрирани по някой от режимите в България имат реципрочни задълженията по отношение на другите държави на потребление.\n(чл.159ж от ЗДДС / чл.97, ал.2-3 и чл.119, ал.4-9 от ПП)\nРегистрирано лице по един от двата режима, ако престане да отговаря на условията за регистрация по единият режим, но отговаря на условията за регистрация по другия режим, с прекратяването на регистрацията си по единия режим може да подаде заявление за регистрация по другия режим.\n(чл.159з от ЗДДС)\nНАП води регистър за всички лица, регистрирани в България по ”Режим Извън Съюза” и ”Режим в Съюза”.\n(чл.159и от ЗДДС)\nДанъчен кредит е сумата на ДДС, платена за закупени стоки или услуги, платени аванси, извършен внос или самоначисляване на ДДС при определени покупки, които получателят, ако е регистриран по ЗДДС, има право да приспадне от начисления от него ДДС за неговите продажби към трети лица.\nПравото на данъчен кредит по покупки, внос или самоначисляване на ДДС от получател възниква, ако лицето разполага с необходимите документи (фактури, дебитни известия, протоколи и митнически декларации) и ги е отразило в дневника си за покупките.\nПравото на данъчен кредит по фактура, дебитно известие и митническа декларация може да се упражни в месеца, в който са издадени или в някой от следващите 12 месеца.\nПравилникът към ЗДДС предвижда как се упражнява правото на приспадане на данъчен кредит при забавен, загубен или унищожен документ за покупка или ВОП, както и в случаите при публична продан от оторизирано лице и в случаите на правоприемство, където има много стриктни правила и срокове.\n(чл.68, 71 и 72 от ЗДДС / чл.55, 58, 59, 60 и 61а от ПП)\nС право на пълен данъчен кредит са само покупки, внос или самоначисляване на ДДС от получател (в т.ч. ВОП и обратно начисляване на ДДС), които са свързани изключително и само с облагаеми доставки (в т.ч. със ставка нула), ВОД и износ на лицето. Всички други са без право на данъчен кредит.\n(чл.69 от ЗДДС)\nПри неправилно определен пълен данъчен кредит се дължи неправомерно ползвания данъчен кредит заедно със законовата лихва за забава.\nБез право на данъчен кредит са покупки:\nсвързани с извършване на освободени доставки;\nпредназначени за безвъзмездни доставки или за дейности, различни от икономическата дейност, освен в случаите за: рекламни материали с единична стойност до 30 лв.; задължения на работодател по КТ; ремонт или подобрение на нает или ползван актив; и други изолирани случаи;\nпредназначени за развлекателни или представителни цели, без случаите на организиране на конференции и мероприятия, свързани с представяне или тестване на предлаганите от лицето стоки и услуги;\nсвързани с придобит мотоциклет или лек автомобил освен ако не се използват за основния предмет на дейност или за препродажба (например за куриерски, транспортни или таксиметрови услуги);\nсвързани с поддръжката, ремонта, подобрението или експлоатацията (в т.ч. и горивото) на придобит мотоциклет или лек автомобил освен ако не се използват за основния предмет на дейност (например за куриерски, транспортни или таксиметрови услуги, шофьорски курсове и т.н.);\nсвързани с получени транспортни услуги или таксиметрови превози, извършени с мотоциклет или лек автомобил.\nзабележка: наемът на мотоциклет или лек автомобил, както и разходите за тяхната поддръжка и експлоатация са с право на данъчен кредит.\n(чл.70, ал.1-3 от ЗДДС / чл.57, 62 и 63 от ПП)\nПри неправомерно ползван данъчен кредит се дължи неправомерно ползвания данъчен кредит заедно със законовата лихва за забава.\nНяма право на приспадане на данъчен кредит лице, което е регистрирано по ЗДДС, защото е получател на услуги от ЕС, доставчик на услуги към ЕС или извършва ВОП над 20 000 лв. за година.\nНяма право на данъчен кредит лице, регистрирано по ЗДДС, защото е доставчик на далекосъобщителни, радио и електронни услуги, чиито клиенти са данъчно незадължени лица, по отношение на стоките и услугите, които не са свързани с тези доставки.\n(чл.70, ал.4 от ЗДДС)\nНе е налице право на данъчен кредит, който е начислен неправомерно.\n(чл.70, ал.5 от ЗДДС)\nЗа покупки, които са свързани едновременно с облагаеми и с освободени доставки, е налице право на частичен данъчен кредит, който се определя чрез коефициент (изчислен и закръглен до втория знак след десетичната запетая) от съотношението между доставките с право на пълен данъчен кредит и всички доставки, които лицето извършва. Коефициентът е по-малък от единица. Коефициентът се изчислява на база на оборотите на лицето за предходната календарна година, а в края на годината се извършва корекция на ползвания частичен данъчен кредит на база на оборотите от текущата календарна година. Ако през предходната календарна година лицето няма обороти на база на които да се изчисли коефициента, същият се изчислява за всеки данъчен период, а в края на годината ползвания частичен данъчен кредит се преизчислява на база на оборотите за текущата година. При грешно изчислен и приложен коефициент в предходни периоди, лицето писмено уведомява НАП, който променя задълженията на лицето за предходните периоди.\n(чл.73 от ЗДДС / чл.64 и 65 от ПП)\nПри неправилно определен частичен данъчен кредит се дължи неправомерно ползвания данъчен кредит заедно със законовата лихва за забава.\nПри доставки, ДДС за които се начислява и изисква от получателя (обратно начисляване), също е налице данъчен кредит за получателя, дори и доставчикът да не е издал фактура на получателя. В този случай данъчният кредит за получателя се ползва (приспада) в същия данъчен период, в който е начислен данъка – получава се нетиране (нулиране) на ДДС разчета по тази покупка.\n(чл.73а от ЗДДС)\nПри регистрация по ЗДДС, регистриращото се лице има право на приспадане на данъчния кредит за закупени или внесени активи преди датата на регистрацията, които са налични към датата на регистрация.\nЗа да упражни това право, регистриращото се по ЗДДС лице в срок до 45 дни след датата на регистрация трябва да подаде в НАП регистрационен опис за наличните активи към датата на регистрация по ЗДДС. Пропускането на този срок води до загуба на правото за ползване на данъчен кредит за наличните активи към датата на регистрация.\nРегистриращото се по ЗДДС лице има право на приспадане на данъчен кредит и за получени услуги, свързани с регистрацията му по Търговския Закон и за получени ВОП, за които лицето е платило ДДС, преди регистрацията си по ЗДДС.\nПравото на приспадане на данъчен кредит за налични активи и получени услуги във връзка с регистрацията по ЗДДС може да се упражни в първия данъчен период след регистрацията или в един от следващите три периода.\n(чл.74 и 75 от ЗДДС / чл.61 от ПП)\nПри пропускане на срока за деклариране на наличните активи, за които може да се ползва данъчен кредит, към момента на регистрация по ЗДДС, това право се губи необратимо.\n(чл.74, ал.2 от ЗДДС)\nПри повторна регистрация по ЗДДС възниква право за приспадане на данъчен кредит за начисления ДДС при дерегистрацията.\n(чл.76 и 77 от ЗДДС)\nПри изменение на данъчната основа или при разваляне на доставка или при промяна на вида на доставка, лицето ползвало данъчен кредит по тази доставка е длъжно да го коригира. Корекцията на данъчния кредит се извършва в данъчния период, в който са възникнали обстоятелствата водещи до корекция и се документира с протокол, който се отразява в дневника за покупките за същия данъчен период.\n(чл.78 от ЗДДС)\nПри некоригиран или некоректно коригиран данъчен кредит се дължи неправомерно ползвания данъчен кредит заедно със законовата лихва за забава.\nКорекции за намаление на ползван данъчен кредит се налагат в следните случаи:\nза ползван пълен данъчен кредит по доставки, които в последствие са използвани за освободени доставки или доставки без право на данъчен кредит;\nза ползван пълен или частичен данъчен кредит по доставки, които в последствие са погинали, изчезнали, бракувани или е сменено тяхното предназначение, за което не е налице право на данъчен кредит;\nза ползван пълен или частичен данъчен кредит по доставка, която след това е реализирана като безвъзмезден ВОД, се дължи ДДС в размер на ползвания данъчен кредит, независимо след колко години е направен този ВОД.\nКорекцията в намаления на данъчния кредит се извършва по определени формули еднократно в данъчния период, в който са възникнали обстоятелствата водещи до корекция и се документира с протокол, който се отразява в дневника за продажбите за същия данъчен период.\n(чл.79 и чл.80, ал.3 от ЗДДС / чл.66 от ПП)\nЗа некоригиран или некоректно коригиран данъчен кредит се дължи неправомерно ползвания данъчен кредит заедно със законовата лихва за забава.\nАко не е ползван данъчен кредит или е ползван частичен данъчен кредит за доставки, които след това бъдат използвани само за извършване на облагаеми доставки, възниква право за ползване или увеличаване на ползвания данъчен кредит. Корекцията в увеличение на данъчния кредит, когато е ползван частичен такъв, се извършва по определена формула еднократно в данъчния период, в който са възникнали обстоятелствата водещи до корекция и се документира с протокол, който се отразява в дневника за покупките в последния данъчен период на последната година на условния срок на ползване (20 год. за недвижими имоти и 5 год. за другите ДМА).\n(чл.79, ал.8 от ЗДДС / чл.67 от ПП)\nКорекция на ползван данъчен кредит не се извършва, ако безвъзмездно предоставени стоки и услуги на служители са предоставени във връзка със законови разпоредби.\nКорекция на ползван данъчен кредит не се извършва за стоки или услуги, ако са изминали 5 години от началото на годината, в която е упражнено правото на данъчен кредит, а за недвижимите имоти 20 години.\nКорекция на ползван данъчен кредит не се извършва в случаите: на унищожаване, липса и брак, причинени от непреодолима сила, аварии и катастрофи; на липси, произтичащи от промяна на физико-химични свойства и естествени фири на стоките; на технологичен брак или брак заради изтекъл срок на годност; брак на активи, когато балансовата им стойност е по-ниска от 10% от отчетната им стойност.\n(чл.80 от ЗДДС)\nПри специален ред се възстановява платеният ДДС от:\nлица, регистрирани за целите на ДДС в други държави на ЕС, за закупените от тях стоки и получените от тях услуги на територията на България;\nлица, регистрирани за целите на ДДС в държави извън ЕС, за закупените от тях стоки и получените от тях услуги на територията на България – на реципрочен принцип;\nфизически лица, установени извън ЕС, за покупка на стоки за лично потребление, след напускане на територията на България, при условие че стоките се изнасят в непроменен вид.\n(чл.81 от ЗДДС)\nДанъчните документи, с които се документират доставки и измененията в доставки са фактура, известие към фактура и протокол.