Et turbulent forandringsperspektiv. HD 6. semester Seminarhold nr. 4 Institut for organisation og ledelse. Forandringsledelse - PDF\nEt turbulent forandringsperspektiv. HD 6. semester Seminarhold nr. 4 Institut for organisation og ledelse. Forandringsledelse\nDownload "Et turbulent forandringsperspektiv. HD 6. semester Seminarhold nr. 4 Institut for organisation og ledelse. Forandringsledelse"\n1 HD 6. semester Seminarhold nr. 4 Institut for organisation og ledelse Forfatter: Lars Peder Jespersen Vejleder: Jørgen Filtenborg Forandringsledelse Et turbulent forandringsperspektiv Handelshøjskolen i Århus 2001 Side 1\n2 INDHOLDSFORTEGNELSE INDLEDNING:...3 PROBLEMFORMULERING:...4 AFGRÆNSNING:...5 FORANDRINGSBEGREBETS FLERTYDIGHED:...5 LEDELSESMÆSSIGE PROBLEMER MED FORANDRING...7 FORANDRINGSMODELLER I ET TRADITIONELT PERSPEKTIV...9 FORANDRING I ET LÆRINGSPERSPEKTIV BARRIERER MOD LÆRING...14 KULTUR SOM ELEMENT I LÆRINGSPERSPEKTIVET...15 FORANDRING I ET FLEKSIBILITETSPERSPEKTIV:...17 FLEKSIBILITET I FORHOLD TIL KULTUR...17 FLEKSIBILITET I FORHOLD TIL STRUKTUR:...19 FLEKSIBILITET = EFFEKTIVITET...20 PÅVIRKNINGSFAKTORER FOR FORANDRING LEDELSENS NYE OPGAVE...23 IMPROVISATION SOM LEDELSESVÆRKTØJ...24 KONKLUSION...26 LITTERATURLISTE...28 Side 2\n3 Indledning: I dag er behovet for forandringsledelse større end nogensinde før. Konkurrencen på markedet er generelt skærpet væsentligt, og kravet til effektivitet i virksomhederne er væsentlig forøget. Specielt indenfor teknologiområdet, hvor omgivelserne konstant ændrer sig og hvor produktudviklingen går enormt stærk, er innovation og kreativitet en nødvendighed for blot at overleve på markedet. Hvis vi f.eks. kigger nærmere på IT-området og skruer tiden tilbage til starten af 60 erne, påstod Intel Corps stifter Gordon Moore, at computerindustrien uden at forøge priserne ville være i stand til at fordoble hastigheden og ydeevnen af computerchips for hver 18. måned 1. Denne påstand har vist sig at holde stik og er efterfølgende blevet benævnt som Moores lov. En lignende udvikling har indenfor det sidste årti kunnet ses i udviklingen af Internettet, hvor antallet af domæner 2 for hver måneder er fordoblet, og hvor antallet af private brugere konstant er stigende 3. Den teknologiske udvikling fortsætter, men for at udnytte potentialet kræver det, at virksomhederne er i stand til at omstille og tilpasse sig. Krav om fornyelse og udvikling forøges konstant og virksomhederne er nødsaget til at tilegne sig ny viden, udvikle og udnytte nye redskaber samt ny teknologi 4. Nye strategier udvikles oftere og da strategier fundamentalt beskæftiger sig med at flytte organisationer fremad, betyder det, at den strategiske forandring vil involvere ændringer i de normale rutiner og påvirke eksisterende opgaver samt menneskerne i organisationen. Der ligger derfor et stort pres på virksomheder, da de er nødt til at bevæge sig væk fra en bureaukratisk opfattelse af ledelse og struktur og i stedet placere fokus på medarbejderne, da de mere end nogensinde er virksomheden i kraft af deres voksende individuelle og fagspecifikke viden. Dette betyder, der er behov for ledelsesværktøjer, som kan hjælpe virksomhederne til at håndtere udviklingen samt at forbedre deres forandringsparathed i relation til fornyelse og udvikling - deraf forandringsledelse. 1 Børsen Informatik: Danmark har kraften til forandring - brug den, Domæne er betegnelsen for et registreret navn på Internettet - f.eks. som er navnet på Børsens hjemmeside 3 Børsen Informatik: Danmark har kraften til forandring - brug den, Hildebrandt: Mennesket er et forstyrrende element i enhver organisation, 1999 Side 3\n4 Problemformulering: I opgaven vil jeg arbejde med begrebet forandring og forandringsledelse som den anskues i organisationer der opererer i turbulente og komplekse miljøer. På grund af antagelsen om komplekse og turbulente miljøer, vil der i behandlingen lægges stor vægt på problemer som er forbundet med planlægning af forandringsprocesser og forandringsledelse og derved stille spørgsmålet: Er det overhovedet muligt at opnå og stræbe efter en bestemt tilstand og vil der være noget formål i at forsøge??? Fleksibilitet og innovationsevne er faktorer som spiller kraftigt ind i forhold til virksomheders konkurrenceevne og overlevelse, når disse befinder sig under turbulente omgivelser, men begreber som fleksibilitet og innovation harmonerer ikke specielt godt med begrebet planlægning hvilket leder til spørgsmålet: Er forandring og forandringsledelse i turbulente organisationer mere et spørgsmål om, at opnå et konstant forandringsberedskab??? og hvordan kan man opnå og arbejde med konstant forandring??? I forhold til at opnå et konstant forandringsberedskab vil det stå klart, at organisationen som helhed vil blive påvirket. Opgaven vil derfor forsøge at klarlægge, hvilke organisatorisk forhold der skal tilstræbes samt hvilke faktorer dette vil berøre. I relation til dette vil følgende spørgsmål forsøges afklaret: Kan det overhovedet lade sig gøre, at beskæftige sig med forandringsledelse og ledelse af strategisk forandringsprocesser i turbulente miljøer uden at forandringen primært vil bestå af organisatoriske ændringer??? Side 4\n5 Afgrænsning: I opgaven vil der lægges op til overvejelser omkring hvilke faktorer, der er vigtige af beskæftige sig med i forhold til begrebet forandring og vil derfor være overvejende teoretisk. Mine overvejelser går primært på de turbulente og komplekse miljøer, hvor virksomhederne er kendetegnet ved videnstunge medarbejdere, høj teknologisk udnyttelse og store kompetencer. Stereotypen på denne type virksomheder vil typisk være IT-virksomheder, elektronikvirksomheder, medicinal-virksomheder, rådgivende ingeniør virksomheder etc. Jeg vil således benytte denne type virksomhed som udgangspunkt og derved ikke beskæftige mig med forandringsforhold i klassiske bureaukratiske/mekaniske virksomheder, medmindre det umiddelbart kan medvirke til en bedre forståelse af de ændrede forhold. Forandringsbegrebets flertydighed: Kært barn har mange navne og terminologien for forandring er ingen undtagelse. Der er således også mange opfattelser af, hvad forandring og forandringsledelse er. Generelt kan tilgangen indenfor forandring deles op i 2 yderpunkter. På den ene side en prescriptiv tilgang hvor forandring opfattes som værende noget der rationelt og bevidst kan planlægges, styres og gennemføres, og hvor det andet yderpunkt indikerer at planlagt forandring er umulig. Sidstnævnte indikerer et mere transformationelt og emergent syn på forandring, hvor forandringsprocesserne opfattes som værende komplekse, ændringsprocesserne som værende kaotiske og ændringsledelse som værende mere improvisation frem for rationel planlægning 5. I sin yderste konsekvens indenfor det transformationelle syn skal virksomheder her altså acceptere, at alt er håbløst sammenflettet i en større social sammenhæng og at helheden organiserer delene - dvs. opererer i sammenhæng med universelle principper for årsag- og virkningssammenhænge 6. Det transformationelle synspunkt er således et opgør med den traditionelle synsvinkel og argumenterer for, at planlagt forandring ikke kan lade sig gøre. Uanset hvordan man betragter begrebet forandring er en ting dog sikkert: Organisationen vil blive påvirket, og organisationsændringer er derfor et vigtigt element. Et vigtigt bidrag til 5 Hildebrandt: Mennesket er et forstyrrende element i enhver organisation, Banner, Gagne: Designing effective organizations [s. 49], 1995 Side 5\n6 organisationsteorien for at forstå, hvordan de forskellige påvirkninger er med til at forandre organisationen kan ses udfra Leavitt s systemmodel: Figur 1: Leavitt's systemmodel Omgivelser Organisation Struktur Opgaver Teknologi Aktører Kilde: Bakka & Fivelsdal: Organisationsteori, 1993 Modellen er ment som en planlægningsmodel for organisationsændringer, og iflg. modellen er det umuligt for en organisation at ændre på én af komponenterne uden at det også får indflydelse på de resterende 3. Modellen giver derved et overblik over de forskellige muligheder for forandring der eksisterer internt i virksomheden og illustrerer organisationer som dynamiske systemer. Det er særdeles vigtigt at lægge mærke til, at uanset hvordan ændringen initieres, vil aktørerne (medlemmerne af organisationen) altid blive påvirket i en eller anden grad, selvom det ikke umiddelbart er her de synlige forandringer tager udgangspunkt. Selvom det gøres klart, at evt. forandringer vil påvirke hver af de 4 komponenter indenfor organisationen, er det meget vigtig for forståelsen af hvordan forandringsledelse håndteres, at man også forstår, de 2 yderpunkter/kontraster af opfattelsen indenfor organisationer, forandring og forandringsledelse: Borum har opstillet en matrix (jf. tabel 1) som illustrerer kontrasterne: Tabel 1: Forandringskontraster Traditionel Alternativ Organisationer Ændringsprocesser Ændringsteknikker Ændringsstrategier Ændringsledelsen Strukturer Lineære Sikre Universelle Planlægning Processer Kaotiske Usikre Lokale Improvisering Kilde: Borum: Om planlagt forandringsumulighed, 1995 I denne har vi på den ene side den traditionelle form som igen indikerer, at ledelsen forventer, at processen kan styres, hvor den alternative tilgang accepterer det transformationelle syn. Den alternative form indikerer altså at forandring og ændringer opstår udfra en lokal kontekst, hvor Side 6\n7 ledelse af sådanne forandringer vil kræve helt andre egenskaber, hvor improvisering vil være den vigtigste faktor. Ledelsesmæssige problemer med forandring Når vi indenfor organisationer taler forandring, vil det være hensigtsmæssigt på forhånd, at vide om forandringsvilligheden blandt ledelsen i organisationen er tilstede, inden man påbegynder processen. Erhvervsfremmestyrelsen 7 har arbejdet med hvilke forudsætninger, der kræves for at skabe forandring og fleksibilitet og er i den forbindelse nået frem til 6 forandringsbarometre, hvor de fleksible og forandringsvillige organisationer vil score højt på de fleste af disse. Kendetegn i barometrene for høj forandringsevne og fleksibilitet er gengivet nedenfor: Erkendelsesniveau (Erkendelse for, at processer, rutiner og kommunikationsveje løbende må forbedres). Medarbejderinddragelse (Forandringsprojekter er baseret på dialog, gensidighed og respekt. Ansvar og kompetence er uddelegeret. Medarbejderne motiveres til at komme med forslag til forbedringer). Forandringskultur (Forandringer er proaktive. Ledelsen har en klar vision og evne til at kommunikere denne til alle lag i organisationen - Double-loop læring). Proceskompetencer (Stærke kompetencer i forandringsledelse. Læring og uddannelse er tilpasset udviklingen i arbejdsopgaver og organisationsprincipper). Sparring med andre virksomheder (Tætte samarbejdsrelationer med virksomheder i og uden for egen branche. Koncentration om kernekompetence). Sparring med konsulenter (Vant til at bruge konsulenter og uddannelsesinstitutioner. Talent for at tilegne sig viden og kompetencer). Udover barometrene fremhæver arbejdsgruppen bag publikationen nogle yderligere forudsætninger for at gennemføre forandringsprocesser. Kendetegnende ved disse er, at lederne skal være i stand til at kommunikere budskabet om det nødvendige i at forandre ned igennem organisationen, hvilket vil stille en række krav til ledere på flere niveauer i organisationen. Derudover fremhæves dialog og gensidig udveksling af synspunkter mellem medarbejdere og ledelse også, som værende en nødvendig forudsætning for gennemførsel. Side 7\n8 Ovenstående 2 punkter virker umiddelbart meget logiske og ikke mindst oplagte, men alligevel mislykkes forandringsforsøgende meget ofte. En undersøgelse lavet af PA Consulting Group bekræfter dette. En af konklusionerne fra rapporten lyder således 8 : Halvdelen af de spurgte forandringsledere har besvær med at nå de opstillede mål for ændringerne i organisationen, de forretningsmæssige gevinster bliver ikke realiseret til tiden, eller de bliver realiseret med væsentlige overskridelser af budgettet. I samme rapport forsøges også at finde årsagen til de mislykkede forsøg og en af problemstillingerne, som oven i købet betragtes som klassisk, er illustreret i figur 2: Figur 2: "Klassisk" eksempel på forandringsgennemførsel Information, kommunikation og involvering 3 måneder 3 uger 3 dage 3 min Organisation Kilde: PA Consulting group. Gengivet i Børsen i art. Hver anden forandring mislykkes Figuren viser, hvordan fordelingen af viden omkring forandringerne forplantes gennem organisationen. Topledelsen bruger som regel måneder på at formulere et forandringsprojekt, på at tegne visionen og opstille mål osv. Men succes en af projektet er afhængig af den forståelse og accept som ledelsen møder ned gennem organisationen hos medarbejderne og paradoksalt nok, så sættes disse ofte i gang med at udføre forandringerne baseret på få timers eller sågar minutters information. PA Consulting Group opstiller med baggrund i deres rapport Ledelse af forandringer en række succeskriterier, baseret på 100 lederes arbejde med at gennemføre forandringer og disse lyder 9 : Det er vigtigt, at den ønskede forandring klart og tydeligt hænger sammen med virksomhedens forretningsmæssige mål. Medarbejderne skal have et klart billede af endemålet med forandringerne. 