Den nye udfordring MARINARKÆOLOGISK FORSKNINGSCENTER Indhold: - PDF\nDen nye udfordring MARINARKÆOLOGISK FORSKNINGSCENTER Indhold:\nDownload "Den nye udfordring MARINARKÆOLOGISK FORSKNINGSCENTER 1993-2003. Indhold:"\n1 NR. 20 SOMMEREN 2003 MARINARKÆOLOGISK FORSKNINGSCENTER Den nye udfordring Indhold: Redaktørens forord: Den nye udfordring Ti gyldne år for dansk marinarkæologi ved Ole Crumlin-Pedersen....4 Det Internationale Råds konklusioner og anbefalinger ved Horst Nowacki Marin arkæologien i Roskilde - et kig ind i fremtiden ved Tinna Damgård-Sørensen & Jan Bill Efter ti gyldne år i Danmarks Grundforskningsfonds regi slutter festen for Nationalmuseets Marinarkæologiske Forskningscenter den første september i år. Som det vil fremgå af indholdet af dette sidste Nyhedsbrev fra Centret sker det med blandede følelser hos alle implicerede. Skal glæden over de opnåede resultater eller sorgen over den usikre fremtid for marinarkæologien i Roskilde have overtaget? Vi, der fik lejlighed til at dyrke vores forskning under nær-ideelle betingelser, kan se af de uafhængige evalueringer og øvrige bedømmelser, at Centret åbenbart har levet op til Grundforskningsfondens målsætning om, at deres midler skal tjene til at føre forskningen på udvalgte felter frem til en markant international position. Personlige indtryk fra perioden : Björn Varenius: Nogle personlige overvejelser Fred Hocker: Maritim arkæologi eller maritim kulturforskning? 54 David Gregory: Optimale resultater Søren H. Andersen: Fra universitet til center Oversigter: Personale Ph.d stipendiater ved NMF.. 69 Gæsteforskere Publikationer Indeks til marinarkæologisk Nyhedsbrev nr Vikingeskibsmuseets Venner De to Skuldelev 3 kopier, Roar Ege (til højre) og Sif Ege (til venstre) under sejl på Roskilde Fjord. Foto Werner Karrasch.\n2 Og dog har vi ikke nået målet på alle områder. Først og fremmest har vi ikke evnet at engagere de danske universiteter tilstrækkeligt forpligtende i dette aspekt af kulturforskningen til at opnå en egentlig, varig forankring heraf i universitetsverdenen. Det bliver således fortsat museerne, der står med ansvaret for kontinuiteten på dette felt. Forholdet til Centrets ophav, med Nationalmuseet som faderinstitution, har knirket i perioder, hvor Nationalmuseet hellere ville have nye børn, såsom et vådbundscenter, end sikre det førstefødte marinarkæologiske centers videre færd. Her over for stod moderinstitutionen Vikingeskibsmuseet med sin stædige vilje til at sikre marinarkæologiens overlevelse i Roskilde. På det seneste er familien dog samlet på ny omkring planlægningen for fremtiden, der ser ud til at blive i Roskilde med hovedvægten lagt på Vikingeskibsmuseet under én leder og i et konstruktivt samvirke med Nationalmuseet. Det nye økonomiske grundlag er langt svagere end hidtil efter bortfaldet af Grundforskningsfondens bevilling og de samtidige drastiske personalereduktioner, der har ramt Nationalmuseet. Men den optimisme, som Vikingeskibsmuseets direktør Tinna Damgård- Sørensen og dets nye museumsfaglige chef Jan Bill giver udtryk for her i Nyhedsbrevet, deler jeg, og jeg stoler på, at dette generationsskifte bærer fremtiden i sig. Ole Crumlin-Pedersen redaktør\n3 Ti gyldne år for dansk marinarkæologi, en kort historik for Marinarkæologisk Forskningscenter i Roskilde af Ole Crumlin-Pedersen, museumsinspektør, cand.polyt., dr.phil.h.c., centerleder , koordinator I 1991 gav Folketinget det til lejligheden oprettede Danmarks Grundforskningsfond (DG) rådighed over betydelige midler fra privatiseringen af Statsanstalten for Livsforsikring med det formål at sikre udvalgte danske forskningsmiljøer en placering i toppen af den internationale forskerverden inden for deres felt. Afkastet af midlerne skulle anvendes til etablering og drift af selvstyrende