\nВсеки доставчик е длъжен да издаде фактура за извършена от него доставка на стока или услуга или за получено авансово плащане в срок до 5 дни от възникване на данъчното събитие за доставка или от деня на получаването на авансовото плащане. Фактурата се издава поне в два екземпляра – по един за получателя и доставчика.\nПри ВОД фактура се издава до 15-то число на месеца, следващ месеца, през който е възникнало данъчното събитие.\nДоставчик може да упълномощи писмено друго лице да издава фактури и известия към фактури от негово име.\n(чл.111а, чл.112 и чл.113, ал.1, 2, 4, 5 и 7 от ЗДДС)\nЗа неиздаване на фактура санкцията е в размер на неначисленото ДДС, но не по-малко от 1 000 лв. Ако данъчният документ е издаден в месеца, следващ месеца, в който е трябвало да бъде издаден, санкцията е в размер на 25% от неначисленото ДДС, но не по-малко от 250 лв.\n(чл.182 от ЗДДС)\nОтделно се дължи неначисления и внесен ДДС заедно със законовата лихва за забава.\nФактура може да не се издава:\nза доставки, по които получател е данъчно незадължено физическо лице;\nза доставка на финансови или застрахователни услуги;\nза продажби на самолетни билети;\nпри безвъзмездни и някои други доставки.\nКогато не е задължително издаването на фактура, тя може да бъде издадена по желание на доставчика или получателя и другият е длъжен да му съдейства.\nФактура не се издава при публична продан.\n(чл.113, ал.3, 6 и 8 от ЗДДС)\nДанъчно задължени лица, които не са регистрирани по ЗДДС или са регистрирани на специфични основания (например получатели на ВОП и други) нямат право да посочват ДДС в издаваните от тях фактури и известия към фактури.\nКогато регистрирано по ЗДДС лице извърши облагаема доставка, за която е получило авансово плащане преди датата на регистрацията си, лицето издава фактура, в която посочва цялата данъчна основа на доставката.\n(чл.113, ал.9 и 10 от ЗДДС)\nЛице, което не е регистрирано по ЗДДС, издаде фактура или известие, в които посочи ДДС се наказва със санкция в размер на посочения в документа ДДС, но не по-малко от 1 000 лв., а при повторно нарушение санкцията е в размер на двойния размер на посочения в документа ДДС, но не по-малко от 5 000 лв.\n(чл.183 от ЗДДС)\nФактура или известие по фактура от името на доставчика може да издава и получателя по доставката по специален ред, ако двете страни са се споразумели за това. В този случай на фактуриране получателят вписва във фактурата ”самофактуриране”.\nЕлектронни фактури и известия към фактури се считат за издадени на датата, на която доставчикът ги предостави на получателя по безспорен начин.\nЗа две или повече доставки на стоки или услуги в рамките на един данъчен период може да се издаде една сборна фактура, най-късно в последния ден на месеца, в който данъкът е станал изискуем.\n(чл.113, ал.11-13 от ЗДДС / чл.79а от ПП)\nФактурата задължително съдържа следните реквизити:\nпореден десетразряден номер;\nидентификационен (ДДС) номер на доставчика;\nиме и адрес на получателя на доставката;\nидентификационен (ДДС) номер на получателя;\nколичеството и вида на стоката или вида на услугата;\nдатата на данъчното събитие или на полученото плащане;\nединичната цена без данъка и данъчната основа на доставката;\nставката на данъка, а ако тя е нулева, основанието за прилагането и;\nразмерът на данъка;\nсумата за плащане, ако е различна от сумата на данъчната основа и данъка;\nобстоятелства, които определят стоката, като ново превозно средство.\nЕкземплярът, който се предоставя на купувача, задължително съдържа гриф ”оригинал”;\nНомерата на фактурите и известията нарастват без дублиране и пропуски и не зависят от това дали се отнасят за фактури или известия. Отделните офиси и клонове на едно предприятие могат да си определят отделни диапазони от номера за издаване на фактури и известия.\nКогато регистрирано лице е посредник в тристранна операция, във фактурата до придобиващия, като основание за неначисляване на ДДС посочва ”чл.141 2006/112/ЕО”.\nКогато данъкът е изискуем от получателя, във фактурата не се посочват данъчна ставка и размер на данъка, а се вписва ”обратно начисляване” и основанието за това.\nИздадени фактури могат да бъдат предоставяни/изпращани на хартиен носител или по електронен път, при условие че са гарантирани автентичността на произхода и ненарушимостта на съдържанието на електронното копие.\nФактура се издава независимо дали получателя е регистриран или не по ЗДДС.\nПри доставки на стойност до 100 евро (данъчна основа + данък), ставката на данъка и сумата за плащане, ако е различна от сумата на данъчната основа и данъка, не са задължителен реквизит. Тоест ако цената на доставката е 120 лева, във фактурата може да се запише само: данъчна основа 100 лева и 20 лева размер на данъка – 20% ставка на данъка може да не се запише.\n(чл.114 от ЗДДС / чл.78 и 79 от ПП)\nПри липса на реквизит на фактура съществува риска да не бъде призната доставката и правото на данъчен кредит по нея.\nПри изменение на данъчната основа на доставка или при развалянето на доставка, за която е издадена фактура, доставчикът е длъжен да издаде известие към фактурата.\nПри увеличаване на данъчната основа се издава дебитно известие, а при намаляване на данъчната основа или разваляне на сделка се издава кредитно известие.\nИзвестие се издава в срок до 5 дни от настъпване на обстоятелството за неговото издаване.\nИзвестието задължително съдържа всички реквизити на фактурата, както и номера и датата на фактурата, към която е издадено и основанието за издаването на известието.\nПри прекратяване или разваляне на договор за лизинг има специални правила за издаване на кредитно известие.\n(чл.115 от ЗДДС)\nЗа неиздаване на дебитно или кредитно известие санкцията е в размер на неначисленото ДДС, но не по-малко от 1 000 лв. Ако данъчният документ е издаден в месеца, следващ месеца, в който е трябвало да бъде издаден, санкцията е в размер на 25% от неначисленото ДДС, но не по-малко от 250 лв.\nПоправки и добавки във фактури, известия и протоколи не се разрешават.\nПогрешно съставени или поправени документи се анулират и се издават нови.\nКогато погрешно съставени или поправени документи са отразени в отчетните регистри на доставчика или получателя, за анулирането се съставя специален двустранен протокол.\n(чл.116 от ЗДДС)\nПри поправка в документ съществува риска да не бъде призната доставката и правото на данъчния кредит по нея.\nПротокол за доставка задължително се издава в следните случаи:\nот получател по доставка, в случаите когато доставчикът не е установен в България, но доставката е облагаема и с място на изпълнение в България и е: свързана с природен газ, електроенергия, топлоенергия, хладилна енергия, извършена чрез съответна инфраструктура на територията на ЕС; или е свързана със стоки, които се монтират или инсталират за сметка на доставчика, когато получател е регистрирано по ЗДДС лице, а доставчика е от ЕС; или е свързана с услуги, когато получателят е данъчно задължено лице;\n(чл.82, ал.2 от ЗДДС)\nот получателя при тристранна операция;\n(чл.15 и 82, ал.3 от ЗДДС)\nот получателя при придобиване на златни материали и инвестиционно злато;\n(чл.161 от ЗДДС)\nот получателя при придобиване на битови, производствени, строителни и опасни отпадъци или услуги по добив, обработка или преработка на същите отпадъци;\n(чл.163а от ЗДДС)\nот получателя при придобиване на зърно и технически култури;\nот получателя при ВОП;\n(чл.84 от ЗДДС)\nот вносителя във връзка с реализирането на инвестиционен проект, одобрен от министъра на финансите;\n(чл.164 и 166 от ЗДДС)\nот доставчика при предоставяне на стока за лично ползване или употреба, в т.ч. при безвъзмездно прехвърляне на собственост върху стоки на собственик, служител или трети лица;\n(чл.6, ал.3 от ЗДДС)\nот доставчика при изпращането на стоки в друга държава на ЕС за нуждите на икономическата дейност на лицето;\n(чл.7, ал.4 от ЗДДС)\nот доставчика при предоставяне на услуга за лични нужди на собственик, служител или трети лица;\n(чл.9, ал.3 от ЗДДС)\nот доставчика за доставка на обща туристическа услуга, а във фактурата и известията се вписва ”режим на облагане на маржа – туристически услуги”;\n(чл.142 от ЗДДС)\nот доставчика за доставка на стоки втора употреба, произведения на изкуството, колекционерски предмети и антики;\n(чл.143 и 144 от ЗДДС)\nот получателя при корекция на ползван данъчен кредит;\nот доставчика при получаване на финансирания/субсидии.\n(чл.26 от ЗДДС / чл.16 от ПП)\n(чл.117, ал.1 от ЗДДС / чл.81 от ПП)\nЗа неиздаден протокол за начисляване на ДДС санкцията е в размер на неначисленото ДДС, но не по-малко от 1 000 лв. Ако данъчният документ е издаден в месеца, следващ месеца, в който е трябвало да бъде издаден, санкцията е в размер на 25% от неначисленото ДДС, но не по-малко от 250 лв.\nПротоколът за начисляване на ДДС задължително съдържа следните реквизити:\nимето и идентификационния (ДДС) номер на издателя на протокола;\nдатата на данъчното събитие;\nставката на данъка;\nоснованието за начисляване или неначисляване на ДДС от издателя на протокола;\nразмерът на данъка.\nНомерата на протоколите са различни от тези на фактурите и известията, нарастват без дублиране и пропуски. Отделните офиси и клонове на едно предприятие могат да си определят отделни диапазони от номера за издаване на протоколи.\n(чл.117, ал.2 от ЗДДС / чл.80 от ПП)\nПротоколът за начисляване на ДДС се издава в срок до 15 дни от датата, на която данъкът е станал изискуем (датата на данъчното събитие).\n(чл.117, ал.3 от ЗДДС)\nПри изменение на данъчна основа на доставка или при развалянето на доставка, за която е издаден протокол, се издава нов протокол, който задължително съдържа:\nномерът и датата на първоначалния протокол за доставката;\nоснованието за издаването на новия протокол;\nувеличението/намалението на данъчната основа;\nувеличението/намалението на данъка.\nПротокол за изменение на протокол по доставка се издава в срок до 15 дни от датата, на която е възникнало обстоятелството за промяна.\n(чл.117, ал.4 и 5 от ЗДДС)\nЗа неиздаден нов протокол за коригиране на начисления ДДС санкцията е в размер на неначисленото ДДС, но не по-малко от 1 000 лв. Ако данъчният документ е издаден в месеца, следващ месеца, в който е трябвало да бъде издаден, санкцията е в размер на 25% от неначисленото ДДС, но не по-малко от 250 лв.\nС фискалната касова бележка се регистрират всички продажби, по които се плаща в брой, с чек, с банкова дебитна или кредитна карта или с други заместващи парите платежни средства.\nИма специални правила за отчитане на продажбите на горива – свързаност на фискалните устройства с НАП и т.н.