7 Erhvervsfremmestyrelsen: Forandring til fremtiden, Børsen: Hver anden forandring mislykkes, Børsen: Hver anden forandring mislykkes, 2000 Side 8\n9 De enkelte forandringsinitiativer skal være afstemt i forhold til hinanden. Topledelse bakker fuldt ud op om forandringerne. De linjeledere, der skal implementere forandringerne er fagligt klædt på til det. Der følges løbende op på forandringsprojektet på samtlige niveauer i ledelsen også i de sidste faser, der afgør om forandringen varer ved. Forandringsmodeller i et traditionelt perspektiv Indenfor den klassiske organisationsudviklingsteori blev et vigtigt bidrag til arbejdet med planlagt forandring skabt af Lewin (1952) i form af hans Optøning ændring/forandring genfrysning model. Schein har senere arbejdet videre med modellen, hvor han i hovedtræk er kommet frem til, at følgende antagelser gør sig gældende 10 : 1) Enhver ændringsproces omfatter ikke kun det at lære noget nyt, men også at befri sig for noget, der allerede er til stede i den enkeltes personlighed og sociale forhold. 2) Der finder ingen ændringer sted, medmindre der er motivation herfor. 3) Organisationsmæssige ændringer (strukturer, processer, belønningssystemer etc.) opstår kun gennem individuelle ændringer hos nøglemedlemmer af organisationen. 4) De fleste ændringer omfatter holdninger, værdier og egenbilleder og udlæring af disse er smertefulde og truende. 5) Ændring består af flere trin som alle bør gennemføres, før man kan tale om stabil ændring. Ovenstående indikerer mere end direkte, at individet i organisationen er meget vigtig i forhold til gennemførelse af forandringer og tre-trins modellen 11 tager derfor også udgangspunkt i motivation af medarbejderne. Modellen er opbygget over Lewin s grundlæggende model og ser således ud: - Trin 1: Optøning Skabelse af motivation over for ændringer. - Trin 2: Ændring Udvikling af nye holdninger og adfærd på baggrund af nye informationer og kognitiv redefinering. - Trin 3: Genfrysning Stabilisering af ændringerne. 10 Schein: Organisationspsykologi [s. 254], Schein: Organisationspsykologi [s. 254], 1990 Side 9\n10 Hver af disse 3 trin består af nogle underpunkter eller som Schein vælger af kalde dem mekanismer, som kort resumeres i det følgende: Trin1: - Mekanisme 1: Den nuværende adfærd eller holdninger skal afkræftes eller må ikke blive bekræftet gennem en periode. - Mekanisme 2: Afkræftelsen må etablere tilstrækkelig skyld eller nervøsitet til at motivere en ændring. - Mekanisme 3: Skabelsen af psykologisk sikkerhed gennem reduktion af barrierer for ændringer eller reduktion af truslen som bor i anerkendelsen af tidligere fiaskoer. Trin 2: - Mekanisme 1: Identifikation med et forbillede (mentor, ven, ændringsformidleren etc.) samt at lære at se tingene fra denne anden persons synspunkt. - Mekanisme 2: Scanning af miljøet for at finde informationer der er særlig relevante for ens bestemte problem. Trin 3: - Mekanisme 1: Personen bør have en mulighed for at teste, om de nye holdninger eller adfærdsmønstre virkelig passer med vedkommendes eget koncept og kan integreres uden for meget ubehag. - Mekanisme 2: Personen bør have en mulighed for at teste, om andre betydningsfulde personer vil acceptere og bekræfte de nye holdninger og adfærdsmønstre. Måden hvorpå man opnår stabilisering af ændringer er altså iflg. Schein ved at forsøge at skabe harmoni og konsensus omkring de ændringer man ønsker at gennemføre ved at motivere medarbejderne og ved at skabe en relativ utilfredshed ved eksisterede metoder eller i al fald at opnå forståelse for deres utiltrækkelighed. Det skal i denne forbindelse nævnes, at iflg. Borum 12 fornægtes konflikter og uenighed ikke indenfor organisationsudvikling, men tages som udgangspunkt for planlagt forandring. I løbet af processen antages det imidlertid for muligt at opnå konsensus og derved harmoni. 12 Borum: Strategier for organisationsændring [s. 50], 1995 Side 10\n11 Problemet ved processen er imidlertid, at den meget ofte er top-down styret. Man kan indenfor teorien med rette tale om en styret forandring, hvor forandringsagenterne, som ofte vil være ledelsen eller eksterne konsulenter, i forhold til processen planlægger og styrer forløbet, idet en bestemt tilstand er målet. Dette betyder iflg. Schein ofte, at selvom programmet eller processen har en observerbar effekt i træningsperioden, så holder fastfrysningen alligevel ikke, når personen først er tilbage i en normal rutine. Motivationen for ændringen har altså ikke været kraftig nok, og personen har i forbindelse med optøningen ikke givet informationerne nogen opmærksomhed eller forsøgt at lære de nye begreber. Holdningerne og adfærden som aktørerne returnerer til vil derved være stærkere og man vil falde tilbage til den oprindelige tilstand. Det tyder altså på at processen fejler, fordi aktørerne ikke får mulighed for at sætte spørgsmålstegn ved, om forandringerne er hensigtsmæssige, før de når til 3. trin. Forandring i et læringsperspektiv. I ovenstående afsnit blev en tilgang til at opnå stabilisering af planlagt forandring behandlet men metoderne indenfor traditionel organisationsudvikling er forholdsvis tidskrævende. Spørgsmålet bliver derfor mere og mere, om der overhovedet er tid til og mulighed for at gennemføre forandringer, hvor der samtidig er konsensus og enighed om endemålet i en verden med stigende kompleksitet og øget hastighed/turbulens. Den øgede kompleksitet og turbulens samt konstante forandring i omgivelser stiller tværtimod krav til, at virksomheden opbygger en evne til konstant læring og derudover også en evne til at lære at lære alt sammen med udgangspunkt i at forbedre forandringsberedskabet. Schein 13 understreger dette ved at konkludere, at organisationens trivsel og effektivitet i den sidste ende afhænger af organisationens evne til at stille en diagnose på sine egne problemer og udvikle sine egne løsninger herpå. Skellet mellem læring skal ses udfra, at simpel læring tager udgangspunkt i, at man korrigerer handlinger udfra nogle bestemte normer og værdier, hvor højere læring sætter spørgsmålstegn ved hensigtsmæssigheden i de normer og værdier som ligger til baggrund for korrektionen. Argyris 13 Schein: Organisationspsykologi , 1990 Side 11\n12 og Schön 14 taler i forhold til ovenstående om begreberne single-loop learning og double-loop learning : Figur 3: Single-loop & double-loop læring Step 1 Single-loop Step 1 Double-loop Step 3 Step 2 Step 1: Processen at opfange, scanne og monitorere signaler fra omverden Step 2: Sammenlign denne information i forhold til eksisterende normer Step 2a: Processen at sætte spørgsmålstegn ved, om de nuværende normer er hensigtsmæssige Step 3: Processen at igangsætte hensigtsmæssige handlinger Step 3 Single-loop læring arbejder således med perfektionering indenfor de eksisterende kompetencer, hvor double-loop læring bryder med eksisterende normer og er med til at udvikle helt nye kompetencer og tankesæt. Step 2 Step 2a Kilde: Gengivet fra Morgan, Images of organizations, 1997 En anden model som illustrerer de forskellige grader af læring kan ses af figur 4: Figur 4: Grader af læring Refleksion / Læringskompetence Grundlæggende antagelser Mismatch eller fejl Handlinger 3. grads læring 2. grads læring 1. grads læring Kilde: Hansen, Heide: Virksomhedsorganisation, 1998 Resultatet af 1. grads læring (single-loop) er, at man korrigerer og tilretter sine handlinger udfra et givet sæt af normer og i forhold til den situation organisationen befinder sig i. Man retter opståede fejl og forbedrer derved løbende de eksisterende systemer. Der stilles ikke spørgsmålstegn ved de gældende normer samt grundlæggende antagelser, og 1. grads læring kan derved sidestilles med virksomhedens normale styringsproces. 14 Morgan: Images of organizations [s. 86], 1997 Side 12\n13 Resultatet af 2. grads læring (double-loop) er, at de grundlæggende antagelser, normer og værdier ændres som følge af at der sættes spørgsmålstegn ved hensigtsmæssigheden i at foretage korrigerende handlinger udfra det nuværende system. Man opnår altså under 2. grads læring ny indsigt og forståelse af situationen, som medfører større korrektioner og tilpasninger, der kan berøre organisationens struktur, kultur, processer etc. I modellen er der ligeledes medtaget en 3. faktor, som er 3. grads læring (deutero-læring). I denne reflekterer man over fejltagelser og succeser for at lære af dem og sætter derved spørgsmålstegn ved rammerne indenfor hvilke organisationen tidligere har lært. Organisationen lærer altså at lære. Det skal i denne sammenhæng tilføjes, at denne tilstand eller læringsgrad efter min mening ikke vil kunne opnås, uden det er indarbejdet som et væsentlig del af organisationens kultur. For at kunne opnå organisatorisk læring, forudsætter det personlig læring. Det er individerne i organisationen, der skal lære og organisatorisk læring sker derfor gennem disse. Læring resulterer i forandring og hvor stor graden af forandringen er vil derved være bestemt af graden af læring. Man kan altså påstå, at læring og forandring er gensidigt afhængige. Graden af forandring kan passende tillægges termer som tilpasning og transformation eller som første ordens og anden ordens forandring 15. Tilpasning skal forstås som småjusteringer i den nuværende kontekst altså hvad der svarer til korrigerende handlinger i organisationens virkemåde og rutiner uden der ændres ved individernes adfærd. Det er altså en overgang fra én tilstand til en anden, uden at systemet og de grundlæggende værdier ændrer sig. Problemer identificeres og løses på samme måde, og organisationen leder efter muligheder med de samme metoder som tidligere. Transformation skal derimod forstås, som mere gennemgribende forandringer i hele organisationen der påvirker de enkelte individers tænkemåde. Individernes holdninger og værdier ændres og der skabes et nyt kollektivt paradigme 16 og en ny virkelighed, der opfattes udfra nye perspektiver. Udfra dette kan vi også udlede, at lav grad af forandring (tilpasning) ikke fordrer mere en lav grad af læring, hvorimod høj grad af forandring (transformation) vil fordre høj læringsgrad. 