centre, der ville kunne bidrage til en sådan udvikling. Målet var klart formuleret i fondens fundats: pengene skulle bruges til enestående forskning på internationalt niveau leveret af forskergrupper, der var virksomme i Danmark, men sammensat på tværs af nationaliteter og faggrænser. Centerlederen ville få udstrakt dispositionsfrihed inden for forskningsplanens rammer og det fulde ansvar for bevillingens forskningsmæssige afkast. Efter en høringsrunde i hele den danske forskerverden, der resulterede i hen ved 350 forskellige oplæg til femårige forskningsprogrammer, udvalgte DG i 1993 i alt 23 forskellige emner til centre, der oprettedes i løbet af Heraf var de tyve placeret ved danske universiteter og tre ved sektorforskningsinstitutioner. I denne sidste gruppe var Marinarkæologisk Forskningscenter ved Nationalmuseet, og det var det eneste arkæologiske center, hvortil der blev givet bevilling. Marinarkæologisk Forskningscenter (NMF) etableres 1993 Grundlaget herfor var et forslag 1 udarbejdet i i et nært samvirke mellem Nationalmuseets Skibshistoriske Laboratorium 2 og Vikingeskibshallen, 3 begge beliggende i Roskilde. Populært sagt var målet med dette forslag at give en saltvandsindsprøjtning til dansk arkæologi ved at bringe den maritime indfaldsvinkel på kulturhistorien i fokus, specielt i jernalder og middelalder. Midlerne skulle være projektarbejde i en internationalt sammensat, tværfaglig forskergruppe. Forslaget rummede to kulturhistoriske satsningsområder: Søfart & samfund og Skib & båd, samt et mere teknisk orienteret satsningsområde: Udvikling af redskaber & processer til arbejdet med marinarkæologiske fund. De tre satsningsområder indeholdt dels nye emner, der trængte sig på som oplagte forskningsfelter med potentialer, der ikke tidligere var søgt udnyttet, dels projekter, der allerede var i gang ved de to museer, eller hvortil materialet var bragt til veje, men endnu ikke bearbejdet. Efter høring i et internationalt panel i konkurrence med seks andre arkæologiske oplæg var dette forslag d. 3. maj 1993 blevet accepteret af Grundforskningsfonden, der gav tilsagn om at yde en årlig bevilling på 8 mill. kr. i fem år. Oplægget blev derpå umiddelbart udmøntet i en egentlig forskningsplan 4 inden for disse økonomiske rammer og udformet med henblik på at indlede Centrets virksomhed allerede d. 1. september 1993, hvilket lykkedes trods den korte tidsfrist. Forfatteren af denne beretning fik orlov fra posten som leder af Skibshistorisk Laboratorium for at varetage funktionen som centerleder for Marinarkæologisk Forsk- 4\n4 ningscenter i femårsperioden. Det var på forhånd forudsat, at der skulle opbygges et center med mure, en selvstændig enhed, der af praktiske grunde blev associeret til Nationalmuseet som det af de to nævnte museer, hvis forskningsstatus og administrative forhold ville kunne være Centret til størst gavn, og hvor der forventedes den største afsmittende virkning af Centrets aktiviteter. I overensstemmelse med DG s daværende principper om at minimere de administrative byrder for centrene blev der kun ansat en enkelt administrativ medarbejder, Else Snitker, til at varetage regnskab og andre administrative funktioner i samarbejde med værtsinstitutionen. På forhånd var der fundet egnede lokaler i nærheden af Vikingeskibsmuseet, og en lejeaftale lå klar til underskrift. Her var det så tanken at samle en tværgående gruppe af forskere, der sammen skulle realisere centrets planer. Forskergruppen Med bevillingen fulgte muligheden for at tilbyde forskere i ind- og udland projektansættelser af kortere eller længere varighed inden for femårs-rammen. Dermed kom der realiteter bag det ofte fremførte ønske om at fremme danske arkæologers muligheder for at opkvalificere sig som forskere, at øge mobiliteten blandt