\n(чл.118 от ЗДДС)\nЗа не издаване на фискална касова бележка за продажба в брой санкцията е в размер от 500 до 2 000 лв., а при повторно нарушение от 1 000 до 4 000 лв. Санкцията за физическо лице, което не е издало самата фискална касова бележка е от 100 до 500 лв.\n(чл.185 от ЗДДС)\nПри не издаване на фискална касова бележка за продажба в брой, независимо от горните санкции, НАП има право да затвори търговския обект за срок до 30 дни.\nЗа доставките, за които издаването на фактура или протокол не е задължително (в т.ч. продажбите на дребно в магазин, финансови услуги, продажба на самолетни билети и т.н.), доставчикът съставя отчет за извършените продажби, който съдържа обобщена информация за продажбите за съответния данъчен период. В отчета се описват данъчните основи по различните данъчни ставки и освободените доставки. Отчетът за продажбите се отразява в дневника за продажбите.\n(чл.119 от ЗДДС / чл.112 от ПП)\nЗа доставка на туристически услуги, на стоки втора употреба, произведения на изкуството, колекционерски предмети и антики, на златни материали и инвестиционно злато се съставя отчет за извършените продажби през данъчния период, който съдържа минимум следната информация:\n- количество и вид на стоката за всяка конкретна доставка или вида на услугата;\n- датата, на която е възникнало данъчното събитие за доставката;\n- описание на издадените фактури за доставките, когато издаването им е задължително;\n- елементите, необходими за определяне на данъчната основа;\n(чл.120, ал.1 от ЗДДС)\nЗа неводене и за неподаване на отчет за продажбите или за подаване на информация различна от действителната санкцията е в размер от 500 до 1 000 лв, а при повторно нарушение от 1 000 до 20 000 лв.\n(чл.181 от ЗДДС)\nЛице, регистрирано по ”Режим Извън Съюза” или ”Режим в Съюза” води електронен регистър на извършените от него доставки на далекосъобщителни услуги, радио и телевизионно излъчване или услуги, извършени по електронен път, по които получатели са данъчно незадължени лица. За всяка извършена доставка в регистъра се съдържа:\nдържава членка на ЕС по потребление;\nвид и количество на предоставяната услуга;\nдатата, на която е възникнало данъчното събитие на доставката;\nномер и дата на фактурата, ако такава е издадена за доставката, както и друга информация, съдържаща се в нея;\nданъчната основа, като се посочва използваната валута;\nвсяко последващо увеличение или намаление на данъчната основа;\nприложимата ставка на данъка;\nразмерът на данъка, като се посочва използваната валута;\nдатата и размерът на получените плащания и начинът на плащане;\nвсички авансови плащания;\nиме, пощенски адрес и електронни адреси на клиента, когато са известни на данъчно задълженото лице;\nинформация, използвана за определяне на мястото, където е установен клиентът или където е постоянният му адрес или обичайното му пребиваване.\n(чл.120, ал.3 от ЗДДС)\nЗа доставка на:\nпо които доставчици са физически лица, получателят съставя отчет за покупките за данъчния период, който съдържа минимум следната информация:\n- количество и вид на стоката или вида на услугата - за всяка доставка;\n- датата, на която данъкът за доставката е станал изискуем;\n- покупна цена - за всяка доставка;\n(чл.120, ал.4 от ЗДДС)\nЗа неводене и за неподаване на отчет за покупките или за подаване на информация различна от действителната санкцията е в размер от 500 до 1 000 лв, а при повторно нарушение от 1 000 до 20 000 лв.\nКогато се налага корекция на сделки от правоприемник по смисъла на Търговския Закона (основания за промяна на данъчната основа или основание за разваляне на доставка получена от преобразувано дружество) се издава известие или протокол при определени правила.\n(чл.82 от ПП)\nПри публична продан от оторизиран орган не се издава фактура, а специален документ за продажбата, който се декларира в НАП по определен ред. ДДС от публичната продан се внася в НАП от публичния изпълнител, а при нейната отмяна се възстановява по определен ред.\n(чл.131 от ЗДДС / чл.83 и 83а от ПП)\nЗа неиздаване на дебитно или кредитно известие или протокол санкцията е в размер на неначисленото ДДС, но не по-малко от 1 000 лв. Ако данъчният документ е издаден в месеца, следващ месеца, в който е трябвало да бъде издаден, санкцията е в размер на 25% от неначисленото ДДС, но не по-малко от 250 лв.\nЗа плащане на лихви и неустойки с обезщетителен характер не се издава фактура или протокол, а само документ, удостоверяващ плащането им.\n(чл.84 от ПП)\nЗа да се удостовери, че една доставка е извършена, това се доказва с множество документи в зависимост от вида на доставката. Това обикновено са фактури, стокови разписки, документи за превоз (в т.ч. CMR и пътен лист), товарителници, договори, констативни протоколи от измервания, приемо-предавателни протоколи, митнически декларации, лицензи, разрешителни, сертификати, удостоверения, регистрационни документи, документи за собственост, регистри, категоризация и т.н. Правилникът за прилагане на ЗДДС определя конкретни документи за следните доставки:\n(чл.21 от ПП)\n(чл.22 от ПП)\nмеждународен транспорт на природен газ и ел. енергия;\n(чл.24 от ПП)\nдоставка на стоки за снабдяване на самолети, използвани от оператори, извършващи международни рейсове;\n(чл.25 от ПП)\nдоставка на стоки за снабдяване на плавателни съдове;\n(чл.26 от ПП)\nдоставки на услуга по строителство на кораб или самолет;\n(чл.27 от ПП)\nотдаване под наем на самолети и плавателни съдове;\n(чл.28 от ПП)\nобработка на самолети и плавателни съдове;\n(чл.29 от ПП)\nтранспортна обработка на стоки или пътници;\n(чл.30 от ПП)\nдоставка на самолети и плавателни съдове;\n(чл.31 от ПП)\nдоставка на услуги за управление на въздушно движение;\n(чл.31а от ПП)\nавиационен оператор, извършващ основно международни рейсове;\n(чл.31б от ПП)\n(чл.32 от ПП)\n(чл.33 от ПП)\n(чл.34 от ПП)\nдоставка на стоки в обекти за безмитна търговия;\n(чл.35 от ПП)\nдоставка на услуги от агенти на международен транспорт;\n(чл.36 от ПП)\nдоставка на услуга по продажба на самолетни билети за международен транспорт;\n(чл.37 от ПП)\nдоставка на други услуги от агенти, брокери и посредници;\n(чл.38 от ПП)\nдоставки на стоки и услуги, за които ДДС е изискуем от получателя – зърно, инвестиционно злато, отпадъци (скраб) и услуги по преработка на отпадъци. Към тези доставки спадат и услугите по обработка на самолети и кораби в летища и пристанища извън територията на страната;\n(чл.38б от ПП)\nнастаняване, предоставено от хотелиер;\n(чл.40 от ПП)\nвътре-общностна доставка (ВОД).\n(чл.45 от ПП)\nАко доставчик не се снабди с изискваните документи за доказване на горните доставки в срок до края на месеца, следващ календарния месец, в който ДДС е станал изискуем, се счита, че доставката е облагаема със ставка 20% и доставчикът трябва да направи корекция и да начисли данъка с протокол. Ако в последствие доставчикът се снабди с нужните документи, той коригира увеличеното ДДС чрез анулиране на протокола, с който го е начислил.\n(чл.39 и 46 от ПП)\nИздадените и получените документи се съхраняват до 5 години след изтичане на давностния срок за погасяване на публично задължение, което документите удостоверяват. Това означава, че документите трябва да се съхраняват минимум 11 години и че след изтичане на 12 години биха могли да бъдат унищожени. Това се отнася за издадени и получени фактури, известия, протоколи, отчети, митнически декларации, дневници, декларации, регистри и т.н.\n(чл.121 от ЗДДС)\nЗа неспазване на условията за съхранение на счетоводна документация санкцията е в размер от 2 000 до 5 000 лв., а при повторно нарушение от 4 000 до 10 000 лв.\n(чл.47, ал4 от ЗСч)\nКогато данъчно задължено лице съхранява получени или издадени от него фактури и известия към фактури в електронни системи, гарантиращи онлайн достъп до тези документи е длъжен да осигури онлайн достъп до тях на компетентните органи по приходите от България или от държавите в ЕС.\n(чл.122 от ЗДДС)\nВсяко регистрирано по ЗДДС лице задължително води подробна счетоводна отчетност, от която да може да се установят задълженията му по ЗДДС;\nВсяко регистрирано по ЗДДС лице задължително води регистър за стоките, които изпраща до друга държава от ЕС и очаква да му се върнат след преработка или използването им най-късно до 24 месеца, както и в огледалния случай – ако получава такива стоки, които ще върне най-късно до 24 месеца.\n(чл.123 от ЗДДС / чл.121 от ПП)\nЗа неводене на подробна счетоводна отчетност, от която да могат да се установят задълженията на едно лице по ЗДДС санкцията е в размер от 300 до 500 лв. а при повторно нарушение от 600 до 1 000 лв.\n(чл.46 от ЗСч)\nЗа неводене и за неподаване на регистър за изпратени и получени стоки до/от друга държава в ЕС, които подлежат на връщане или за подаване на информация различна от действителната санкцията е в размер от 500 до 1 000 лв. а при повторно нарушение от 1 000 до 20 000 лв.\nДДС се начислява и плаща/изисква от:\nдоставчикът по облагаема доставка, ако е регистрирано по ЗДДС лице (начислява се с издаване на фактура);\n(чл.82, ал.1 от ЗДДС)\nполучателят, когато доставчикът не е установен в България, но доставката е облагаема и с място на изпълнение в България и е: свързана с природен газ, електроенергия, топлоенергия, хладилна енергия; или е свързана със стоки, които се монтират или инсталират за сметка на доставчика, когато получател е регистрирано по ЗДДС лице, а доставчика е от ЕС; или е свързана с доставки на услуги, когато получателят е данъчно задължено лице (начисляването става с протокол);\nполучателят по доставки на златни материали и инвестиционно злато, ако е регистрирано по ЗДДС лице (обратно начисляване – начисляването става с протокол);\n(чл.161, ал.1 от ЗДДС)\nполучателят по доставки на зърно и технически култури, ако е регистрирано по ЗДДС лице, независимо дали доставчикът е данъчно задължено или данъчно незадължено лице (обратно начисляване – начисляването става с протокол);\nполучателят по доставки на битови, производствени, строителни и опасни отпадъци или услуги по добив, обработка или преработка на същите отпадъци, ако е регистрирано по ЗДДС лице, независимо дали доставчикът е данъчно задължено или данъчно незадължено лице (обратно начисляване – начисляването става с протокол);\nвносителят, при внос (на база на митническа декларация);\n(чл.83 от ЗДДС)\nпридобиващият, при ВОП (начисляването става с протокол);\nвсяко лице, което посочи данъка във фактура или известие;\n(чл.85 от ЗДДС)\nдоставчикът на далекосъобщителни услуги, радио и телевизионно излъчване или услуги, извършени по електронен път, с място на изпълнение в България и получателите са данъчно незадължени лица (начислява се по специални режими);\n(чл.85а от ЗДДС)\nдоставчикът, при извършване на безвъзмездни облагаеми доставки на стоки или услуги, с изключение на случаите, при които се предоставят стоки и услуги с рекламна цел на единична стойност до 30 лв. или мостри, без ограничения в стойността (начисляването става с протокол);\n(чл.53 и 55 от ПП)\nполучателят, при получаване на авансово плащане за доставка (начислява се с издаване на фактура);\n(чл.54, ал.3 от ПП)\nЗа неначислен ДДС в предвидените срокове санкцията е в размер на неначисления данък, но не по-малко от 500 лв. При повторно нарушение размерът на санкцията е двукратният размер на неначисления данък, но не по-малко от 1 000 лв. Когато доставката е отчетена в някой от следващите 6 данъчни периода, след отчетния период, санкцията е в размер на 5% от неначисления ДДС, но не по-малко от 200 лв., а при повторно нарушение санкцията е в размер на неначисления ДДС, но не по-малко от 400 лв. Когато доставката е отчетена от 7-мия до 18-тия данъчен период, след отчетния период, санкцията е в размер на 10% от неначисления ДДС, но не по-малко от 400 лв., а при повторно нарушение санкцията е в размер на неначисления ДДС, но не по-малко от 800 лв. Отделно се дължи неначисления ДДС и законовата лихва за забава.