15 Ahrenfelt: Forandring som tilstand [s. 17], Banner, Gagne: Designing effective organizations [s. 91], 1995 Side 13\n14 Barrierer mod læring Når vi kigger på single-loop læring er barriererne let overkommelige, og de fleste virksomheder har også evnen til at scanne miljøet, sætte målsætninger og monitorere den generelle effekt i forhold til de stillede målsætninger 17. Problemet opstår først, når virksomhederne ønsker yderligere effektivitet ved også at gribe ind organisationens normer, politikker og mål. Grunden til dette er, at der sættes spørgsmålstegn ved nogle mere grundlæggende forhold, som alt andet lige kan betyde ændringer af eksisterende prioriteringer, procedurer og målsætninger. Specielt i forhold til virksomheder, hvor organisationen har været præget af formelle strukturer, funktionel design (mekanisk organisation) og høj grad af formalisering. Ifølge Morgan 18 er det ofte tilfældet indenfor bureaukratiske organisationer, at disse fundamentalt opererer på en måde, som direkte obstruerer lærings perspektivet. De er derved ikke er i stand til at udfordre det grundlæggende paradigme og nuværende normer fordi hierarkiet og de horisontale divisioner er så stærke, at informationer og viden sjældent kan flyde imellem dem. I forhold til ændringer indenfor bureaukratiske rammer kan individernes modstand mod forandringer i høj grad også være en barriere. Morgan 19 beskriver, at indenfor bureaukratiske organisationer findes ofte systemer, som har til formål henholdsvis at belønne og straffe de ansatte. Dette betyder, at individerne har forholdsvis let ved at føle sig truet og sårbar i forhold til ændringer og derved oparbejder en række defensive rutiner designet til at beskytte dem selv og kolleger imod forandring. Dette er også et af de forhold som gør, at ledere ofte vender tilbage til Model I tankegangen (single-loop læring), fordi de frygter, at konfrontation i forhold til nye formodninger i vante omgivelser netop vil skabe defensive holdninger 20. Resultatet bliver, at i stedet for at udfordre normer og antagelser og fremkomme med konstruktiv kritik overfor beslutninger, bliver den ansatte i stand til at fortælle det, som personen formoder, beslutningstageren gerne vil høre og ignorerer altså derved evt. forslag til forbedringer. Et meget vigtigt aspekt i forhold til de defensive rutiner er iflg. Argyris og Schön 21 at se disse i relation til virksomhedens kultur sagt på en anden måde: Skal holdningen omkring de defensive rutiner ændres, vil det kræve en ændring af organisationskulturen og derved de adfærdsnormer og værdier, der ligger til grund for denne. 17 Morgan: Images of organizations [s. 88], Morgan: Images of organizations [s. 88], Morgan: Images of organizations [s. 89], Schein: Organisationspsykologi [s. 138], Morgan: Images of organizations [s. 89], 1997 Side 14\n15 Teorien støttes godt af Peter Senge 22, som taler om Profound change (grundlæggende forandring). Senge definerer grundlæggende forandring som en forandring, der kombinerer indre skift i menneskers værdier, aspirationer, ønsker og adfærd med ydre skift i processer, strategier, praksis og systemer. Iflg. Senge drejer det sig altså om at arbejde med vedvarende forandring og vedvarende forandring drejer sig ikke kun om at ændre strategier, strukturer og systemer, men også om at ændre den tænkning der frembragte disse strategier, strukturer og systemer. Kultur som element i læringsperspektivet Schein definerer organisationskultur på følgende måde 23 : Et mønster af grundlæggende antagelser - opfundet, optaget eller udviklet af en given gruppe efterhånden som den lærer at håndtere sine problemer vedrørende ekstern tilpasning og intern integration - og som har vist sig at være værdifuldt og derfor er blevet videregivet til nye medlemmer som den rigtige måde at opfatte på, tænke og føle på i relation til disse fænomener Iflg. Schein 24 kan kulturen kendetegnes ved 3 niveauer som er artefakter, værdier og grundlæggende antagelser. Som det kan ses af ovenstående definition, betragtes de grundlæggende antagelser som værende det essentielle i kulturen, hvor det der kommer til udtryk i kulturen er værdierne og artefakterne men hvor disse er formet udfra de grundlæggende antagelser. Artefakterne er det øverste niveau af de konstruerede fysiske og sociale omgivelser og dermed den mest synlige del af kulturen. Dette kan f.eks. være måden der kommunikeres på, medlemmernes synlige og åbenlyse adfærd, udtryk for status, påklædning etc. Værdierne er det midterste niveau og er mindre synlige end artefakterne men stadig mere synlige end de grundlæggende antagelser, da de ligger på et højere bevidsthedsniveau. Værdier kan f.eks. være meninger og holdninger, som én eller flere personer i organisationen deler om, hvordan tingene og virkeligheden er. Ofte vil nye holdninger og meninger blive mødt med kritik, da man i gruppen er vant til at gøre tingene på en bestemt måde, men de kan også starte en proces i virksomheden, hvor synspunktet afprøves i forhold til omgivelserne. Viser synspunktet, som f.eks. kan være opstået som forslag til en konkret problemstilling, sig at være succesfuld, vil 22 Hildebrandt: Mennesket er er forstyrrende element i enhver organisation, Bakka & Fivelsdal: Organisationsteori [s. 110], Bakka & Fivelsdal: Organisationsteori [s. 111], 1993 Side 15\n16 synspunktet/værdien optages som en fælles værdi for gruppen og hvis værdien fortsætter med at fungere, vil den transformere til at blive en grundlæggende antagelse for gruppen. Grundlæggende antagelser er altså resultatet af værdier, som tidligere er blevet godkendt, og nu er blevet til en del af medlemmernes bevidsthed (eller underbevidsthed), da det ikke er noget individerne i gruppen spekulerer over, men blot accepterer at det er sådan tingene er. Antagelsen stemmer ligeledes godt overens med Metamodellen 25, hvor det illustreres, at det kollektive paradigme med dennes fælles overbevisninger, holdninger og værdier er bestemt udfra individernes holdninger og værdier. I forhold til kulturen er det altså værdierne og deraf følgende de grundlæggende antagelser, der skal ændres for at fremme et klima og en kultur med høj forandringsvillighed og muligheder for læring. Som tidligere nævnt er det ofte de mere bureaukratiske organisationer, som har de udpræget største problemer med forandring. Iflg. Schein 26 sker der ofte det, at procedurerne der udvikles af organisationer med henblik på at maksimere deres daglige effektivitet, fører til et psykologisk klima og kultur, hvor kreativitet og innovation faktisk straffes. Begge disse faktorer må siges at være en forudsætning for overhovedet at overveje refleksion over nuværende metoder, værdier, normer etc. Spørgsmålet går altså også på, hvordan man i en organisation kan forestille sig at opnå støtte og opbakning til en bestemt aktivitet eller forandring, såfremt man i organisationen eller virksomheden aldrig er kommet længere end til abstrakte diskussioner. Dvs. man aldrig er nået til konkrete refleksioner baseret på fælles erfaringer og man har derved ikke opnået nogen form for læring 27. Det vil betyde, at virksomheder der står i en situation, hvor de måske oplever vækst, vil have behov for at udvikle nye produkter. Ideerne til disse produkter skal naturligt komme fra medarbejderne i organisationen, men hvis disse er sporet ind på effektiv udførelse af de primære opgaver, vil den kreative tænkning ikke forekomme. Ledelsen af virksomhederne står altså overfor det problem, at der skal skabes et miljø og ledelsespolitik, der skal tage højde for begge dele. Der er altså behov for, at skabe fleksibilitet i organisationen, idet læring på højere niveauer vil kræve fleksibilitet. 25 Banner & Gagne: Designing effective organizations [s. 90], Schein: Organisationspsykologi [s. 39], Hildebrandt: Mennesket er er forstyrrende element i enhver organisation, 1999 Side 16\n17 Forandring i et fleksibilitetsperspektiv: Iflg. Schein 28 er det en nødvendighed for organisationer, at hvis de ønsker at kunne tilpasse sig hurtigt forekommende og uforudsigelige forandringer, må de nødvendigvis udvikle fleksibilitet og evne til at tilpasse sig. Denne fleksibilitetsevne skal ses i relation til både kultur og struktur. Hvis medlemmerne af organisationen er låst fast i en stiv struktur, og hvis kulturen som ovenfor behandlet ikke forsøger at fremme den kreative tænkning, vil det være nytteløst at forsøge tilpasning i forhold til organisatorisk forandring. Men hvordan kan man måle fleksibilitet i organisationen og ikke mindst, hvordan opnår man en fleksibel virksomhed eller i hvert fald et fleksibilitetspotentiale? Fleksibilitet i forhold til kultur En tabel som på en god måde indikerer fleksibilitet i forhold til kultur er gengivet nedenfor. Tabel 2: Fleksibilitet i forhold til kultur Organizational culture Conservative Innovative (low flexibility potential) (high flexibility potential) Identity formation Communality Scope Homogeneity Leadership Strong Narrow Homogeneous Weak Broad Heterogeneous Leadership style Instructive Consultative Participative Delegative Planning approach Management attitude Unwritten rules Discipline dominance Socialization Attitude formal-actual Tolerance for ambiguity External orientation Focus Openness Planning attitude Blueprint Routine Strong Strong Unequivocal Low Strong Narrow Homogeneous Inactive Proactive Muddling through Improvisation Weak Weak Equivocal High Long term Open Interactive Kilde: Volberda, Building the flexible firm [s 165], 1998 I modellen er det specielt interessant at lægge mærke til lederskabet. I forhold til fleksibilitet må lederstilen være delegerende. Beslutninger vedr. opgaver og ansvaret for disse skal altså ligges ud til medarbejderne. Dette passer ligeledes godt overens med Argyris 28 Schein: Organisationspsykologi [s. 40], 1990 Side 17\n18 påstand 29 om, at organisationer ville have det bedre, hvis ledere ville opføre sig efter følgende antagelser og derved være medvirkende til at give medarbejderne mere indflydelse: 1) handlinger bør baseres på gyldige oplysninger. 2) handlinger bør baseres på frit og oplyst valg. 3) handlinger bør baseres på internt engagement over for valget og en konstant overvågning af den indsats, der gøres for at implementere det valg, man har truffet. Kigger vi nærmere på tilgangen til planlægning ligger denne også op til, at medarbejderne selv planlægger måden, hvorpå opgaverne skal udføres. Dvs. mindre top-down styring og færre på forhånd fastsatte mål. Improvisation sættes også i højsædet. Dvs. færre specificerede procedurer/rutiner samt flere ad-hoc prægede aktiviteter førende til improvisation. Naturligvis vil ovenstående lederegenskaber ikke være hensigtsmæssig i alle typer virksomheder og vil være bestemt af opgaven, som skal udføres, samt den motivation og ikke mindst modenhed som de ansatte i virksomheden/organisationen besidder. Det vil dog stadig være klart, at jo mere instruerende en leder, er desto mere minimerer man organisationens fleksibilitet og forstærker ligeledes opgaveafhængigheden. Kontrasten til dette vil være den mere delegerende ledelse, som forstærker fleksibilitetspotentialet, hvilket fører til en kultur hvor kreativitet, innovation og trial and error er højt værdsat 30. I forhold til graden af modenhed er det i denne forbindelse også hensigtsmæssigt at studere Hersey og Blanchards model for lederstil og situationsbestemt ledelse 31. I denne argumenteres for, at valget af lederstil netop foretages på baggrund af modenheden hos medarbejderne. Sammenlignet med fleksibilitetsmodellen viser den, at jo højere grad af modenhed desto mere fleksibilitet, idet den højeste form for modenhed sættes lig med delegerende ledelsesstil. For at opnå og udvikle denne form for modenhed foreslår Hersey og Blanchard iflg. deres model, at man reducerer opgaveadfærden hos de underordnede ved at delegere mere til disse, afhængigt af på hvilket modenhedsstadie de befinder sig på og her har vi netop en af svaghederne ved modellen for hvordan måler man modenhed hos medarbejdere?? En af de personer som har arbejdet med modenhed er Stephen R. Covey 32. Han har defineret en skala af modenhed baseret på 7 vaner. Disse er kategoriseret i 3 niveauer gående fra afhængighed 29 Schein: Organisationspsykologi [s. 137], Volberda: Building the flexible firm [s. 171], Hersey og Blanchard: Management of organizational behaviour, Covey: 7 gode vaner, 2000 Side 18\n19 over uafhængighed til gensidighed, hvor gensidighed afspejler den største grad af modenhed. Covey definerer gensidighed ved, at når man har nået dette stadie, ved man, at man sagtens kan klare sig selv men er samtidig opmærksom på og har forståelse for, at man kan opnå mere