disse og at fremme internationaliseringen af forskningen. Der var imidlertid det problem forbundet hermed, at Roskilde blandt mange arkæologer blev betragtet som et så specialiseret skibsarkæologisk forskningsmiljø, at det ikke ville være befordrende for en alment orienteret arkæologs videre karriere at have arbejdet dér. Det var blandt andet af denne grund vanskeligt med kort varsel at overtale arkæologer i faste stillinger til at søge projektansættelse ved et nyoprettet Center, der tilmed ikke var formelt knyttet til et af landets universiteter. Dette til trods for, at Roskilde i internationale forskerkredse allerede da var et anerkendt varemærke for seriøs forskning, der omfattede det maritime kulturlandskab 5, søforsvaret 6, moseofferfund 7 og gravskik 8 foruden kerneområderne skibsarkæologi og eksperimentel arkæologi. De arkæologer, der meldte sig under fanerne, kom enten fordi de havde den nødvendige pionerånd i kombination med en stærk forskningstrang, fordi det gav dem mulighed for at afslutte et ph.d.-forløb under sikrede forhold eller fordi de var på vej til jobskifte og nu lagde vejen om ad Centret som en ny mulighed. For udenlandske forskere var interessen nok til stede, men igen var det korte varsel et problem, der her kombineredes med sprogproblemer og de store udgifter ved en flytning til Danmark med ukendte vilkår for beskatning, opholdstilladelse, videre karrieremuligheder mv. Og hvem kunne vide, om der nu også kom noget godt ud af Centrets arbejde? Forskningsprogrammet henvendte sig til en broget international skare af forskere med en baggrund som arkæologer, konservatorer, ingeniører, og praktikere, der i fællesskab 1. Forslag til etablering af Marinarkæologisk Forskningscenter i Roskilde, Nationalmuseet november 1991; Research Plan for a Centre for Maritime Archaeology, Roskilde, Denmark, NMU Report 7/92. November Oprettet 1962, engelsk navn Institute of Maritime Archaeology. Fra 1996 navneændring til Nationalmuseets Marinarkæologiske Undersøgelser (NMU) 3. Indviet 1969, navnet ændret 1999 til Vikingeskibsmuseet i Roskilde. 4. Forskningsplan for Nationalmuseets Marinarkæologiske Forskningscenter, August Bl.a. Søvejen til Roskilde, publiceret 1978, Aspects of Maritime Scandinavia AD , publiceret 1991, samt Atlas over Fyns kyst i jernalder, vikingetid og middelalder, der var påbegyndt som tværfagligt projekt i 1986, men først udkom i Undersøgelser af spærringer i Roskilde Fjord, Haderslev Fjord, ved Helnæs mv. siden 1960erne. 7. Undersøgelser i Hjortspring Mose 1987 og i Nydam Mose fra Slusegård gravpladsens bådgrave publiceret\n5 Fig. 1. Marinarkæologisk Forskningscenters ansatte, projektmedarbejdere og studenter i marts Foto: Werner Karrasch. 1 Sune Villum-Nielsen 2 Poul Jensen 3 Flemming Rieck 4 Anne Nørgård Jørgensen 5 Ole Crumlin-Pedersen 6 Jan Skamby Madsen 7 Christer Westerdahl 8 Kenn Jensen 9 Erik Andersen 10 Claus Malmros 11 Roy Redanz 12 Anne C. Sørensen 13 Ole Grøn 14 Line Dokkedal 15 Else Snitker 16 Jens Ulriksen 17 Leif Hjetting 18 Birgitte Thye 19 Jan Bill 6\n6 skulle løse opgaverne (fig. 1). Det hold, der blev sammensat i løbet af det første halve år, kom imidlertid til at bestå udelukkende af danskere. Holdet var talmæssigt domineret af arkæologer: to postdoc.-forskere, Anne Nørgård Jørgensen til studier i kystforsvaret, og Ole Grøn til udvikling af rekognosceringsteknikker, samt Claus Malmros som forsker til vedanatomiske studier, og fire ph.d.