\nЛице, за което ДДС е станал изискуем е длъжно да го начисли чрез издаване на данъчен документ (фактура, дебитно известие или протокол) в срок до 5 дни от данъчното събитие, който трябва да включи в дневника си за продажбите за същия данъчен период.\n(чл.86, ал.1 от ЗДДС / чл.54, ал.1 от ПП)\nДДС е дължим от регистрираните по ЗДДС лица за данъчния период, през който е издаден данъчния документ (фактура, дебитно известие или протокол), а ако не е издаден в срок – за данъчния период, за който ДДС е станал изискуем.\n(чл.86, ал.2 от ЗДДС)\nЗа неначислен ДДС в предвидените срокове санкцията е в размер на неначисления данък, но не по-малко от 500 лв. При повторно нарушение размерът на санкцията е двукратният размер на неначисления данък, но не по-малко от 1 000 лв. Когато доставката е отчетена в някой от следващите 6 данъчни периода, след отчетния период, санкцията е в размер на 5% от неначисления ДДС, но не по-малко от 200 лв., а при повторно нарушение санкцията е в размер на неначисления ДДС, но не по-малко от 400 лв. Когато доставката е отчетена от 7-мия до 18-тия данъчен период, след отчетния период, санкцията е в размер на 10% от неначисления ДДС, но не по-малко от 400 лв., а при повторно нарушение санкцията е в размер на неначисления ДДС, но не по-малко от 800 лв. Отделно се дължи неначисления ДДС и законовата лихва за забава. (чл.180 от ЗДДС)\nЗа неиздаване на фактура, дебитно или кредитно известие или протокол санкцията е в размер на неначисленото ДДС, но не по-малко от 1 000 лв. Ако данъчният документ е издаден в месеца, следващ месеца, в който е трябвало да бъде издаден, санкцията е в размер на 25% от неначисленото ДДС, но не по-малко от 250 лв.\nНе се начислява ДДС при извършване на освободена доставка, освободен ВОП, доставки с 0% ДДС (ВОД, износ и международен транспорт) както и при доставка с място на изпълнение извън територията на България (най-често услуги за чуждестранни клиенти).\n(чл.86, ал.3 от ЗДДС)\nРегистрирано по ЗДДС лице е длъжно да отрази издадените от него фактури, известия, протоколи и отчети за продажбите в дневника си за продажбите за данъчния период, за който са издадени. Това се отнася и за издадените документи във връзка с ВОД. В дневника за продажбите се декларират и доставките на стоки и услуги за лични нужди на собственици и служители.\nКогато лице е регистрирано по ЗДДС, затова че извършва или получава специфични услуги или за целите на ВОП, в дневника за продажбите отразява само тези документи, които са издадени във връзка с тези специфични услуги или ВОП.\nДневникът за продажбите се подава по електронен път.\n(чл.124, ал.2 и 3 от ЗДДС / чл.113, ал.2 от ПП)\nЗа неиздаден данъчен документ (фактура, известие или протокол) или неотразяването му в дневника за продажбите санкцията е в размер на неначисленото ДДС, но не по-малко от 1 000 лв. Ако данъчният документ е издаден или отразен в дневника за продажбите в месеца, следващ месеца, в който е трябвало да бъде издаден или отразен, санкцията е в размер на 25% от неначисленото ДДС, но не по-малко от 250 лв.\nРегистрирано по ЗДДС лице е длъжно да отрази получените от него фактури, дебитни известия и митнически декларации в дневника си за покупки най-късно до дванадесетия данъчен период, следващ данъчния период, през който документите са издадени.\nКогато лице е регистрирано по ЗДДС, затова че извършва или получава специфични услуги или за целите на ВОП, може и да не изготвя дневник за покупките.\nДневникът за покупките се подава по електронен път.\n(чл.124, ал.4 от ЗДДС / чл.113,ал.3 от ПП)\nПри неотразяване на документи за покупките до дванадесетия месец, следващ месеца, в който са издадени, се губи правото за ползване на данъчния кредит в този документ.\n(чл.124, ал.4 от ЗДДС)\nРегистрирано по ЗДДС лице е длъжно да отрази получени от него кредитни известия в дневника си за покупките за данъчния период, през който са издадени.\n(чл.124, ал.5 от ЗДДС)\nЗа неотразяване на получено кредитно известие в дневника за покупките санкцията е в размер на начисленото ДДС, но не по-малко от 1 000 лв. Ако кредитното известие е отразено в дневника за покупките в месеца, следващ месеца, в който е трябвало да бъде отразено, санкцията е в размер на 25% от начисленото ДДС, но не по-малко от 250 лв.\nРегистрирано по ЗДДС лице, което през календарно тримесечие е извършило ВОД на нови превозни средства за лица, които не са регистрирани за целите на ДДС в държави от ЕС, отразява извършените доставки в регистър за ВОД на нови превозни средства.\nРегистърът заедно с декларация по образец се подава в НАП до 14-то число на месеца, следващ отчетното тримесечие.\n(чл.124, ал.7 и чл.168, ал.1 от ЗДДС / чл.113, ал.13-15 от ПП)\nЗа неводене и за неподаване на регистър за продажбите или за подаване на информация различна от действителната санкцията е в размер от 500 до 1 000 лв, а при повторно нарушение от 1 000 до 20 000 лв.\nЗа неподаден декларация за ВОД на нови превозни средства санкцията е в размер от 1 000 до 10 000 лв., а при повторно нарушение санкцията е от 5 000 до 20 000 лв.\nСправка-Декларация по ДДС се подава и в случаите, когато лицето не е извършило никакви покупки или продажби.\nПодаването на Справка-Декларацията по ДДС е задължително по електронен път, когато се подава заедно с VIES-Декларация или когато някой от дневниците или регистърът за ВОД на нови автомобили съдържа повече от 5 записа.\nПравилата за подаване на Справка-Декларация за лицата регистрирани по ”Режим извън Съюза” и ”Режим в Съюза” са различни.\n(чл.125 от ЗДДС / чл.116 от ПП)\nЗа неподадена или по-късно подадена Справка-Декларация и съпътстващите я дневници за покупките и продажбите санкцията е в размер от 500 до 10 000 лв.\nОтделно се дължи недекларирания и невнесен ДДС заедно със законовата лихва за забава.\nРегистрирано по ЗДДС лице, което е извършило за данъчния период ВОД, доставки като посредник в тристранна операция или доставки на услуги в държава от ЕС, заедно със Справка-Декларацията по ДДС подава и VIES-Декларация.\nVIES-Декларацията се изготвя на база на обобщени данни от дневниците за покупки и продажби и се подава само по електронен път.\nПолучено авансово плащане от посредник в тристранна операция не се включва във VIES-Декларацията.\n(чл.125, ал.2 от ЗДДС / чл.117 и 118 от ПП)\nЗа неподадена или по-късно подаденаVIES декларация санкцията е в размер от 500 до 10 000 лв.\nДопуснати грешки в подадена Справка-Декларация и дневниците към нея може да се поправи с пускането на нова Справка-Декларация до крайния срок за подаване. След изтичането на този срок поправки са възможни след уведомяване на НАП.\n(чл.126 от ЗДДС)\nДанъчният период след изтичането, на който регистрираното лице е длъжно да декларира резултата за периода е един месец и съвпада с календарния месец.\nРезултатът за данъчния период е разликата между изискуемият от лицето данък по продажбите и приспаднатият данъчен кредит по покупките. Резултатът може да бъде ДДС за внасяне или ДДС за възстановяване.\n(чл.87 и 88 от ЗДДС)\nДДС се внася по сметка на НАП до крайния срок за подаване на Справка-Декларацията по ДДС – до 14-то число на месеца, следващ отчетния месец. ДДС се смята за внесен/платен в деня, в който е постъпил по сметката на НАП.\nДДС при внос се внася на митническото учреждение, което оформя вноса. Освобождаването на стока от митница се разрешава след като ДДС е платено или обезпечено.\nДДС при ВОП на ново превозно средство или ВОП на акцизни стоки от нерегистрирано лице се внася в срок до 14 дни от изтичането на месеца, в който данъкът е станал изискуем. Данъкът се внася по сметка на НАП и се смята за внесен/платен в деня, в който е постъпил по сметката на НАП.\n(чл.89-91 от ЗДДС)\nЗа по-късно внесения ДДС се начислява законова лихва до окончателното му постъпване по сметката на НАП.\nЗа невнасяне в срок на дължимия ДДС при ВОП на ново превозно средство от нерегистрирано по ЗДДС лице се налага санкция в размер от 500 до 2 000 лв., а при повторно нарушение санкцията е в размер на невнесения ДДС, но не по малко от 4 000 лв.\nЗа невнасяне в срок на дължимия ДДС при ВОП на акцизни стоки от регистрирано или нерегистрирано по ЗДДС лице санкцията е в размер от 500 до 2 000 лв., а при повторно нарушение санкцията е в размер на невнесения ДДС, но не по малко от 4 000 лв..\nДДС за възстановяване по Справка-Декларация се приспада от дължимия за внасяне ДДС в следващите два месеца, след което, ако има остатък за внасяне, се внася, а ако има остатък за възстановяване (в т.ч. натрупан и в следващите два месеца), НАП го възстановява в срок до 30 дни от подаването на последната Справка-Декларация. Но ако е започнала ревизия, срокът за възстановяване е срокът за издаване на ревизионния акт, освен ако лицето не го обезпечи.\nЗа лицата, за които повече от 30% от доставките им са ВОД или износ, имат специално одобрен от министъра на финансите инвестиционен проект, както и в други определени случаи за земеделски производители и лица усвоили средства от еврофондове, възстановяването на ДДС се извършва в 30 дневен срок от подаването на Справка-Декларацията, без да се извършва прихващане в следващите два данъчни периода. Но ако е започнала ревизия, срокът за възстановяване е срокът за издаване на ревизионния акт, освен ако лицето не го обезпечи.\nАко към датата на искането на ДДС за възстановяване лицето има неплатени данъчни и осигурителни задължения, събирани от НАП, НАП ги прихваща и възстановява разликата.\nЗабавен за възстановяване ДДС се възстановява ведно със законовата лихва за забава.