ved samarbejde. Covey argumenterer for, at vanerne er medvirkende til at skabe effektivitet. Når vanerne bliver grundlaget for en persons karakter og derved højner modenheden, vil det iflg. Covey frembringe et stærkt centrum af korrekte kort over omverden. Dette vil gøre, at man kan løse sine problemer effektivt, mangfoldiggøre sine muligheder og konstant lære, hvordan man kan inkorporere disse vaner i relation til den menneskelig (og deraf følgende organisationsmæssige) vækst. Fleksibilitet i forhold til struktur: Organisationens accept af modenhed og medindflydelse til medarbejderne indikerer i forhold til strukturen i virksomheden en organisk retning og en af de klassiske undersøgelser indenfor organisationsteorien er Burns og Stalkers 33 bidrag med sammenligningen af struktur og processer indenfor den industrielle sektor. Burns og Stalker nåede frem til, at afhængig af den omskiftelighed som var kendetegnende for virksomheden omverden, så kunne virksomheden indplaceres efter en skala som gik fra en mekanisk organisationsform til en organisk organisationsform. Jo større omskiftelighed der var i de markedsmæssige og teknologiske forhold, desto større nødvendighed var der for åbne og fleksible former for organisationer og ledelse deraf organisk form. Som illustreret tabel 3 ligges der i den organiske form også meget stor vægt på selvstændighed blandt medarbejderne, og lederne får en helt anden rolle i forholdet til disse, hvor deres primære rolle vil blive at udvikle medarbejdernes modenhed frem for at forstærke deres afhængighed og ydmyghed 34. Med den stigende modenhed blandt medarbejderne, vil den organiske og fleksible form begynde at virke og resultatet vil være det modsatte af den mekaniske/bureaukratiske. Medlemmerne vil blive ansvarlige, lederne bliver udviklerne, vind/vind løsninger vil blive søgt for at undgå destruktive konflikter og samarbejde vil være dominerende, vedligeholdt af en klar vision eller virksomhedsmæssig formål Kilde: Morgan: Images of organizations [s. 45], Kilde: Banner, Gagne: Designing effective organizations [p. 72], Kilde: Banner, Gagne: Designing effective organizations [p. 73], 1995 Side 19\n20 Tabel 3: Fleksibilitet i forhold til struktur Actual structure Mechanistic Organic (low flexibility potential) (high flexibility potential) Basic organizational form Functional Division Matrix Grouping Function Product/service Target market Hierarchical levels Functionalization Many (tall) High Few (flat) Low Planning and control systems Elaborate Rudimentary Process regulations High Low Specialization Scope of task Depth of task Interchangeability Standardization Formalization Training and education Horizontal decentralization Delegation Participation High Narrow Simple Low High High Low Low (tightly coupled) Low Low (eksklusive) Low Broad Complex High Low Low High High (loosely coupled) High High Kilde: Volberda, Building the flexible firm [s. 138], 1998 Fleksibilitet = effektivitet I forhold til fleksibilitet både hvad angår kulturelle og strukturelle påvirkningsfaktorer og indikatorer på innovative og organiske organisationsform svarer kravene meget godt overens med Peters and Waterman s definition på en effektiv organisation, som i hovedtræk var 36 : - Effektive organisationer kan forandre sig i forhold til ændrede forhold. - Organisationer skal handle hurtigt frem for at analysere sig ud af alt. - Organisationer skal fremme medarbejdernes kreativitet og ressourcer. - 3 grundpiller til strukturen: Stabilitet, entrepreneurskab og brud med gamle vaner. Kendetegnende for samtlige ovenstående faktorer og påvirkningen af kultur og struktur er, at det nødvendigvis ledere på nøgleposter, som skal skabe rammerne for forandringsvilligheden. Schein 37 påpeger, at begynder lederne at udvikle holdninger og evner, der sætter dem i stand til at udnytte organisationspsykologiens resultater i selve udviklingen af organisationen, vil den organisatoriske fleksibilitet blive større, hvilket vil medføre at forandringsvilligheden og modenheden hos medarbejderne højnes. Midlerne til de planlagte ændringer vil derfor nødvendigvis være ledende medarbejder i nøglepositioner, hvor disse skal være i stand til at vurdere kompleksiteten af det organisatoriske problem eller konsekvenserne af den planlagte strategiske forandring set udfra et 36 Banner, Gagne: Designing effective organizations [s. 103], 1995 Side 20


The Boat That Rocked | Blu-Ray Film | Dvdoo.dk\nFakta om The Boat That Rocked\nRundt om bordet er synspunkterne ofte meget forskellige og det kan udmønte sig i kærlige diskussioner, men det forstærker blot vores kæmpe fælles passion. Det der binder os sammen er præcis denne interesse, så vi er virkelig på hjemmebane, når vi kommer med gode råd om gode TV-serier og film.\nHåbet er, at passionen skinner igennem når du ser The Boat That Rocked. Vi ønsker dig god fornøjelse.\nDvdoo.dk er landets ældste forhandler af film online, da vi har solgt musik, spil og film siden 1999. Dvdoo.dk er endvidere en af de ældste netbutikker i landet på tværs af de øvrige markeder. Da vi blev etableret, var det som en DVD internetbutik. Og som tiden er gået, mens flere filmformater kom på markedet og vores begejstring for film bare blev ved at gro, startede interessen for musikken og spiluniverset. Så det varede ikke længe før vi også havde musik CD'er og spil i vores sortiment.\nVi arbejder konstant på at skabe den gode kundeoplevelse. Og de mange års erfaring som forhandler af spil, musik og film på internettet har givet os stor viden om, hvad du som kunde ønsker, når du besøger os. Vi håber at vores interesse i musik, film og spil skinner tydeligt igennem, og smitter af på dig og alle andre, der besøger vores verden af topunderholdning.\nHar du spørgsmål eller er du i tvivl om noget, så finder du ofte svaret i vores FAQ. Du kan også sende en e-mail eller ringe til vores kundeservice hvis du fortsat har yderligere spørgsmål - de er altid klar til at assistere dig med et glimt i øjet og godt humør. Vi ønsker dig rigtig god fornøjelse med dit besøg hos dvdoo.dk.


Florida Everglades Søkøer er fredselskende havpattedyr . Forskere har studeret dem , og kan fortælle alt om , hvordan de opfører sig og lever . Men hvis du var i stand til at spørge en gammel person om dem , kan du lære, at de ikke er rigtig dyr på alle . Alle former for historier om manater gøre dem sig at være havfruer , der flirte og lokke mænd ud i havet\nFlorida Everglades Søkøer tilhører ordenen , Sirenia . Kendelse fik sit navn fra den græske mytologi . Sirenerne var kvindelige ånder , der distraheret sejlere fra deres kurser og fik dem til at forlis . De manater er pattedyr , der lever på lavt havvand havne , laguner , flodmundinger og i munden af store floder . Florida Everglades Søkøer lever langs den sydlige Atlanterhav kyster USA fra North Carolina til Florida . De findes også i Mellemamerika .\nVoksen manater spænder fra syv til 12 fod lang. De vejer mellem 450 til 2000 pounds . Nyfødt manater vejer blot 60 pounds . Streng vegetarer , skal de spise mellem 60 og 100 pounds af tang hver dag .\nEn Manatee har en lang oval krop , der begynder med en runde hoved og meget små øjne . En kort flad snude er på forsiden af hovedet . Der er to næsebor som lukkede ligesom ventiler under vandet . Der er seks tænder på hver side af sin kæbe . De to lapper på sin overlæbe hver bevæge sig uafhængigt . Der er grove hår hele Manatee krop , men på mulen der er børster . Dens krop er smallest på halen, som er formet og bruges som en flad pagaj . Manater ikke har bagben eller lemmer , men de har kort foran svømmefødder , der hjælper dem til at padle i vandet .\nSøkøer er født levende , ligesom andre pattedyr . Når en mor Manatee sygeplejersker sit barn , hun holder det ammede barn til brystet med hende foran svømmefødder . Efter fødslen under vand , skubber den kvindelige Manatee hendes spædbarn op til overfladen for sin første åndedrag så hurtigt som muligt . Selv en voksen Manatee kan kun forblive under vand i 15 minutter. Så må det komme op at ånde . Når den hviler , en voksen Manatee hjerte slår 50 gange i minuttet . Når det dyk , hjertefrekvens bremser til 30 år. Resting manater bare flyde i vandet .\nMennesker har været kendt for at jage manater for deres røde kød og søde olie, de producerer . De er også godt bytte den af krokodiller , hajer og spækhuggere . Det er derfor, de forsøger at holde på meget lavt vand .\nLæs mere: Hvordan manater beskytte sig selv ?


Sådan giver du et godt blow sex med store bryster / Shemale pigesex\nStor pik - Annoncelight Firmaets slogan - Pigerne grimme vittigheder - ikke for sarte En katolsk pr st er ved at l re en ganske ung dreng at onanere. Hej, det er fedt, det her! Ja, og n r du er gammel nok kan du bruge din egen tissemand. Gratis porno og erotik - dansk porno P Sexaben finder du oseaner af gratis porno og erotik. Nyd vores store sex tube med gratis pornofilm, heraf ogs pornofilm med danske piger. Nyt tilbud nede i teksten med lyn knep eller blow, ellers knep mig i 15 min og lad mig sluge din l kre sperm kun 500kr Imorgen i S borg fra kl 12-15. Find Fr k Sexpartner, P kan du finde en sexpartner, sexdating, fr kke par, eller blot hygge med alle de sjove og fr kke folk her p siden. L s fr kke erotiske fantasier fort llinger dr mme fiktion fantasi og virkelighed sexhistorier og guides med sexlege sexoplevelser artikler de gr sider sex.\nBollevenner.1 del.2 Stod nu med helt stiv pik, gav Lone en krammer og spurgte: Skal du have noget pik? Det skal ikke ske igen! Min mand var en festlig og hyggelig mand. Jo, naturligvis, svarede bedemanden belevent.\nDet var et frækt syn. Med lidt creme på stak. Mor og Malte Hun vendte ryggen til sin søn og begyndte at knappe sin bluse op Svigermors barber Hendes brystvorter strittede altid igennem trøjen og det har hun nu lagt mærke vidio porrno gradis cerco un uomo til. Det lykkes ham at komme ud til vejen og stoppe en bil, som kører ham til den vidio porrno gradis cerco un uomo nærmeste skadestue. Jan, min unge elsker Du trænger til én eneste ting: Pik PIK - STÅPIK! Tjaaa, lige nu er jeg i seng med min hamster. Golfklubben Vi drenge gjorde store øjne, for vi havde kun set vor egne pikke, denne var mega stor Campingferie med Linda Jeg fulgte med og så, at Lindas String var rutsjet til side og at fissen vidio porrno gradis cerco un uomo kiggede ud af siden Lækker Vækning! Så sagde den første: "Min kusse er sgu nok den største her i byen. Kørte to fingre hen over hans røvhul Besøg hos det ukendte Begyndte nu at bolle hende, og så stod vi 2 mandfolk overfor hinanden og nød hende Sex til fest Jeg vil gerne have at DU tager min mødom. Den må holde rundt om hjørnet for jeg ser den aldrig ankomme og droppe hende. Kurt svarede; - Tjaaa, træner, når jeg skal til at have sex, vipper jeg kalorius ud, og slår den imod kommoden, som en hammer. Jeg fik nu hele pikken i munden på hende. En hed firkant Pludselig gled der en hånd op mellem min lår og jeg spredte benene villigt. Jeg lider af en meget sjælden sygdom, som gør at jeg får orgasme hver gang jeg nyser." Kvinden, som nu føler sig ilde til mode over sit udbrud, siger: planetarium jels bordel vestsjælland "Åh, det er jeg ked af at høre.\nEscort haderslev massage escort fyn 229\nSådan giver du et godt blow sex med store bryster Private sexannoncer tarmskylning jylland\nSådan giver du et godt blow sex med store bryster 186\nRoyal thai massage escort kolding Hvad handler du med? Synet af hendes bare fisse En tidligere kollega Hun lå hen over bordet bundet med en dildo i fissen. Stønnede hun Naboleg De spredte hendes ben med magt og bandt dem ud så hun næsten var i spagat Min moster og jeg gjorde det frække Hun lå kun i g-streng. Hun gik hurtigt frem. Jeg smilede til ham og rettede lidt på min kjole Udsalgssex Mens jeg lå udmattet satte de to andre damer og direkte overpissede mig SexPar Nu lå hun udspændt, med alle hendes huller og bryster totalt blottet I sådan giver du et godt blow sex med store bryster svømmehallen For første gang mærkede jeg min.