- stipendiater: Jens Ulriksen, Per Orla Thomsen, Anne Christina Sørensen og Jan Bill, der arbejdede med henholdsvis Roskilde Fjords anløbspladser, Lundeborg-pladsen, bådgravskikken og middelalderlige skibsfund. Hertil kom en redaktionel medarbejder, Birgitte Thye, med en baggrund i historie og teologi. Senere kom Flemming Kaul til som gæsteforsker for længere perioder til studier over bronzealderens ikonografi. Nu var det som nævnt ikke kun arkæologer og historikere, der var brug for til at gennemføre Centrets ambitiøse forskningsprogram. Ikke mindst på konserveringsområdet var der behov for grundforskning, der kunne øge forståelsen af de processer, som skulle til for at bevare vådfundne oldsager for eftertiden, og her kunne Centret byde velkommen til Poul Jensen fra Nationalmuseets Bevaringsafdeling, som nu fik mulighed for at gennemføre et ph.d.-studium på dette område. Som led i arbejdet med skibsfundene var der behov for skibstekniske beregninger og analyser, hvorfor to unge ingeniører, Kenn Jensen og Roy Redanz, blev tilknyttet Centret nogle måneder, hvorefter den første af disse fortsatte som ph.d.- stipendiat. Den formelle forskeruddannelse for de nævnte seks ph.d.-stipendiater gennemførtes i samarbejde med universiteterne i København og Århus samt Landbohøjskolen og Danmarks Tekniske Universitet, og alle seks gennemførte ph.d.-forløbet som planlagt, om end for fleres vedkommende med en eller flere længere barselsorlovsperioder, og de har efterfølgende alle fundet arbejde inden for deres felt. Foruden disse akademikere var også praktikere med specialviden knyttet til Centret som uundværlige dele af forskergruppen. Dette gjaldt rebslåer Ole Magnus, der for Centret gennemførte en systematisk gennemgang af danske arkæologiske fund af tovværk og dettes fremstillingsteknikker, samt Erik Andersen fra Vikingeskibsmuseet, som deltog i analyse- og tegningsarbejdet for Skuldelevskibene sammen med grafikerne Sune Villum-Nielsen og Jette Elkjær. Uden for den faste stab var arkæologerne Flemming Rieck og Erik Jørgensen periodevis tilknyttet i kraft af deres arbejde med Nydamfundet (fig. 2), mens historikeren Inge Skovgaard-Petersen afholdt kurser i kildekritik for de yngre forskere. Fig. 2. Allerede i 1993 kunne Marinarkæologisk Forskningscenter finansiere genoptagelsen af udgravningerne i Nydam offermose. Blandt årets fund var dette mandshoved, der en gang prydede den store egebåd. Tegnet af Eva Koch. 7\n7 Relationer udadtil Ønsket om at forankre Marinarkæologisk Forskningscenters virksomhed klart i det almene arkæologiske, konserveringsfaglige og skibstekniske miljø førte helt fra Centrets etablering til nedsættelse af et rådgivende organ: Det Danske Råd med repræsentanter for Nationalmuseet, Vikingeskibsmuseet, Københavns Universitet og DTU, under forsæde af centerlederen. 9 Møderne i Rådet blev meget frugtbare som forum for drøftelsen af Centrets aktiviteter og prioriteringer og dermed en stor hjælp for centerlederen, der stod i en ny og hidtil uprøvet situation med store muligheder, men også klare forskningsmæssige forpligtelser på Centrets vegne. Det var en ofte gentaget bemærkning fra rådets medlemmer, at her var for en gangs skyld et forum, hvor tiden blev brugt på at diskutere det reelle faglige indhold af forskningen i stedet for almindelige praktiske og økonomiske forhold, der her alene var centerlederens ansvar. Det føltes imidlertid som et problem, at det ikke i første omgang var lykkedes at knytte udenlandske forskere mere fast til Centret, uanset at forsøg herpå blev gjort. I stedet blev der i 1994 arrangeret længerevarende studiebesøg af to engelske gæsteprofessorer, John Coles og Sean McGrail fra universiteterne i henholdsvis Exeter og Southampton, der hver fra deres erfaringskreds i universitetsverdenen og med større undersøgelser inden for vådbunds- og skibsarkæologien kunne gå i dialog med Centrets medarbejdere om målsætning og metode i forskningsprojekterne. Naboskabet med Vikingeskibsmuseet med dets mange publikumsvendte aktiviteter, bl.a. med eksperimentalarkæologiske projekter, og med Nationalmuseets Marinarkæologiske Undersøgelser, der