\nДДС, подлежащ на възстановяване, който е възстановен след 30-ия ден от подаването на Справка-Декларацията за неговото възстановяване, независимо от срока на ревизията, нейното спиране или отмяна на отказ за възстановяване, се възстановява заедно със законната лихва (чл.92, ал.10).\n(чл.92 и 93 от ЗДДС / чл.68-71 от ПП)\nЗа невъзстановен ДДС в срок от страна на НАП санкцията за виновното длъжностното лице е в размер от 500 до 2 000 лв., а при повторно нарушение е от 1 000 до 4 000 лв.\nВъзстановява се ДДС за доставките, по които получатели са дипломатически мисии, представителства на международни организации и техния персонал.\n(чл.174 от ЗДДС)\nВсяко регистрирано по ЗДДС лице носи отговорност за невнесен ДДС от предходен доставчик, ако е знаело или е било длъжно да знае, че ДДС няма да бъде внесен от предходния доставчик.\nПриема се, че лицето е било длъжно да знае, ако дължимия ДДС не е внесен като резултат за данъчния период от който и да е било предходен доставчик по облагаема доставка с предмет същата стока или услуга, независимо дали в същия, изменен или преработен вид и облагаемата доставка е привидна, заобикаля закона или е на цена, която значително се отличава от пазарната.\nОтговорността за невнесен ДДС от предходен доставчик може да бъде търсена както от получателя на доставката, така и от всеки предходен доставчик и от всеки следващ получател по линията на доставките.\n(чл.177 от ЗДДС)\nНа регистрация за целите на ДДС подлежат данъчно задължени лица (установени или не в България), които извършват облагаеми доставки на стоки или услуги.\nРегистрацията за целите на ДДС е задължителна или доброволна.\n(чл.94 и 95 от ЗДДС)\nНа задължителна регистрация по ЗДДС подлежат:\nЛица, достигнали облагаем оборот от 50 000 лв. за предходните 12 месеца; (Облагаемият оборот е сумата от данъчните основи на извършените от лицето облагаеми доставки и получените авансови плащания. Доставките на финансови и застрахователни услуги също се включват в облагаемият оборот, при условие че са свързани с основната дейност на лицето. Има и точно определени доставки, които не се включват в облагаемия оборот.)\n(чл.96 от ЗДДС, )\nЛица, установени в държава от ЕС и неустановени в България, които извършват доставки на стоки, които се монтират или инсталират в страната за тяхна сметка и получателят не е регистриран по ЗДДС;\n(чл.97 от ЗДДС)\nЛица, които получават услуги с място на изпълнение в България, които са облагаеми и ДДС е изискуем от получателя (защото доставчикът не е установен в страната) във връзка с доставки: свързани с природен газ, електроенергия, топлоенергия и хладилна енергия; свързани със стоки, които се монтират или инсталират за сметка на доставчика, който е от ЕС; свързани с доставки на услуги, когато получателят е данъчно задължено лице;\n(чл.97а, ал.1 от ЗДДС)\nЛица, които са установени в България и предоставят услуги с място на изпълнение на територията на държави от ЕС;\n(чл.97а, ал.2 от ЗДДС)\nЛица, които не са установени в България, не са регистрирани по ”Режим Извън Съюза”, ”Режим в Съюза” или на определено друго основание по ЗДДС и доставят далекосъобщителни услуги, радио и телевизионно излъчване или услуги, извършени по електронен път, по които получатели са данъчно незадължени лица, които са установени в държава от ЕС.\n(чл.97б от ЗДДС / чл.113, ал.18 от ПП)\nЛица, регистрирани за целите на ДДС в държава членка на ЕС, които извършват доставки с място на изпълнение на територията на България при условията на дистанционна продажба и приходът им от тези доставки за текущата или предходната календарна година ще надхвърли 70 000 лв.;\n(чл.98 от ЗДДС)\nЛица, които са получатели по ВОП и данъчната основа по придобиванията им за текущата календарна година ще надхвърли 20 000 лв.;\n(чл.99 от ЗДДС)\nИма точно определени правила кога регистрация на едно основание се счита за регистрация и на друго основание и кога не се счита. Има точно определени правила кога въпреки регистрацията на едно основание се изисква регистрация и на друго основание.\n(чл.97а, чл.97б и чл.99 от ЗДДС/ чл.73 от ПП)\nЗа всяка задължителна регистрация по ЗДДС има определен срок, в който трябва да се подаде заявление за регистрация.\nЗа неподадено заявление за регистрация по ЗДДС в предвидения срок санкцията е в размер от 500 до 5 000 лв. и ДДС-то, което би трябвало да бъде начислено за всички продажби от момента на възникване на задължението за регистрация по ЗДДС.\n(чл.178 от ЗДДС)\nВсяко данъчно задължено лице има право да се регистрира доброволно по ЗДДС.\n(чл.100 от ЗДДС)\nРегистрацията по ЗДДС се извършва чрез подаване на заявление за регистрация с нужните приложения в зависимост от основанието за регистрация. Заявлението може да се подаде и по електронен път.\nПри регистрацията по ЗДДС задължително се заявява и електронен адрес за комуникация с НАП, при промяната на който лицето уведомява НАП в 7 дневен срок.\nВ 14 дневен срок от подаването на заявлението за регистрация НАП извършва проверка на основанията за регистрация и извършва регистрацията или прави мотивиран отказ. За регистрацията по ЗДДС се издава удостоверение.\nРегистрацията по ЗДДС за целите на ВОП, дистанционни продажби, доставка на електронни и други специфични услуги се извършва в 3 дневен срок от подаване на заявлението за регистрация.\nАко едно данъчно задължено лице не се е регистрирало по ЗДДС, въпреки че са били налице обстоятелства, налагащи регистрацията, НАП го регистрира по своя инициатива, веднага щом открие наличието на обстоятелствата.\nРегистрацията по ЗДДС настъпва в деня, в който е връчено удостоверението за регистрация. Изключения са регистрациите по ”Режим Извън Съюза” и ”Режим в Съюза”.\n(чл.101-105 от ЗДДС / чл.72-75 и чл.77 и 77а от ПП)\nАко не бъде предоставена гаранция или обезпечение, НАП може да откаже да регистрира лице, което има собственици, управители или прокуристи, които:\nса или са били собственици, управители или прокуристи в лица с неуредени задължения за ДДС на стойност над 5 000 лв.;\nса с наказателно преследване или осъждани за престъпления срещу данъчната система.\nРазмерът на обезпечението е равен на размера на неуредените задължения, а в случай на наказателно преследване е в размер на 250 000 лв.\n(чл.176а и 176б от ЗДДС)\nНАП може да откаже да регистрира или да реши да дерегистрира лице, което:\nне може да бъде открито на посочения от него адрес;\nпромени адреса си и не уведоми НАП;\nсистемно не изпълнява задълженията си по ЗДДС;\nима публични задължения надхвърлящи активите му, намалени с неговите задълженият;\nне предостави или не осигури достъп до издадени или получени от него оригинални документи, освен ако не са били изгубени или унищожени и лицето своевременно е уведомило НАП за това.\n(чл.176 от ЗДДС)\nОснование за задължителна дерегистрация по ЗДДС е смъртта на физическо лице, прекратяването на търговец по Търговския Закон или прекратяването на кооперация, юридическо лице или неперсонифицирано дружество, които са били регистрирани по ЗДДС. Има и други специфични случи, при които е необходимо да се извърши дерегистрация по някои от основанията за регистрация по ЗДДС.\nВ 14 дневен срок от настъпване на съответните обстоятелства (с изключение на смърт) лицето трябва да подаде заявление за дерегистрация.\n(чл.106, 107 и чл.109, ал.1 от ЗДДС)\nЗа неподадено в установения срок заявление за дерегистрация по ЗДДС, след като са налице основанията за това, се налага санкция в размер от 500 до 5 000 лв.\nОтделно се дължи неначислен ДДС във връзка с дерегистрацията заедно със законовата лихва за забава.\nЛице, регистрирано по ЗДДС, може да се дерегистрира доброволно, когато:\nоблагаемият му оборот за предходните 12 месеца спадне под 50 000 лв., когато е подлежал на задължителна регистрация;\nданъчните основи на извършените доставки при условията на дистанционни продажби за предходните две календарни години е бил под 70 000 лв., когато е регистриран на това основание;\nданъчните основи на облагаемите придобивания по ВОП за предходната календарна година е бил под 20 000 лв., когато е регистриран на това основание;\nса изминали 24 месеца от началото на годината, следваща годината му на доброволна регистрация и облагаемият му оборот за предходните 12 месеца е спаднал под 50 000 лв.\nДерегистрацията по ЗДДС се извършва чрез подаване на заявление за дерегистрация с нужните приложения в зависимост от основанието за дерегистрация.\nВ 14 дневен срок от подаването на заявлението за дерегистрация НАП извършва проверка на основанията за дерегистрация и извършва дерегистрацията или прави мотивиран отказ.\nДерегистрацията по ЗДДС настъпва в деня, в който е връчен акта за дерегистрация.\n(чл.108 и 109 от ЗДДС / чл.77 от ПП)\nНАП може по своя инициатива да дерегистрира по ЗДДС лица, които не могат да бъдат открити на адреса им за кореспонденция (или са го сменили без да уведомят), които в продължение на 3 и повече месеца не подават Справки Декларации по ЗДДС в НАП или чиито задължения към НАП са по-големи от техните активи.\nДатата на дерегистрация в тези случаи е датата, на която са установени обстоятелствата за тях.\n(чл.110 от ЗДДС)\nПри дерегистрация по инициатива на НАП трябва да се начисли ДДС за всички налични активи и да се внесе в НАП..\nПри дерегистрация се смята, че лицето извършва доставка на всички налични стоки и/или услуги, за които е ползвало изцяло или частично данъчен кредит и които са активи по смисъла на Закона за Счетоводството и ЗКПО.\n(чл.111 от ЗДДС)\nНа задължителна регистрация по ЗДДС подлежи дружество по Търговския Закон, което в резултат на преобразуване (в т.ч. разделяне, отделяне, вливане, сливане, покупка на предприятие или апорт) придобие стоки и услуги от регистрирано по ЗДДС лице. Това се отнася и за преобразуващи се бюджетни организации.\nЗаявление до НАП за регистрация по ЗДДС в резултат на преобразуване се подава в 14 дневен срок от датата на вписването в Търговския Регистър или Регистър БУЛСТАТ, а датата на регистрация е от датата на вписването. Опис за наличните активи (без тези в резултат на преобразуването), за които ще се ползва данъчен кредит след регистрацията, се подава в срок до 45 дни.\n(чл.132 от ЗДДС)\nЗа неподадено в срок заявление за регистрация по ЗДДС санкцията е в размер от 500 до 5 000 лв. и ДДС-то, което би трябвало да бъде начислено за всички продажби от момента на възникване на задължението за регистрация по ЗДДС.\nЧуждестранно лице, което има постоянен обект на територията на България, от който извършва икономическа дейност или ако чуждестранно лице, което не е установено на територията на страната, но извършва облагаеми доставки на територията на България и отговаря на условията за задължителна регистрация, се регистрира по ЗДДС чрез акредитиран представител.\nЛица от ЕС могат да се регистрират и без акредитиран представител.