Complea blev grundlagt i 2010 / complea.dk\nFantastisk udvikling siden begyndelsen\nIT-branchen oplever generelt travlhed og det mærkes hos Complea, som i den forbindelse byder velkommen til mange nye kunder og medarbejdere.\nPartnerskabet med AaB forlænges og udvides til at blive platinpartner, således tribunen på Aalborg Portland Park prydes med Complea logoet.\nKompetencefeltet udvides med Operationel teknologi (OT) – hvorved Complea har specialiseret sig yderligere til at varetage beskyttelse, IT-sikkerhed samt daglig drift af virksomhedernes OT-miljø.\nOT /Operationel teknik kendetegnes ved særlige tekniske produktionsmiljøer, der findes i større produktionsvirksomheder samt forsyningsvirksomheder mm..\nI efteråret bliver Compleas værdier yderligere synliggjorte via medarbejdernes indstilling af Direktør, Morten Hovaldt til Den Nordjyske Ledelsespris 2021. Udover prisen, vandt Morten 25.000 kr. samt en masse opmærksomhed til Complea.\n(i mio kr.)\nComplea starter året med et bæredygtigt tiltag og får installeret solceller på hovedlokationens tag i Nørresundby. Tiltaget er i tråd med forrige års installation af el-ladestandere samt Compleas støtte til bæredygtighedsprojektet Green Hub Denmark. Complea tribunen blev her benyttet til at promovere projektet under hjemmekampe med syv store bannere, heriblandt et sponsoreret af Complea.\nI takt med efterspørgslen på Compleas service stiger, byder Team-Complea igennem året velkommen til flere nye medarbejdere. Holdet har succes med flere store digitaliseringsprojekter og oplever fremgang i alle afdelinger.\nComplea kvalitetsstemples af nuværende kunder ved, at størstedelen vælger at udvide samarbejdet til at indeholde flere af vores leveranceområder .\nEt begivenhedsrigt efterår finder sted med Compleas 10-års jubilæum den 10. oktober, som markeres internt i huset blandt medarbejderne. Herudover tildeles Complea erhvervsprisen Succesvirksomhed 2020, initieret af Spar Nord og BDO samt virksomhedens fjerde Børsen Gazelle. Samtidig opnår Complea AAA sølvstatus for at have bibeholdt højeste kreditværdighed fem år i træk.\n2019 byder på flere markante ændringer for Complea. Ved årsskiftet flytter Complea i større lokaler og ændrer adressen til Bøgildsmindevej 7, Nørresundby.\nComplea udvider kompetencerne med opkøbet af CMS-platformen Ultimize i maj måned. Dermed kan Complea nu også levere hjemmesider. Complea opgraderer Ultimize platformen, og giver den navnet Compoze.\nI efteråret bliver Complea tribunesponsor for AaB og nordtribunen på Aalborg Stadion får derfor navnet Complea Tribunen.\nI foråret udvider Complea sin hosting-kapacitet, ved at etablere et helt nyt Hostingcenter. Etableringen af Hostingcenteret har været en del af Complea´s vækstplan grundet efterspørgsel fra større, internationale kunder. Hostingcenteret er på nuværende tidspunkt en af Complea’s største investeringer.\nI sommeren overtager Complea IT-Support og driftsaktiviteter i Nordic Computer A/S. Overtagelsen omfatter medarbejdere, kunder og øvrige aktiviteter, der nu videreføres som en integreret del af Complea. Complea vækster dermed fortsat og opnår også stor fremgang i Grønland, eksempelvis ved at få eneforhandling på Totalview og i forbindelse med levering af en komplet telefoniløsning til verdens næststørste kommune, Sermersooq.\nDet gode arbejde sikrer, at Complea bliver kåret som Gazellevirksomhed for tredje år i træk.\nVæksten i de forgående år betyder, at Complea i 2016 er endnu mere synlige på markedet, og det skaber basis for flere nye hænder. Det resulterer i, at Complea nu består af 19 engagerede medarbejdere, der alle arbejder målrettet med fokus på at løse kundernes installations- og serviceopgaver til fuld tilfredshed.\n2016 blev året, hvor Complea blev rangeret til højeste kreditværdi af Kreditoplysningsfirmaet Bisnode. Kun 2,4% af danske virksomheder opnår ratingen, som er bevis for en bæredygtig og stabil virksomhed.\nIgen i år blev Complea kåret som Gazellevirksomhed samt regional vinder af den Digitale Gazelle, og dermed kunne to nye Gazeller slutte sig til flokken på kontoret.\nDen 1.oktober fejrer Complea sine 5 år i branchen.\nÅret 2015 er skelsættende for virksomheden, der den 28. november kan kalde sig Nordjysk Gazellevinder 2015. Børsen kårer Complea som Regional Gazellevinder for region Nordjylland på baggrund af en vækstprocent på over 600. Med en positiv og kontinuerlig vækst igennem de fire tidligere regnskabsår og en fordobling i omsætningen har Complea for alvor en virksomhed at være stolt af.\nHårdt arbejde, faglig dygtighed og stolthed samt gode kunderelationer giver pote – og disse værdier bliver i 2015 Complea´s helt egen opskrift på en nordjysk succeshistorie.\nI Frederikshavn popper Complea op hos Uggerhøj-koncernen, da Complea overtager IT Nord. Virksomhedsovertagelsen omfatter medarbejdere, kunder og aktiviteter og Complea får kontor i Uggerhøjs Frederikshavn-afdeling.\nTilstedeværelsen i Frederikshavn gavner kunder i området, og integrationen af IT og telefoni er meget effektiv. Innovation og gode traditionelle værdier viser sig at være en meget frugtbar kombination i forhold til det at drive virksomhed og servicere kunder i alle segmenter.\nComplea åbner en afdeling i Holstebro. Den nye filial har hjemme i Nupark – og herfra styrer Complea salget til de Midt- og Vestjyske virksomheder. Som en del af strategien er en firdobling af omsætningen et mål for 2015, og Holstebro-afdelingen er en vigtig del af denne vækstplan.\nFleksibiliteten i at stå til rådighed for kunderne og indfri deres forventninger i forhold til produkter, service og omkostninger er i højsæde.\nDer er vækst på alle niveauer og Complea fortsætter vækstambitionerne fra Lufthavnsvej. Complea er især attraktiv på baggrund af “den samlede pakke”, som er betegnelsen for, at Complea er med før, under og efter installationer.\nService, support og opfølgning er lige så vigtig for det endelig resultat, som selve produktet og installationen.\nEfter godt et år på markedet vokser Complea ud af kontoret i Hjallerup. Kunderne er allerede større og mere internationalt orienterede virksomheder. Med denne vækst for øje køber Complea en bygning i Nørresundby – og med de nye omgivelser og mere plads fortsætter væksten fra Lufthavnsvej.\nSund fornuft og kreativitet er nøgleord i perioden, hvor Complea for alvor får fodfæste i det nordjyske erhvervsliv.\nComplea opnår Danmarks første 3CX Premium Partner certificering, og den store efterspørgsel på IP-baserede telefoniløsninger giver travle måneder for iværksætter-virksomheden.\nMorten Hovaldt vælger at blive selvstændig erhvervsdrivende. Efter fem år som projektleder i en af Danmarks største virksomheder inden for El-teknik, IT og infrastruktur, tager han springet for at forfølge sine drømme. Således stifter han Complea med hjemsted i Hjallerup Udviklingspark.\nKursen for Complea lægges, og strategien er at stile efter indfrielse af de samlede behov, og ikke bare kundens mest åbenlyse opgaver. Complea får derfor hurtigt en betragtelig kundeportefølje, der består af såvel små som store virksomheder.


Karamba har tusindvis af danske kunder som boltrer sig i spænding, underholdning og store jackpots af højeste kvalitet. Du har muligvis også set den dansende fugl i reklamerne, hvor der er lagt op til fest og farver. Om du ønsker at hygge dig stille og roligt med lidt online spillemaskiner eller satse lidt større på gratis Blackjack eller gratis rouletteså er der noget for enhver smag. Der er altid fest og farver hos Karamba, som i mange år har været en af de fortrukne udbydere af online casino spil spil i Sverige. Siden har Karamba tilbudt de største og mest populære slots med licens fra Spillemyndigheden. Spil hos Karamba her! Det var tidligere muligt at gøre brug af free spins og få langt mere i casino bonus hos Karamba ved at bruge casino bonuskoden GIFTmen det tilbud har casinoet trukket tilbage. Velkomstbonussen er gyldig i 60 dage fra tilmeldingsdatoen og minimumindskuddet er kr.\nKaramba er et skønt nyt godkendt dansker online casino. Der venter dig et hav af flotte og velkørende kasino spil. Deltag desuden i et af de bedste loyalitetsprogrammer. Karamba er et af de danske online casinoer inklusive det største udvalg af spil. Yderligere end af de allerbedste online skuespil venter dig som ny kunde på casinoet og der kommer nye indtil hver uge. Udover et kæmpeudvalg af spil fra NetEnt har Karamba også et flot udvalg af spil siden Microgaming. Microgaming og NetEnt er fortsat verdens førende leverandører af software indtil online casinoer. Heldigvis har Karamba også modet til at tilføje en aflang række titler fra mindre leverandører plus derfor kan du finde mange sjove og lidt anderledes spil hos akkurat Karamba. Karamba har desuden en autopsi med " Hyggelige spil ".\nMuligheden at kontante præmier slot Silent Samurai


Hvordan har Internettet ændret uddannelse?\nMange husker stadig den tid, det tog tid at forske i et skoleprojekt. En tur til biblioteket var næsten altid påkrævet. Samarbejde betød faktisk at møde klassekammerater og lærere på skoler og kontorer. I dag kan studerende få adgang til oplysninger med blot et par klik og samarbejde online. Internettet har ændret stort set alle aspekter af uddannelsen, da studerende deltager i undervisning på Internettet og finder flere muligheder for at lære end nogensinde før.\nIfølge SEO.com udfører 93% af studerende forskning online snarere end at besøge biblioteket, hvor Wikipedia er den mest populære ressource. Den enorme mængde information på Internettet gør at bære en bogtaske næsten forældet. Enorme elektroniske biblioteker som Project Gutenberg tilbyder studerende over 40.000 gratis bøger, og pålidelige online referencer som Britannica giver rig multimedie og interaktiv information fra hvor som helst og når som helst. Ud over at instruere eleverne i, hvordan de finder information, fokuserer lærerne nu på at hjælpe eleverne med at sigtes igennem og evaluere den overvældende mængde tilgængelig information.\nFor ikke så længe siden ville en "studiegruppe" betyde, at et par studerende mødtes hjemme hos en person for at proppe sammen til en test. Nu kunne udtrykket anvendes på et stort multinationalt netværk af spørgende sind involveret i online samarbejde. Ifølge de seneste data fra University of Massachusetts Dartmouth Center for Marketing Research bruger 100 procent af gymnasierne nu en eller anden form for sociale medier, hvor Facebook er øverst på listen. Studerende og deres instruktører samarbejder i online diskussionsgrupper og deler ideer med blogs. Selv lærebøger inkluderer interaktive online sociale elementer, der giver eleverne mulighed for at se de nyeste tendenser og deltage i samtaler. Netværk dannes omkring fælles interesser og relationer udvikler sig på tværs af stater og lande. Via sociale medier fremmer Internettet et globalt perspektiv af verden og et sted for studerende at dele og lære.\nEn studerende i dag behøver ikke engang teknisk at gå på en skole for at få en uddannelse. Onlineskoler er hurtigt blevet et acceptabelt alternativ til en mursten-og-mørtel-uddannelse. I henhold til årsrapporten for 2011 fra Sloan Consortium tager over seks millioner studerende i USA et online kursus, og vækstraten på 10 procent for online-tilmeldinger overstiger langt væksten i den samlede studerendes befolkning, som er under 1 procent. Onlinekurser giver studerende med travle tidsplaner som arbejdende voksne og forældre mulighed for at få en uddannelse. Tilsvarende har hjemmeskolebørn nu adgang til strukturerede onlinelektioner. Mens nogle undervisere stadig sætter spørgsmålstegn ved effektiviteten af online-skoler i forhold til ansigt til ansigt-undervisning, er det svært at benægte, at de er blevet en grundpiller i moderne uddannelse.\nKapital i uddannelse\nUddannelsesmuligheder for dårligt stillede og geografisk isolerede studerende er også vokset som et resultat af Internettet. Studerende i landdistrikter, der er svære at nå, såsom dem i staten Alaska, har forbindelse til andre onlinesamfund gennem "blandede klasser", en hybrid af online og ansigt til ansigt-instruktion. Programmer som American Indian Foundation's Digital Equalizer hjælper dårligt stillede studerende i Indien med at bruge internettet til at udvikle omsættelige færdigheder og tilskynde til social mobilitet i kastesamfund. Bredere uddannelsesadgang for offentligheden er målet for Massachusetts Institute for Technology's OPENCOURSEWARE, som sætter stort set alle MITs klasser online gratis. Internettet har gjort det muligt for flere studerende at få en uddannelse end nogensinde før.\nSådan ændres sproget på Microsoft Works\nSådan afspilles min iPod på min Bose Wave Radio\nSådan får du billeder til at vises i tekstindlæg på Tumblr\nSådan fortæller du, hvornår en smartphone er forbundet til Wi-Fi\nHvorfor tændes min computers lys, når den er i dvaletilstand?


Residenza Sveva i Termoli til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nPiazza Duomo 11, Termoli, Termoli, Italien, 86039 - Se på kort\nHvis du leder efter et godt beliggende hotel i Termoli, så er Residenza Sveva et rigtig godt valg. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nResidenza Sveva tilbyder fremragende service samt alle de basale bekvemmeligheder der skal til for at nyde et skønt ophold. Dette hotels bedste faciliteter omfatter ekspressudtjekning og -indtjekning, bagageopbevaring, familieværelse, restaurant, vaskeri.\nAlle hotellets værelser er indrettede med betænksomme bekvemmeligheder som garanti for uforlignelig komfort. Uanset om du er fitnessentusiast eller blot ønsker at slappe af efter en lang dag, har du mulighed for at nyde fritidsfaciliteter i topklasse, som solarium. Oplev en engageret og professionel service samt det brede udvalg af bekvemmeligheder på Residenza Sveva.\nVed ankomsten til Residenza Sveva får du nøgler til både dit værelse samt den bygning, hvor du skal bo. Bemærk venligst, at indtjekning er før kl. 23.00, da receptionen i hovedbygningen på Piazza Duomo lukker på dette tidspunkt. Ejendommens restaurant ligger på Via Giudicato Vecchio.\nAlle slags rejsende (217) Par (129) Rejsende alene (34) Familie med små børn (33) Familie med store børn (3) Gruppe (17)


Konkurrenceregler 05.02.2019 | Matematikmatchen\nVi forbeholder os ret til at ændre konkurrencens vilkår og betingelser.\nAlle deltagere får gratis adgang til læringsprogrammet 10Monkeys Math World under hele konkurrenceperioden. Deltagerne kan vinde fantastiske præmier ved at spille under konkurrenceperioden (18/02/ - 12/04/2019), og de klasser, der har indsamlet flest point, konkurrerer om hovedpræmien.\nDeltagelse i konkurrencen er gratis og kræver ikke køb af produktet.\nKlasser konkurrerer i to kategorier for at vinde præmier. Kategorierne er: Små Aber (1.-2. klasse) og Junior Aber (3.-4. klasse).\nDe ugentlige præmier trækkes blandt de 10 mest aktive klasser, dvs. klasserne, der har indsamlet flest point gennem ugen. Der trækkes lod om 2 præmier hver uge. Én trækkes blandt de 10 mest aktive 1. og 2. klasser, og en anden trækkes blandt de 10 mest aktive i 3. og 4. klasser. Indsamlingen af ugentlige point starter forfra ved ugens begyndelse, så alle klasser derved får lige chance for at vinde en ugentlig præmie. En klasse kan kun vinde en ugentlig præmie én gang.\nDer trækkes lod om hovedpræmien blandt finalisterne. Finalisterne er de 10 mest aktive klasser, dvs. klasserne, der har indsamlet flest point under hele konkurrenceperioden i begge kategorier. Der trækkes én hovedpræmie blandt alle 20 finalister.\nDe tre mest aktive klasser i hver kategori vinder automatisk 10Monkeys Math World-adgangslicens til hele skolen!\nAlle deltagerne modtager diplomer, der bliver sendt via e-mail.\nKonkurrencens hovedpræmie er 10Monkeys Math World til hele skolen i et år og et gavekort på 7500 kr. til Amazon.\nDu kan finde konkurrencereglerne nedenfor. Detaljer omkring, hvordan adgangslicens bliver sendt, kan læses under punkt 6.\nVelkommen til Matematikmatchen!\n2. Berettigede deltagere\nAlle danske folkeskoleelever fra 1.-4. klasse er berettiget til at deltage i konkurrencen. Lærerne tilmelder deres klasse til konkurrencen. Deltagerne deltager i konkurrencen som en klasse og informerer om elevantallet i klassen. (Lærere og elever kaldes i det følgende “Deltager”.)\nBemærk at klasser skal have mindst fem elever. Hvis klassen er mindre, skal den kombineres med en anden klasse for at kunne deltage.\nTilmedling kan ske når som helst under konkurrencen. Tilmeldingstidspunktet slutter, når konkurrencen slutter d. 12/04/2019.\nKonkurrencetidspunktet er d. 18/02/ - 12/04/2019 mellem 07:00 og 14:00 på hverdage.\n5. Tilmelding til konkurrencen\nTilmelding til konkurrencen finder sted på konkurrencesiden.\nAlle klasser, hvis lærer har tilmeldt dem på konkurrencesiden med korrekte kontaktinformationer, deltager i konkurrencen. Deltagelse i konkurrencen kræver ikke køb af produktet eller service.\nVed deltagelse i konkurrencen giver Deltageren tilladelse til at offentliggøre skolens navn på Arrangørens hjemmeside eller andre kommercielle sider og forpligter sig til at følge reglerne såvel som Arrangørens beslutninger.\nDet er muligt at tilmelde sig konkurrencen under hele kampagneperioden.\n6. Forsendelse af brugernavn og adgangskode\nBrugernavnet og adgangskoden til programmet sendes ugen, før konkurrencen starter til den e-mailadresse, som Deltageren opgav, da han/hun tilmeldte sig. Hvis Deltageren tilmelder sig efter, konkurrencen er startet, sendes brugernavnet og adgangskoden indenfor et par arbejdsdage til den e-mailadresse, som Deltageren opgav, da han/hun tilmeldte sig.\n7. Fælles brugerkonto\nAlle lærere, som har tilmeldt sig konkurrencen, får en fælles skolekonto samt en personlig adgangskode, som læreren kan anvende til at logge ind på spillet via www.10monkeys.com og oprette personlige konti til hvert barn.\nBEMÆRK! Hvis din skole/klasse har deltaget i Matematikmatchen tidligere, bliver de nye logindetaljer automatisk forbundet til den eksisterende/gamle konto. Læreren kan anvende de nye logindetaljer ELLER de eksisterende/gamle login-detaljer.\nBarnet kan logge ind med kontoen, som læreren har oprettet. Det anbefales at vælge et brugernavn og en adgangskode, som barnet nemt kan huske. Der er kun læreren, der er i stand til at ændre adgangskoden til en elevkonto og ikke eleven selv.\nVia den fælles brugerkonto kan læreren gå til spillet, følge barnets fremskridt ved hjælp af evalueringsværktøjet og administrere kontierne. Det er kun en elevs brugernavn, der giver adgang til spillet.\n8. Ændring af adgangskode for den fælles brugerkonto\nAdgangskoden til den fælles brugerkonto kan ændres ved at logge ind på programmet og derfor gå til Brugeradministration.