\nЧуждестранно лице, което е регистрирано по ”Режим Извън Съюза” не се нуждае от акредитиран представител.\nДерегистрацията на тези лица се извършва при общите условия за дерегистрация, с изключение на случаите, когато не бъде определен нов акредитиран представител – тогава дерегистрацията може да се направи по инициатива на НАП.\n(чл.133 и 134 от ЗДДС)\nАкредитиран представител може да бъде дееспособно физическо лице с постоянен адрес и пребиваване в България или местно юридическо лице, което не е в ликвидация или несъстоятелност и няма задължения към НАП.\nАкредитирания представител представлява чуждестранното лице във всички негови правоотношения с НАП и е солидарно отговорно с него.\n(чл.135 от ЗДДС / чл.76 от ПП)\nПраво на регистрация по специалния режим за касова отчетност, има всяко регистрирано по ЗДДС лице, на основание на:\nнатрупан над 50 000 лв. оборот от облагаеми доставки за предходните 12 мес.;\nдоставчик от ЕС на стоки в България, които се монтират от или за негова сметка;\nправото за доброволна регистрация,\nима до 500 000 Евро оборот от облагаеми доставки за предходните 12 мес.;\nняма влязъл в сила ревизионен акт по Ревизия при Особен Случай (множество нарушения) или няма отговорност за невнесен ДДС от предходен доставчик;\nняма изискуеми или невнесени данъци и осигуровки, освен ако не са обезпечени.\n(чл.151а, ал.1 от ЗДДС)\nПри режима за касова отчетност ДДС става изискуем, не на датата, на която е възникнало данъчното събитие, а на датата на получаване на цялостно или частично плащане, пропорционално на плащането – ако са получени 60 лв., се дължи 10 лв. ДДС.\nРежимът касова отчетност се прилага за всички доставки на стоки и услуги с изключение на:\nвнос на стоки;\nВОП и ВОД на стоки;\nдоставки към нерегистрирани по ЗДДС лица;\nдоставки с място на изпълнение извън България;\nдоставки с място на изпълнение в България, но за които ДДС е изискуем от получателя на доставката (при обратно начисляване на ДДС);\nдоставки по договор за лизинг;\nдоставки свързани с туристически услуги, облагане маржа на цената, инвестиционно злато и тези за които ДДС е изискуем от получателя (обратно начисляване);\nдоставки заплатени в брой, чрез бартер или прихващане;\nдоставки, облагаеми с нулева ставка;\nдоставки между свързани лица;\nдоставки, заплатени изцяло, в т.ч. и ДДС, към датата на възникване на данъчното събитие.\n(чл.151а, ал.2 от ЗДДС)\nРазрешение за прилагане на режима за касова отчетност се издава от НАП.\nЗа получаване на разрешение за прилагане на режима за касова отчетност се подава искане по образец до съответното поделение на НАП.\nВ срок до 14 дни от подаване на искането НАП проверява основанията за регистрация и потвърждава или моти\nвирано отказва издаване на разрешение за прилагане на режима.\nНАП поддържа публичен регистър на регистрираните лица за прилагане на режима за касова отчетност.\n(чл.151а, ал.3-9 от ЗДДС / чл.104а, чл.104б и чл.104г от ПП)\nПрилагането на режима за касова отчетност започва от първия ден на месеца, следващ месеца, в който е получено разрешението.\n(чл.151б, ал.1 от ЗДДС)\nМерки за прекратяване прилагането на режима за касова отчетност се предприемат в следните случаи:\nако едно лице отговаря на условията за регистрация по режима за касова отчетност, то може да предприеме дерегистрация от режима след изтичането на 12 месеца, считано от месеца, следващ месеца на издаването на разрешението;\n- ако отпадне някое от условията за регистрация по режима за касова отчетност, регистрираното лице е длъжно в срок до 7 дни да подаде искане до съответния НАП за прекратяване прилагането на режима. В срок до 14 дни от подаване на искането НАП проверява основанията за дерегистрация и потвърждава или мотивирано отказва дерегистрацията;\nако едно лице отговаря на условията за регистрация по режима за касова отчетност, то има право след изтичането на 12 месеца, считано от месеца, следващ месеца на издаването на разрешението да прекрати да прилага режима без формално да предприема мерки за дерегистрация, но ако иска да се върне към него, това може да стане по реда за първоначална регистрация по режима, но едва след като са изтекли 12 месеца, следващи месеца на прекратяване прилагането на режима.\nНАП прекратява по своя инициатива регистрация на лице по режима за касова отчетност в следните случаи:\nкогато вече не са налице условията за регистрация по режима и лицето не е поискало дерегистрация в съответния срок;\nкогато преди настъпването на условията регистрирано по режима лице приспадне данъчен кредит за получена доставка от лице, което не е регистрирано по режима – тоест при доставки от нерегистрирани по режима лица, правото на приспадане на данъчен кредит настъпва с цялостното или частично плащане на доставката (за платената част);\nкогато при настъпване на условията за начисляване на ДДС, лицето регистрирано или дерегистрирано от режима не издаде или не отрази протокола за начисляване на ДДС в дневника за продажбите и Справка-Декларацията.\nНАП може да прекрати регистрация на лице по режима за касова отчетност, когато установи, че лицето не може да бъде открито на адреса за кореспонденция, системно не изпълнява задълженията си по закона за ДДС или има публични задължения, които надхвърлят нетните му активи.\nПрилагането на режима за касова отчетност се прекратява от деня следващ деня, в който е връчен акта за неговото прекратяване.\n(чл.151б, ал.2-10 от ЗДДС / чл. 104в от ПП)\nДанъчно събитие за доставка, за която се прилага режима на касова отчетност възниква съгласно общите правила. Лице, което прилага режима, в деня на възникване на данъчно събитие е длъжно да начисли данъка за доставката чрез издаване на фактура или известие, в които изрично вписва “касова отчетност“. Лицето посочва фактурата или известието в дневника за продажбите и Справка-Декларацията, като данъчната основа и начисленият данък не участват при определянето на резултата за данъчния период.\nДДС за доставка е изискуем на датата на получаване на цялостно или частично плащане по доставката и лицето прилагащо режима е длъжно да издаде протокол и да го отрази в дневника за продажбите и Справка-Декларацията за данъчния период. При частично плащане е изискуем ДДС, който е пропорционален на плащането – ако са получени 60 лв., се дължи 10 лв. ДДС.\nПри получено частично авансово плащане преди настъпването на данъчното събитие, ДДС се начислява и дължи съгласно общия ред за получени авансови плащания. За плащанията след настъпване на данъчното събитие, режима за касова отчетност се прилага само за оставащата част от сумата. Аналогично се процедира и при получено авансово плащане преди регистрацията по режима за касова отчетност, когато датата на данъчното събитие е след регистрацията по режима – той ще се прилага само за оставащата част от сумата.\nПри дерегистрация от режима за касова отчетност, ДДС, който не е станал изискуем (защото още няма плащане) става изискуем в деня на дерегистрацията и лицето е длъжно да издаде протокол/и и да го/ги отрази в дневника за продажбите и Справка-Декларацията за данъчния период, в който е дерегистрирано.\n(чл.151в и чл.151д от ЗДДС)\nПраво на приспадане на данъчен кредит за лице регистрирано по режима за касова отчетност възниква:\nв данъчния период, в който е извършено цялостно или частично плащане по покупка към доставчик, който не е регистриран по режима за касова отчетност. В този случай лицето (купувачът/платецът) издава протокол, който включва в дневника за покупките и Справка-Декларацията за данъчния период на плащането. При частично плащане по покупката данъчния кредит е пропорционален на плащането - ако са платени 60 лв., данъчният кредит е 10 лв. Данъчния кредит може да се ползва и в някой от следващите 12 данъчни периода;\nв данъчния период, в който е извършено цялостно или частично плащане по покупка към доставчик, който е регистриран по режима за касова отчетност и във фактурата е вписал “касова отчетност“. Данъчния кредит може да се ползва и в някой от следващите 12 данъчни периода;\nПри извършено частично авансово плащане преди да е настъпило данъчното събитие по покупка, правото на данъчен кредит за авансовото плащане възниква по общия ред – в данъчния период, в който е направено. За остатъка от данъчния кредит по покупката, след настъпването на данъчното събитие се прилага пропорционалния принцип за неговото ползване след всяко плащане.\nПри дерегистрация от режима за касова отчетност, лицето има право да приспадне не приспаднатия данъчен кредит за всички покупки, за които в режима за касова отчетност правото на данъчен кредит не е упражнено върху неплатената им част. В този случай лицето (купувачът/платецът) издава протоколи, които включва в дневника за покупките и Справка-Декларацията за данъчния период на дерегистрацията. Правото на данъчен кредит възниква на датата на дерегистрацията. Това не важи за задълженията по покупки към доставчици, които са регистрирани по режима за касова отчетност и във фактурите си по доставката са вписали “касова отчетност“ – правото на данъчен кредит по техните недоизплатени фактури ще настъпи след тяхното плащане (ако е частично плащане, ще възникне право на пропорционален данъчен кредит).\nПолучател по доставка, който е регистриран по режима за касова отчетност не издава протокол за извършени от него плащания по покупки, които са направени от лица, регистрирани по режима за касова отчетност и във фактурите са вписали “касова отчетност“ – в този случай протоколите във връзка с плащанията се издават от продавача (получателя на плащането).\n(чл.151г от ЗДДС)\nИнформацията за регистрираните по ЗДДС лица е публична информация;\nЗа нуждите на прилагане на ЗДДС е налице свободен обмен на информация между НАП, митниците и приходните агенции на държавите от ЕС.\n(чл.169-171 от ЗДДС / чл.120 от ПП)\nМинистърът на Финансите издава:\nправилникът за прилагането на закона за ДДС;\nнаредбите за: възстановяване на ДДС на лица неустановени в България; регистрация и експлоатация на касови апарати; възстановяване на ДДС на дипломатически представителства;\nзаповеди във връзка със специфични случаи на прилагане на закона за ДДС.\n(чл.175 от ЗДДС)\nДанъчно задължено лице, което е длъжно, но не подаде в предвидения срок заявление за регистрация или дерегистрация по ЗДДС се наказва със санкция в размер от 500 до 5 000 лв.\nРегистрирано по ЗДДС лице, което не подаде или със закъснение подаде Справка-Декларация, Дневник за Покупките, Дневник за Продажбите, VIES Декларация или Справка Декларация по ”Режим Извън Съюза” или ”Режим в Съюза” се наказва със санкция в размер от 500 до 10 000 лв.\nРегистрирано по ЗДДС лице, което не начисли ДДС в предвидените срокове се наказва със санкция в размер на неначисления ДДС, но не по-малко от 500 лв., а при повторно нарушение санкцията е в размер на двойния размер на неначисления ДДС, но не по-малко от 1 000 лв. Отделно се дължи неначисления ДДС и законовата лихва за забава. Тази санкция се прилага и когато лицето не е начислило ДДС за продажби, защото не е подало заявление за регистрация и не се е регистрирало по ЗДДС в предвидения срок, а е било длъжно да го направи.\nКогато регистрираното по ЗДДС лице е начислило ДДС в някой от следващите 6 данъчни периода, след отчетния период, санкцията е в размер на 5% от неначисления ДДС, но не по-малко от 200 лв., а при повторно нарушение санкцията е в размер на не-начисления ДДС, но не по-малко от 400 лв. Когато доставката е отчетена от 7-мия до 18-тия данъчен период, след отчетния период, санкцията е в размер на 10% от неначисления ДДС, но не по-малко от 400 лв., а при повторно нарушение санкцията е в размер на неначисления ДДС, но не по-малко от 800 лв. Отделно се дължи и законовата лихва за забава.\nРегистрирано по ЗДДС лице, което не начисли ДДС, когато данъкът е изискуем от лицето, като платец (ВОП, внос, тристранна операция, сделки с инвестиционно злато, зърно или скраб) и за начисления ДДС лицето има право на пълен данъчен кредит се наказва със санкция в размер на 5% от неначисления данък, но не по-малко от 50 лв., а при повторно нарушение санкцията е в размер на 20% от неначисления ДДС, но не по-малко от 500 лв. Тази санкция се прилага и когато лицето не е начислило ДДС, защото не е подало заявление за регистрация и не се е регистрирало по ЗДДС в срок, а е било длъжно да го направи.\nКогато регистрираното по ЗДДС лице е начислило ДДС в периода, следващ периода, в който е трябвало да го начисли се наказва със санкция в размер на 2% от неначисления данък, но не по-малко от 25 лв., а при повторно нарушение санкцията е в размер на 20% от неначисления ДДС, но не по-малко от 500 лв.\nКогато регистрираното по ЗДДС лице не е начислило ДДС в периода и уведоми НАП за това закъснение в срок до два месеца от края на месеца, в който е трябвало да начисли данъка се наказва със санкция в размер от 100 до 300 лв., а при повторно нарушение от 200 до 600 лв.\nЛице, което е регистрирано по ”Режим Извън Съюза” в България или лице, което е регистрирано по ”Режим Извън Съюза” или ”Режим в Съюза” в друга държава от ЕС и не начисли ДДС за доставки с място на изпълнение в България се наказва със санкция в размер на 25% от неначисления данък, но не по-малко от 250 лв., а при повторно нарушение санкцията е в размер на двойния размер на неначисления данък, но не по-малко от 5 000 лв. Отделно се дължи и неначисления ДДС.\nРегистрирано по ЗДДС лице, което не подаде отчетен регистър, който е длъжно да води или подадената информация се различава от действителната се наказва със санкция в размер от 500 до 10 000 лв., а при повторно нарушение от 1 000 до 20 000 лв.\nЛице, което е регистрирано по ”Режим Извън Съюза” или ”Режим в Съюза” в България или е регистрирано по тези режими в друга държава от ЕС, което при поискване от НАП не предостави регистъра си за продажби, който води съгласно разпоредбите на ЗДДС или съгласно законодателството на другата държава от ЕС, се наказва със санкция в размер от 500 до 10 000 лв., а при повторно нарушение от 1 000 до 20 000 лв.\nРегистрирано по ЗДДС лице, което не издаде данъчен документ (фактура, известия или протокол) или не отрази издадения или получения документ в дневниците или регистрите за съответния данъчен период, което води до определяне на дължимия ДДС в по-малък размер се наказва със санкция в определения в по-малък размер дължим ДДС, но не по-малко от 1 000 лв. Отделно се дължи и недекларирания ДДС.\nКогато данъчния документ е издаден или отразен в дневниците или регистрите в периода, следващ периода, в който е трябвало да бъде издаден или отразен, тогава лицето се наказва със санкция в размер на 25% от определения в по-малък размер дължим ДДС, но не по-малко от 250 лв. Отделно се дължи и недекларирания ДДС.\nЛице, което не е регистрирано по ЗДДС, издаде данъчен документ (фактура или известия), в които посочи ДДС се наказва със санкция в размер на посочения в документа ДДС, но не по-малко от 1 000 лв., а при повторно нарушение санкцията е в размер на двойния размер на посочения в документа ДДС, но не по-малко от 5 000 лв.\nДанъчно задължено лице, извършило ВОП или инцидентен ВОД на ново превозно средство, което не подаде декларация за дължимия ДДС се наказва със санкция в размер от 1 000 до 10 000 лв., а при повторно нарушение от 5 000 до 20 000 лв. Отделно се дължи и недекларирания ДДС.\nЗадължено лице, което не издаде фискална касова бележка за извършена продажба, платена в брой, се наказва със санкция в размер от 500 до 2 000 лв., а при повторно нарушение от 1 000 до 4 000 лв. Отделно се дължи и неначисления ДДС.\nЛице, което няма сключен договор със сервизна фирма за поддръжка на касовият му апарат; лице, чиито касов апарат не предава ежедневна информация към НАП; лице което продава течни горива и не предава текуща информация за наличностите си на течни горива се наказва със санкция в размер от 3 000 до 10 000 лв., а при повторно нарушение от 6 000 до 20 000 лв.\nФизическо лице, което е било длъжно да издаде касова бележка, но не я е издало се наказва с глоба в размер от 100 до 500 лв.\nФизическо лице, купувач, което не съхрани получената касова бележка до напускане на търговския обект се наказва с глоба в размер на 5 лв., която се събира на място с квитанция.\nАко за връзката с НАП и отчитането на касовите апарати е отговорен производителя или сервиза на касовите апарати, тогава председателя на Българския Институт по Метрология, може: да издаде предписания; да отмени регистрацията на модела касов апарат за използване или да прекрати дейността на сервизната фирма.\n(чл.185 и 192 от ЗДДС)\nЗадължено лице, което:\nне издаде документ или касова бележка за продажба;\nне отчита ежедневно приходите от продажби, когато това е задължително;\nне подава данни от касовите си системи към НАП,\nосвен налагането на паричните санкции, може да му бъде наложена мярка запечатване на обекта.\nМярката запечатване на обекта подлежи на предварително изпълнение, налага се от НАП и се обжалва по реда на Административно-Процесуалния Кодекс.\nС наложената мярка се забранява достъпа на лицето до обекта и стоките, а при определени условия стоките може да бъдат изнесени от обекта, без НАП да носи отговорност за тяхното опазване.\nМярката се прекратява след като санкциите бъдат заплатени изцяло.\n(чл.186-188 от ЗДДС)\nНерегистрирано по ЗДДС лице, което е извършило ВОП на нов автомобил или данъчно задължено лице (регистрирано или не по ЗДДС), което е осъществило ВОП на акцизна стока, не декларира и не внесе в срок дължимия ДДС се наказва със санкция в размер от 500 до 2 000 лв., а при повторно нарушение санкцията е в размер на невнесения ДДС, но не по-малко от 4 000 лв. Отделно се дължи и недекларирания ДДС.\nОрган по приходите (данъчен инспектор), който не възстанови ДДС в предвидения срок, като всички условия са били на лице се наказва с глоба в размер от 500 до 2 000 лв., а при повторно нарушение от 1 000 до 4 000 лв.\nУстановяването на нарушенията, издаването, обжалването и изпълнението на наказателните постановления се извършва по реда на Закона за Административните Нарушения и Наказания (ЗАНН).\nАктовете за нарушения се издават от органите по приходите (данъчните инспектори), а наказателните постановления се издават от изпълнителния директор на НАП.\n(чл.193 от ЗДДС)\nНови сгради са сградите:\nкоито към датата, на която данъкът за доставката им е станал изискуем, са с етап на завършеност ”груб строеж”, или\nза които към датата, на която данъкът за доставката им е станал изискуем, не са изтекли 60 месеца считано от датата, на която е издадено разрешение за ползване по реда на Закона за устройство на територията.\nПрилежащ терен е сумата от застроената площ по смисъла на Закона за Устройство на Територията и площта около застроената площ, определена на база отстояние 3 м от външните очертания на всяка от ограждащите стени на първия надземен етаж или на полуподземния етаж на сградата, в рамките на урегулирания поземлен имот.\nДейности или доставки, извършвани от държавата, държавните и местните органи в качеството им на орган на държавната или местната власт са дейностите или доставките, извършени от лице, създадено със закон, когато:\nсе извършват в изпълнение на правомощията му, произтичащи от нормативен акт, и не могат да се извършват от търговец, освен ако това му е възложено със закон;\nе установена такса с нормативен акт.\nБезвъзмездна е доставката, при която няма възнаграждение или стойността на даденото многократно надхвърля полученото.\nСтоки и услуги с незначителна стойност са стоките или услугите, чиято пазарна цена е под 30 лв. и доставката им не е част от серия доставки, по които получател е едно и също лице.\nПостоянен обект е търговско представителство, клон, офис, кантора, ателие, завод, работилница (фабрика), магазин, склад за търговия, сервиз, монтажен обект, строителна площадка, мина, кариера, сонда, петролен или газов кладенец, извор или други подобни, целящи извличане на природни ресурси, определено помещение (собствено, наето или ползвано на друго основание) или друго място, чрез което едно лице извършва цялостно или частично икономическа дейност на територията на една държава.\nЛице, установено на територията на страната е лице, което е със седалище и адрес на управление на територията на страната или има постоянен обект на територията на страната. Не се смята за установено на територията на страната чуждестранно лице, което има обект на територията на страната, който не взема участие в извършването на доставката. За целите на прилагане на режим в Съюза и режим извън Съюза изречение второ не се прилага.\nЛице, установено на територията на Европейския съюз е лице, което е със седалище и адрес на управление на територията на Европейския съюз или има постоянен обект на територията на Европейския съюз.\nДалекосъобщителните услуги са:\nУслуги, предоставяни по електронен път, включва услуги, които се предоставят чрез интернет или електронна мрежа, както и които се предоставят по принцип автоматизирано - предвид естеството им, при минимална намеса на човешки фактор и които е невъзможно да бъдат предоставени при отсъствието на информационни технологии.