\n1. Ugen før konkurrencestart vil alle lærere, som har tilmeldt sig konkurrencen, modtage en e-mail med et brugernavn til skolens fælleskonto, en personlig adgangskode samt instrukser.\n2. En klasse indsamler point ved at spille under konkurrenceperioden.\n3. Hall of Fame med hver klasses point opdateres dagligt efter kl. 14:00.\n4. Den ugentlige præmie trækkes hver fredag efter kl 14:00.\n5. Konkurrencen slutter d. 12/04/2019 kl. 14:00. De 10 klasser med flest point fra kategorien Små Aber, og de 10 klasser med flest point fra kategorien Junior Aber går begge i finalen!\n6. Hovedpræmien bliver trukket blandt finalisterne den efterfølgende tirsdag, efter konkurrencen er slut.\n10. Indsamling af points\nKlasser indsamler point ved at udføre aktiviteter i programmet 10Monkeys Math World under konkurrenceperioden. I denne konkurrence er det kun entusiasmen, der tæller! Desværre kan vi ikke afsløre præcise detaljer om, hvordan point opgøres, da vi ønsker at undgå enhver form for misbrug af programmet under konkurrencen.\nBemærk venligst, at den samlede score i konkurrencen ikke er den samme som pointene, der indsamles fra Math World. Hver elev skal anvende sin egen konto. Klassestørrelsen påvirker ikke chancerne for at vinde i konkurrencen.\n11. Udløb af adgangslicens\nDen gratis adgang til programmet slutter, når konkurrencen slutter. Herefter bliver adgangen til aktiviteterne låst. Lærerne har stadig adgang til applikationen med samme logininformationer som under konkurrencen, selvom konkurrencen er slut. Den samme brugerkonto kan genaktiveres ved at betale et adgangsgebyr. Hvis adgangsgebyret betales, har brugeren fuld adgang til produktet.\n12. Præmier og vindere\nNye præmier ugentligt\nTo præmier bliver trukket hver uge. Hver uge kan vinderne vælge mellem to forskellige alternativer. Præmien for den pågældende uge kan ses på konkurrencesiden. Vinderne bliver kontaktet direkte.\nLodtrækningen udføres hver fredag efter kl. 14:00 under konkurrencen. En præmie trækkes blandt de 10 mest aktive 1. og 2. klasser, og den anden præmie trækkes blandt de 10 mest aktive 3. og 4. klasser.\nHovedpræmie og finale\nMatematikmatchens hovedpræmie bliver trukket, når konkurrencen er slut.\nMatematikmatchens hovedpræmie er 12 måneders adgang til 10Monkeys Math World for hele skolen og et gavekort på 7500 kr. til Amazon.\nDe 10 mest aktive klasser, dvs. klasserne med flest point fra begge kategorier (i alt 20 klasser), går i finalen. Klassens placering kan ses på Hall of Fame på konkurrencens hjemmeside. Én hovedpræmie bliver trukket blandt finalisterne. Herudover vinder de tre klasser, der har indsamlet flest point i begge kategorier, 1 års adgangslicens til 10Monkeys Math World for hele skolen!\nVinderne bliver kontaktet direkte.\nPræmierne kan ikke byttes til penge.\n13. Udførelse af lodtrækning og mulig afvisning\nLodtrækningerne udføres af Arrangøren. Vinderens navn kan offentliggøres på Arrangørens hjemmeside, Facebook-side eller i enhver anden offentlig publikation.\nHvis bekendtgørelsen af vinderen eller præmien bliver annulleret grundet ukorrekt information givet til Arrangøret eller enhver anden form for hindring, eller hvis Deltageren har krænket konkurrencens Vilkår og betingelser eller loven, bliver Deltageren afvist fra konkurrencen.\n14. Arrangørens ansvar\nArrangøren bærer intet ansvar for vinderen i forhold til skader, der er forårsaget eller hævdes at være forårsaget af at have deltaget i konkurrencen eller ved modtagelse og anvendelse af præmierne. Dette påvirker ikke de tildelte rettigheder fra forbrugerbeskyttelsen.\nArrangørens ansvar i forhold til Deltageren vil aldrig overskride værdien eller antallet af præmier, der er nævnt i reglerne.\nArrangøren har ret til at foretage ændringer. Arrangøren har ret til at ændre Vilkår og betingelserne. Arrangøren har ret til at annullere hele kampagnen grundet force majeure eller andre former for belastende hændelser.\nFølg Matematikmatchen på Facebook og få seneste nyt om Matematikmatchen!\nCopyright 2014 - 2019 © 10monkeys.com Ltd


Shopping online / 05/22/2016 10/16/2019\nDer findes adskillige gode printere, og når man køber sådan en eller har sådan en i forvejen, så skal der af og til udskiftes blæk. Både blækprinter og blækpatroner kan købes mange steder. I almindelige butikker og på internettet.\nMen hvorfor skal man vælge blækprintere frem for laserprintere? Lad os se på sagen.\nDer findes ting, som taler for brug af begge typer af printere. Laserprinteren er billig i drift, god til tekst og så udskriver den skriver lynhurtigt. Omvendt er en laserprinter dyr at købe, så førstegangsudbetalingen er stor.\nBlækprintere er billige at købe\nBlækprintere er derimod billige i anskaffelse, nemme at vedligeholde og når det kommer til foto print, rangerer de fra gode til fantastiske. Det kan svinge en del. Så hvis du påregner at udskrive mange fotos på din printer, skal du nok også vælge en af de lidt dyrere modeller. Som med så mange andre ting, så gælder det også ofte for blækprintere, at man får, hvad man betaler for. Især hvis de skal kunne printe fotos ud.\nEn blækprinter er meget ofte den bedste løsning til hjemmekontoret. Den fylder ikke så meget, den kan tit også både scanne og kopiere, og mange af dem kommer nu også med muligheden for, at man kan printe trådløst fra mobiltelefon eller computer. Der er – med andre ord – indbygget wifi i dem.\nPrinterproducenter er der rigeligt af\nOm du vælger en blækprinter fra HP, Canon, Epson eller en af de mange andre printer producenter er helt op til dig, men tjek altid en ekstra gang om den har de specifikationer, du kræver af din printer.\nEr du studerende vil anbefalingen oftest pege i retning af en blækprinter, da den passer bedst til en på SU, og der er nemme muligheder for at fylde toner eller blæk i printeren. For en studerende SKAL printeren bare virke. Faktisk skal man lægge så lidt mærke til printeren som overhovedet muligt.\nOvervejelser ved køb af billige blækprintere\nDet er desuden værd at tænke over, at det ofte er sådan, at jo billigere en printer er at købe, desto dyrere er den i drift. Faktisk har producenterne tit et bedre greb om ens pengepung, hvis man vælger den billige printer til 400 kroner frem for den lidt dyrere løsning. Vælger du en billig blækprinter, kan det altså være en særdeles god ide at tjekke prisen for printer patroner, inden du kører Dankortet igennem maskinen.\nMen det er altid en individuel vurdering, og man kan nå at skifte mening flere gange undervejs.


Wayland som standard i Fedora vil blive forsinket, mens Centos 7 har RC | Fra Linux\nsiden et par måneder muligheden for, at Fedora havde Wayland som standard i version 21. blev annonceret, men ifølge konto tannhauser, det vil ikke være muligt.\nViser sig Christian Schaller, udvikler af GStreamer annoncere på din blog at der for Fedora 21 fortsat mangler nogle Wayland-komponenter, så hvis det, du ønsker, er en Fedora med komplet Wayland (og ikke engang som standard), bliver du i det mindste nødt til at vente til version 23 (hvilket i teorien ville være ved udgangen af 2015)\nHan fortæller også, hvad der kan findes i Wayland til Fedora 21: En Wayland-session i GDM, et funktionelt XWayland men uden 3D-acceleration, Wayland-sessionen funktionel med gratis drivere (for nu fungerer det kun på Intel, men håber, at før fungerer også på ATI og NVIDIA), IBUS-input (med IBUS X-klienten) og Touchpad-acceleration. Support til ATI og NVIDIA med proprietære drivere og touchscreen-support mangler stadig. Også blade en opgaveliste.\nI andre Red Hat-relaterede nyheder har CentOS 7 allerede frigivet sine Release Candidate. Som nyheder bragt fra Red Hat bruger den kerne 3.10, XFS som standardfilsystem, Docker-beholderen, Gnome 3.8, Kde 4.11 osv.\nFuld vej til artikel: Fra Linux » nyheder » Wayland som standard i Fedora vil blive forsinket, mens Centos 7 har RC\nVi bliver nødt til at vente, vi har ønsket at slippe af med den gamle Xorg i et par år, hvilket er et lille træk på GNU-systemer.\nskyark sagde han\nblev forventet…. igen…. ¬¬\nSvar på skyark\nFørst var det Ubuntu med MIR, og nu Fedora med Wayland?\nRed Hat, ikke j # $% s.\nJeg erklærer mig uvidende om dette emne, så jeg spørger:\nSå vidt jeg ved, bruger distroen, jeg bruger (Bridge Linux, baseret på Arch) allerede wayland som standard - jeg bemærkede det i en af de mange opdateringer. Hvilken forskel har det for eksempel med X.org eller MIR?\nfnug sagde han\nArch bruger ikke wayland endnu, den har pakken i sin base, men miljøerne hidtil fjerner en session fra gnome 3, og jeg er ikke sikker på, at de stadig bruger Xorg\nSvar på fnug\nHej, jeg viser dig output fra «find wayland» i min notesbog: http://paste.desdelinux.net/5006\nDet faktum, at pakkerne er der, betyder ikke, at de bruges, prøv at lave en pkill x, og du vil se, hvordan det grafiske miljø genstartes\ntannhausser sagde han\nTak for omtalen Diazepan!\nSandheden er, på trods af de fremskridt, der er gjort, havde jeg også indtryk af, at denne migration til Wayland var meget mere avanceret, i denne takt vil selv Tito Mark med sin Mir komme ud tidligere\nSvar til tannhausser\nHvis jeg tester CentOS 7, og det er fantastisk: D. Næste uge ser vi den endelige udgivelse :).\nDet er at foretrække at vente, ah end at gå halvvejs og kaste distro og tale generelt i stedet for at sige skadedyr og giftige slanger, hvis vi ikke kan lide sådan noget, hjælper vi bedre med at forbedre projekterne, at hvis uden at gå til forbi.\nI sidste ende vil vi afslutte dette årti, og vi vil stadig bruge xorg.\nAlbert I sagde han\nDu kan bruge RebeccaBlackOS distribution, der kun bruger wayland\nSvar til albert I\nJeg forstår ikke dette (i sandhed i Gnu / Linux forstår jeg ikke noget), men hvad ville der ske, hvis det ikke ændrede sig, fungerede det så dårligt ????\nKan ikke foretage forbedringer i Xorg-udviklingen ??? Nu er der forskellige, eller de vil lave forskellige grafiske servere, en ting der syntes standard nu ændrer de det ... oooo vent, Red hat pålagt systemd ...\nDu har allerede set Linux Sucks konferencen !! Du skulle se det, hvis du ikke har gjort det.\nJa ja Elav, og han havde ret, er min ydmyge mening. Selvom de siger, at sorten er smagen ...\nMen hvis programmørerne fokuserer på 10 projekter og ikke tusind med deres gafler (af gaflerne, der allerede er forked).\nJeg tror, at Gnu / Linux ville være mere brugbar og venlig for Windows-brugeren!\n@ianpocks, kommentaren var til Pandev 😉\nJeg har allerede set det, hvilket middel, vi bliver nødt til at gøre noget ved, hvad der er xD ..., Waylands suppleringsplaner er lige så pålidelige som valgløfterne fra de politiske partier xddddd ...\nJeg har et spørgsmål, når jeg fuldt ud implementerer wayland, hvilken fordel vil den almindelige bruger have? Vil han bemærke nogen ændringer?\nFilo sagde han\nMed denne hastighed vil vi ende med at se Mir arbejde før ... 😉\nSvar til Filo\nMen hvordan sagde Mirs modstandere ikke, at Wayland allerede var klar, og nogle sagde endda, at han var klar siden det sidste årti? juaz juaz, med denne hastighed kommer selv Ubuntu med Mir ud tidligere.\nendnu en gang er wayland klar, men alt andet er ikke klar, DE, applikationer osv., hvis gnomen, kde osv. er så langsom, kan der ikke gøres lidt.\nJa ja, det er så klar, og så kan du se, at ikke engang en multi-monitor support under forhold har blandt tusinder af andre ting.\nEDIS-C En let IDE til C-sproget


» Nyheder Hillerød Hestedyrlæger - Dyrlægegaarden ApS\nSusanne Borg Calundan er stoppet hos os med udgangen af marts, nu skal hun være gårdejer i Jylland.\nSusanne har været ansat som dyreassistent og laborant og varetaget nærmest alle opgaver gennem årene, hun startede her på klinikken som dyreassistentelev for 22 år siden.\nVi ønsker Susanne alt det bedste i sin nye tilværelse og takker for godt samarbejde i rigtig mange år.\nKaroline Holst Riis er fratrådt sin dyrlægestilling med udgangen af marts, efter 9 år, først som studentermedhjælper og siden som dyrlæge.\nVi takker for de år der er gået og ønsker Karoline det bedste for fremtiden.\nCase fra 2017\nDette føl udviklede bukkehov i en alder af 3 måneder. Udgangspunktet var dårligt, idet føllet var sabelbenet og meget halt.\nFøllet blev i første omgang behandlet med smertestillende medicin og limsko – men uden tilstrækkelig effekt. Det var først med kombinationen af tetracyclin, smertestillende medicin og regelmæssige smedebesøg at føllet rettede sig og derved undgik operation.\nNu efter et år står føllet med normal vinkel gennem tå og hov og har ikke været halt siden behandlingen.\nSmedearbejdet er udført af registreret beslagsmed Torben Jensen – Complete Horses.\nSPÆNDENDE PROJEKT OM BUKKEHOV HOS FØL\nVi søger føl:\nHar du et føl med bukkehov eller kender en der har, så vil vi meget gerne kontaktes.\nI foråret 2019 skriver stud.med.vet. Emilie Schouenborg Larsen sit specialeprojekt, som er den afsluttende del af kandidaten på veterinærmedicin/dyrlægestudiet. Projektet skal omhandle effekten af oxytetracyclin på erhvervede fleksionsdeformiteter(bukkehov) hos føl og undersøgelserne gennemføres i 2018. Projektet udføres i samarbejde med Hillerød Hestedyrlæger ved dyrlæge Kiwa Riis-Olesen og med vejleder professor i stordyrskirurgi Stine Jacobsen, på Institut for Klinisk Veterinærmedicin, Københavns Universitet.\nBegrebet fleksionsdeformitet dækker over en række afvigelser i benstillingen med involvering af et eller flere tå-led. En hyppig forekommende fleksionsdeformitet er det, mange kender som bukkehov. Bukkehov er betegnelsen for den karakteristiske hovfacon, hvor tåvæggen står meget stejlt som resultat af for stramme bøjesener. En længerevarende belasting af hoven i denne hyperflekterede position vil kompromittere hovens og benets udvikling og ofte medføre nedsat holdbarhed – med stor negativ konsekvens for hestens fremtid som atlet og dermed også for dens værdi. Mange avlere har hørt om tetracyclin-behandling og efterspørger den derfor, når de har et føl med bukkehov.\nDet er afgørende at igangsætte den mest optimale behandling hurtigst muligt for at undgå eller minimere varige skader.\nBehandling med oxytetracyclin er kun sparsomt beskrevet i den eksisterende forskningslitteratur, men der er anekdotiske rapporter der viser god effekt ved behandling af medfødt bukkehov. Virkningsmekanismen er ikke fuldstændig klarlagt, men hypotesen er, at oxytetracyclin modvirker muskelkontraktion – og altså afslapper bøjesenerne og –musklerne.\nDer er lavet flere studier på helt unge føl med medfødt bukkehov, og i disse erklæres det, at oxytetracyclin kun har effekt på de føl med medfødt bukkehov, og det antages samtidig, at der ingen effekt vil være hos de ældre føl med erhvervet bukkehov – trods det aldrig er blevet undersøgt. Der er i 2001 på universitetet Hannover lavet en doktorafhandling, hvor oxytetracyclins virkning på den dybe bøjesene hos raske heste i alderen 2-8 år er undersøgt. Undersøgelsen viste, at elasticiteten af den dybe bøjesene øges signifikant efter administration af oxytetracyclin.\nVi ved altså, at oxytetracyclin har afslappende effekt på bøjesenerne hos de helt unge føl med bukkehov og på raske heste i alderen 2-8 år. Men det er, som nævnt, endnu aldrig blevet undersøgt, hvorvidt oxytetracyclin har samme effekt på ældre føl med erhvervet bukkehov.\nDenne problemstilling har vakt min nysgerrighed og interesse, hvorfor studiet er sat op med det formål at belyse området med henblik på at forbedre behandlingen af erhvervet bukkehov hos føl. Hypotesen er, at behandling af erhvervede fleksordeformiteter med oxytetracyclin vil give en afslapning af seneapparatet således at føllets benstilling forbedres eller normaliseres.\nFøllene evalueres på baggrund af billed- og videomateriale samt røntgenoptagelser. Desuden udtages blodprøver med henblik på evaluering af nyreværdier, da oxytetracyclin er potentielt nyretoksisk. Der er indtil videre ikke set eller beskrevet bivirkninger af behandlingen.\nYderligere oplysninger og tilmelding til projektet skal ske til:\nHumlebækgade 40, 4 TH\nTlf: +45 28 56 79 88\nv/ dyrlæge Kiwa Riis-Olesen\n40 31 67 68\nØNSKEFØLLET: FOREDRAGSAFTEN DEN 25/2 MED FOKUS PÅ PROBLEMHOPPER OG EMBRYOTRANSFER.\nSå er det snart forår og avlssæsonen starter, i den anledningen inviterer vi til en spændende foredragsaften, med fokus på avl. Denne aften vil vi bl.a præsentere et helt nyt middel til ifoling og problemhopper og en gennemgang af teknikker og fordele ved embryotransfer.\nForedragsaftnen er torsdag d. 25. februar kl. 19-22, på Ellegården,\nEllegårdsvej 10-12, 3400 Hillerød, og koster 150 kr. for deltagelse. Der vil blive serveret sandwich og vand, samt kaffe og kringle.\nTilmelding på tlf. 48 28 67 68 hverdage kl.9-16.\nBetaling efter tilmelding via MobilePay på 40316768 eller kontooverførsel på 3543 896 5218 senest d. 11. februar.\nLæs mere om foredraget her: Ønskeføllet PDF\nFOREDRAGSAFTEN MED MUSKLER I FOKUS\n30. juni 2014\nVi takker for en dejlig foredragsaften, hvor det nyeste udstyr til muskelanalyse blev demonstreret under rytter.\nTak til Christina Kolter som var rytter og tak til Lars Terkelsen som underviste og viste udstyrets brug.\nKom til foredragsaften med muskler i fokus! Demonstration af udstyret vist på en redet hest både i spring og dressur! Kom og se hvad du kan bruge det til i din træning.\nSe hvordan hestens muskler arbejder, helt ind i muskelfibrene.\nD. 3. April afholdt Hillerød Hestedyrlæger og Myodynamik en foredragsaften på det gamle Landbohøjskolen på Frederiksberg, her hørte næsten 300 mennesker på den nyeste viden indenfor muskeldiagnostik og analyse. Banebrydende nyt muskelanalyseudstyr blev præsenteret og anvendelsesområder i dyrlægeklinikken og for ryttere blev gennemgået.\nSom en opfølgning til denne aften inviterer vi nu til en demonstration af det udstyret, vist på en redet hest både i spring og dressur, d. 19.06.14.\nResultaterne vil blive vist på storskærm, så man kan se hvordan hestens muskler arbejder og hvordan træningen kan korrigeres, så rytteren får den optimale træning.\nDer vil være en lille introduktion og genopfriskning af teknikken og dens anvendelse inden vi viser udstyret i brug på redet hest.\nI inviteres til at se hvad der sker inde i hestens muskler ved forskellige træningsopgaver, under kyndig undervisning af landtræner for pony og junior landsholdet Lars Terkildsen.\nTil dem som slet ikke har hørt om denne nye teknik før, kan det kort beskrives at det viser hvor godt en muskel arbejder, hvornår den bliver træt og hvor godt den evner at levere den ønskede kraft til en given opgave. Det betyder at man med sikkerhed kan vide hvordan en ny opgave løses af hestens muskler. Dette vil nedsætte graden af overbelastning, men også hurtigere fortælle om man er på rette vej for at få en symmetrisk arbejdende hest når man træner. Denne aften vil alle kunne følge med på en storskærm og se hvad træneren ser på sin smartphone, som udstyret transmitterer til.\nDer er maksimalt plads til 80 mennesker, så vi håber I vil melde hurtigt tilbage om I kan, det er først til mølle princippet.\nVi håber I har lyst til et par timer i godt selskab med spændende ny viden og lidt kaffe og kage.\nSe vedhæftet fil med invitation og nærmere detaljer.\nMEDARBEJDERAFTEN I ZOO\nDen 23/5 havde vi alle her fra Hillerød Hestedyrlæger en dejlig aften i Zoo. Vi blev vist rundt af Dyrlæge Carsten Grøndahl som arbejder i Zoo. Vi fik lov til at fodre flere af dyrene og vi sluttede derefter af med en dejlig middag.\nFOREDRAGSAFTEN: HVORFOR VIRKER HESTEN IKKE?\nOver 300 personer deltog i vores foredragsaften på Københavns Universitet om ” Hvorfor virker hesten ikke?”\nVi takker for den store interesse og fremmøde. Det var en rigtig dejlig aften.\nHVORFOR VIRKER HESTEN IKKE?\nGratis fordragsaften med fokus på bevægelse og muskler.\nVi byder alle hesteinteressede velkommen, uanset baggrund.\nD. 3 april 2014 kl 19-22.\nTilmelding efter først til mølle princippet skal ske på mail til kiwa@hestedyrlaegerne. dk senest den 25. marts.\nSTORT TILLYKKE TIL KAROLINE\nKaroline er blevet færdiguddannet som dyrlæge. Karoline har været ansat her siden 2010.\nVi ønsker hende et stort tillykke med titlen og de flotte resultater!\nMjölnir er en helt usædvanlig hingst, såvel hans gangformåen som motivation, bygning og afstamning. Han har et skønt temperament, en god karakter og er meget samarbejdsvillig. Mjölnir hviler i sig selv, han har særdeles gode gangarter som er klart adskilte, hvor tölt og pas er fremragende.\nMjölnir frá Hlemmiskeidi kommer i perioden 10.06 – 15.09.2014 til tapning her hos os.\nTILLYKKE TIL LISA RYDDER\nVi ønsker Lisa tillykke med, at hun er blevet færdig med sin uddannelse som dyrepasser. Her Hos Hillerød hestedyrlæger har vi været rigtig glade for, at hun kunne færdiggøre sin uddannelse her hos os.\nVi ønsker hende al mulig held og lykke fremover.\nHAR DU FÅET SAT MEDICINSIDER I HESTEPASSET?\nNu får hestene kontrolleret deres pas af Fødevarestyrelsen. I den kommende tid tager Fødevarestyrelsen rundt på stutterier og hestepensioner og tjekker hestepas. I værste fald risikere du en bøde hvis det ikke er i orden.\nSiden Januar 2012 har det været et lovkrav, at alle gyldige hestepas skal have medicinsider, også heste der er udelukket af konsum.\nHar du spørgsmål til om dit pas er i orden kan du læse mere her på fødevarestyrelsens hjemmeside eller ringe til os i telefontiden. Desuden kan du læse mere om udelukkelse af konsum og chipmærkning på vores hjemmeside.


Udlejning af diskolys til store og små arrangementer - TUXEN\nDu er her: Start / Udlejning / Lys / Leje af diskolys\nVi har bred erfaring med at lyse selv de største fester og arrangementer op. Ydermere har vi et stort sortiment af diskolys – du vil derfor ikke blive skuffet når du lejer lys hos os.\nDiskolys i alle afskygninger\nHos TUXEN elsker vi fester, men for at en god fest kan blive til en uforglemmelig fest, kan man nogle gange få brug for diskolys. Diskolys giver folk lyst til at vride hofterne, og før man har set sig om, er alle festens gæster på dansegulvet.\nI over 15 år har vi leveret lysudstyr til bl.a. teater-, event-, og diskoteksbranchen, og har derigennem opnået en omfattende ekspertise som betyder, at vi er i stand til at tilbyde dig den bedste og mest professionelle rådgivning vedrørende leje af diskolys. Derfor kan du også være sikker på, at du får netop dét produkt som passer til lejligheden, og at dit arrangement bliver en succes.\nVi opdaterer os konstant på markeds- og teknologiudviklingen for at kunne tilbyde de bedste produkter, men også for at finde billigere alternativer til de etablerede mærker og dermed nedbringe prisen på leje af diskolys. Dette kommer vores kunder til gode gennem fordelagtige priser og et varieret udvalg af produkter.\nVores disco lys udlejning leveres som enkeltenheder eller som komplette løsninger, og du kan vælge at afhente hos os eller vi kan levere hos dig. Vælger du at få udstyret sat op af en af vores yderst kompetente teknikere, kan du overlade alt det praktiske arbejde til os og fokusere på at more dig.\nVi strækker os langt for at sikre, at vi kan levere service og kvalitet i særklasse. Derfor kontrollerer vi vores produkter dagligt, så du kan være sikker på, at udstyret altid er 100% i orden. Herudover nedjusterer vi priserne på vores produkter på baggrund af den teknologiske udvikling, så vi kan tilbyde vores kunder yderst fordelagtige priser.