\nТези услуги обхващат, по-специално, следните случаи:\nв общия случай доставката на дигитални продукти, включително софтуер и промени или актуализиране на софтуер;\nуслуги, които осигуряват или подпомагат присъствие за стопански или лични цели в електронна мрежа като интернет пространство или интернет страница;\nуслуги, които се генерират автоматично от компютър чрез интернет или електронна мрежа, в отговор на специфично подаване на данни от получателя;\nвъзмездно прехвърляне на правото на предлагане за продажба на стоки или услуги на интернет страница, функционираща като пазар онлайн, на който потенциалните купувачи правят офертите си посредством автоматизирана процедура и на който страните се уведомяват за продажбата с електронно съобщение, генерирано автоматично от компютър;\nинформационни пакети за интернет обслужване (ПИО), в които телекомуникационният компонент е съпътстваща и подчинена част (например пакети, които включват не само интернет достъп, а и други елементи, като страници, даващи достъп до новини, информация за времето или за пътувания; игри; поддържане на интернет пространство; достъп до онлайн бази данни и прочие);\nТова са следните конкретни услуги:\nУслугите за радио- и телевизионно излъчване включват услуги, състоящи се от аудио- и аудиовизуално съдържание, като например радио или телевизионни предавания, които се предоставят на населението чрез съобщителни мрежи от доставчик на медийни услуги и под неговата редакционна отговорност за едновременно слушане или гледане въз основа на програмна схема.\nТова са следните услуги:\nТова не включва:\nСубсидии и финансирания, пряко свързани с доставка са субсидиите и финансиранията, чието отпускане е пряко обвързано с цената на предоставяни стоки или услуги. Не са субсидии и финансирания, пряко свързани с доставка, субсидиите и финансиранията, предназначени единствено за:\nпокриване на загуби;\nфинансиране на разходи, включително за придобиване или ликвидация на активи.\nНови моторни превозни средства са с обем на двигателя над 48 куб. см или с мощност над 7,2 киловата, предназначени за превоз на пътници или товари, за които е налице едно от следните условия:\nЛек автомобил е автомобил, в който броят на местата за сядане без мястото на водача не превишава 5. Не е лек автомобил автомобил, който е предназначен за превоз на товари, или лек автомобил, който има трайно вградено допълнително техническо оборудване за целите на извършваната дейност от регистрираното лице.\nОсновна дейност е дейност, по която общата стойност на извършените от лицето доставки по нея представлява повече от 50% от общата стойност на всички изпълнени от лицето доставки през последните 12 месеца преди текущия месец, независимо дали са изтекли 12 месеца от регистрацията по ЗДДС.\nСтоки втора употреба са употребявани движими вещи, годни за по-нататъшна употреба в същия вид или след ремонт, които могат да се използват по предназначението, за което са създадени. Не са стоки втора употреба: произведенията на изкуството; предметите за колекции; антикварните предмети; благородните метали и скъпоценните камъни независимо под каква форма са.\nИнвестиционно злато е:\nбили са или са законно платежно средство в държавата, от която произхождат;\nСтандартен софтуер е програмен продукт, записан на технически носител, който е предназначен за масова употреба и не отчита спецификите в дейността на конкретния потребител.\nРемонт е дейността по извършването на последващи разходи, свързани с отделен актив, които не водят до икономическа изгода над тази от първоначално оценената стандартна ефективност на този актив.\nПодобрение е дейността по извършването на последващи разходи, свързани с отделен актив, които водят до икономическа изгода над тази от първоначално оценената стандартна ефективност на този актив. Създаването на нов актив от държател/ползвател на наетия или предоставен за ползване актив се приравнява на подобрение.\nЗаместващи парите платежни средства са: разписките за покупки; талоните или купоните за покупки; жетоните.\nПовторно е нарушението, извършено в едногодишен срок от влизането в сила на наказателно постановление, с което лицето е било наказано за същото по вид нарушение.\nПътуващо лице е всяко лице - получател на обща туристическа услуга, която не е придобита с цел последваща продажба.\nТърговски обект е всяко място, помещение или съоръжение (например: маси, сергии и други подобни) на открито или под навеси, във или от което се извършват продажби на стоки или услуги, независимо че помещението или съоръжението може да служи същевременно и за други цели (например: офис, жилище или други подобни), да е част от притежаван недвижим имот (например: гараж, мазе, стая или други подобни) или да е производствен склад или превозно средство, от което се извършват продажби.\nСистемни нарушения са нарушенията, извършени в едногодишен срок от влизането в сила на наказателното постановление, с което лицето е било наказано повторно за същото по вид нарушение.\nРабота по стоки е обработка, преработка или поправка на стоки.\nVIES декларация е обобщена декларация, използвана за целите на контрола и обмена на информация между държавите членки.\nДобив на отпадъци е всяка дейност, в резултат от която се образуват отпадъци.\nОбработка на отпадъци е всяка дейност по събиране, съхранение, сортиране и механична обработка на отпадъци без изменение на химическия им състав.\nПреработка на отпадъци е всяка дейност, която променя свойствата или състава на отпадъците, като ги превръща в суровини за производство на крайни продукти или в крайни продукти.\nМажоритарен съдружник или акционер е лице, което притежава повече от 33 на сто от дяловете, съответно от акциите на дружеството.\nНеуредени задължения са установените изискуеми задължения на лицето, с изключение на обезпечените в пълен размер, разсрочените и отсрочените задължения.\nВнос с нетърговски характер е вносът, който отговаря на следните условия:\nне се извършва редовно;\nсъстои се изключително от стоки за лична или семейна употреба от пътниците или от стоки, предназначени за подаръци;\nвидът или количеството на стоките не са такива, че да предполагат внос с търговска цел.\nКетъринг услуги са съвкупност от характеристики и действия, в които преобладават главно услугите и в които доставката на храна и/или напитки е само един компонент. Преобладаващите главно услуги са същите като ресторантьорските услуги, но доставката е осъществена извън помещенията на доставчика.\nРесторантьорски услуги са услугите, които се състоят от доставка в помещенията на доставчика на приготвена или неприготвена храна и/или напитки за човешка консумация, следвани от достатъчно подпомагащи услуги, които позволяват незабавното им консумиране.\nобикновената доставка на приготвена или неприготвена храна (например доставка за вкъщи от ресторанти, супермаркети и други подобни);\nдоставката на приготвена храна и доставката, състояща се в храна за вкъщи от ресторанти;\nдоставката, състояща се в приготвяне и доставка на храна и/или напитки без друга подпомагаща услуга.\nЦялост на съдържанието означава, че съдържанието на фактурата и известието към фактурата не е променено. Форматът на електронна фактура и електронно известие към фактура може да бъде променян.\nДДС група е група от свързани лица от една и съща държава в ЕС, които се третират, като едно данъчно задължено лице, съгласно чл.11 от Директива 2006/112/ЕО.\nНаредба №18 от 13.12.2006 г. за Регистриране и отчитане на продажби в търговските обекти чрез фискални устройства\nНаредба № H-9 от 16.12.2009 г. за Възстановяването на данъка върху добавената стойност на данъчно задължени лица, неустановени в държавата членка по възстановяване, но установени в друга държава - членка на общността.\nНаредба № Н-10 от 24.08.2006 г. за Възстановяване на платен данък върху добавената стойност на чуждестранни лица, които не са установени на територията на общността.\nНаредба № Н-11 от 24.08.2006 г. за Възстановяване на платен данък върху добавената стойност на чуждестранни лица, установени и регистрирани за целите на данък върху добавената стойност на територията на общността.\nНаредба № Н-12 от 24.08.2006 г. за възстановяване на платен данък върху добавената стойност на данъчно незадължени физически лица, които не са установени на територията на общността.\nКонсолидиран текст на договора за функционирането на Европейския Съюз.\nДиректива 2013/61/ЕС НА СЪВЕТА от 17 декември 2013 година за изменение на директиви 2006/112/ЕО и 2008/118/ЕО по отношение на френските най-отдалечени региони, и по-специално Майот.\nДиректива 2013/43/ЕС НА СЪВЕТА от 22 юли 2013 година за изменение на Директива 2006/112/ЕО относно общата система на данъка върху добавената стойност по отношение на незадължително и временно прилагане на механизма за обратно начисляване във връзка с доставки на някои стоки и услуги, при които съществува риск от измами.\nДиректива 2010/45/ЕС НА СЪВЕТА от 13 юли 2010 година за изменение на Директива 2006/112/ЕО относно общата система на данъка върху добавената стойност по отношение на правилата за фактуриране.\nДиректива 2009/162/ЕС НА СЪВЕТА от 22 декември 2009 година за изменение на различни разпоредби от Директива 2006/112/ЕО относно общата система на данъка върху добавената стойност.\nДиректива 2009/132/ЕО НА СЪВЕТА от 19 октомври 2009 година за определяне приложното поле на член 143, букви б) и в) от Директива 2006/112/ЕО по отношение на освобождаването от данък добавена стойност при окончателен внос на някои стоки (кодифицирана версия).\nДиректива 2009/69/ЕО НА СЪВЕТА от 25 юни 2009 година за изменение на Директива 2006/112/ЕО относно общата система на данъка върху добавената стойност по отношение на избягване на данъци при внос.\nДиректива 2008/117/ЕО НА СЪВЕТА от 16 декември 2008 година за изменение на Директива 2006/112/ЕО относно общата система на данъка върху добавената стойност с цел борба с данъчните измами, свързани с вътреобщностните сделки.\nДиректива 2008/8/ЕО НА СЪВЕТА от 12 февруари 2008 година за изменение на Директива 2006/112/ЕО по отношение на мястото на доставка на услуги.\nДиректива 2007/74/ЕО НА СЪВЕТА от 20 декември 2007 година относно освобождаването от данък върху добавената стойност и акциз на стоки, внасяни от лица, пътуващи от трети страни.\nДиректива 2006/112/ЕО НА СЪВЕТА от 28 ноември 2006 година относно общата система на данъка върху добавената стойност (Консолидирана версия).\nДиректива на Съвета от 18 март 1991 година за изменение на Директива 75/442/ЕИО за отпадъците.\nРегламент за Изпълнение (ЕС) № 1042/2013 НА СЪВЕТА от 7 октомври 2013 година за изменение на Регламент за изпълнение (ЕС) № 282/2011 по отношение на мястото на доставка на услуги.\nРегламент (ЕС) № 360/2012 НА КОМИСИЯТА от 25 април 2012 година относно прилагането на членове 107 и 108 от Договора за функционирането на Европейския съюз към минималната помощ (de minimis) за предприятия, предоставящи услуги от общ икономически интерес.\nРегламент (ЕИО) № 2658/87 НА СЪВЕТА от 23 юли 1987 година относно тарифната и статистическа номенклатура и Общата митническа тарифа (Консолидирана версия).