forestod de fleste antikvariske undersøgelser under vandet i de danske farvande, gav Centrets forskere mulighed for en god kontakt med den marinarkæologiske virksomheds hverdag. Denne rollefordeling betød imidlertid, at Centret selv og dets virksomhed af grundforskningskarakter kun i ringe grad blev kendt uden for de snævrere fagkredse. Dette er måske almindeligt for grundforskningscentre, men dog uønsket i dette tilfælde. Målsætningen for Centrets virke var jo blandt andet, at forskere uden for det marinarkæologiske kerneområde skulle bringes til at forstå den betydning, som samspillet mellem menneske og hav har haft i Danmarks fortid, og dermed få øjnene op for marinarkæologiens relevans for studiet af brede områder af kulturhistorien. Med inspiration fra Grundforskningsfondens overskuelige små publikationer i A5-format besluttedes det derfor at udsende et nyhedsbrev, der halvårligt skulle bringe nyt om forskningen ved de tre samarbejdende marinarkæologiske enheder i Roskilde: Marinarkæologisk Forskningcenter, Nationalmuseets Marinarkæologiske Undersøgelser og Vikingeskibsmuseet (fig. 3). Grafikeren Jens Lorentzen, som i en årrække havde præget publikationerne fra Roskilde med et smukt klassisk layout, påtog sig udformningen heraf og stod for produktionen af de første mange numre, indtil Ewa Britt Nielsen, som han lærte op hertil, gradvist kunne overtage dette arbejde og deltage i redaktionen heraf. Første nummer af Marinarkæologisk Nyhedsbrev fra Roskilde udkom allerede i december 1993, kun tre måneder efter Centrets etablering. I overensstemmelse med det internationale sigte for forskningen blev nyhedsbrevet straks fra starten lavet i såvel en dansk som en engelsk udgave, og det blev udsendt i et oplag på ca eksem- 9. Rådets første medlemmer var rigsantikvar Olaf Olsen, museumschef Niels-Knud Liebgott, bevaringschef Jørgen Nordqvist og museumsinspektør Flemming Rieck, alle fra Nationalmuseet, museumsdirektør Jan Skamby Madsen fra Vikingeskibsmuseet, lektor Christer Westerdahl fra Arkæologisk Institut, KU, og docent Jørgen Juncher Jensen fra Institut for Skibs- og Havteknik, DTU. 8\n8 Fig. 3. Forsiden af den danske udgave af Nyhedsbrevet; her første nummer fra december 1993 med udgravningsfoto af Gislingebåden, taget i oktober samme år. Foto: Werner Karrasch. plarer til arkæologisk arbejdende museer og universiteter samt interesserede enkeltpersoner i ind- og udland. Med dette medium blev kortfattet saglig information om de tre enheders mange undersøgelser og forskningsprojekter spredt hurtigt og effektivt til størstedelen af de kolleger og institutioner, der arbejdede med lignende emner eller havde interesse derfor. Samtidig kunne brochurer for nye publikationer fra miljøet i Roskilde medsendes og dermed sikre en første målrettet kampagne for salget heraf. Arbejdet i første femårsperiode Efterhånden som gruppen af forskere var samlet og kommet i gang med deres projekter, skulle der findes en fælles rytme i hverdagen med gensidig orientering ved husmøderne og over kaffebordet. Efter den første skepsis ved at være en gruppe med en så varieret faglig baggrund, udvikledes langsomt en forsigtig nysgerrighed i gruppen overfor hinandens opgaver, der alle var enkeltmandsprojekter, men som alligevel i nogle tilfælde lod sig kombinere, fx ved afprøvning af nye rekognosceringsteknikker og dokumentationsmetoder i forbindelse med søforsvars- og Nydam-projekterne (fig. 4). Som Centrets eneste seniorforsker 10 fungerede jeg som vejleder for alle ph.d.-stipendiaterne i samråd med deres hovedvejledere ved universiteterne. Her var ingen forhåndserfaring at trække på, og den store faglige spredning var medvirkende til, at der ikke i den første centerperiode blev iværksat fælles tiltag overfor denne gruppe, som tilfældet blev senere. Til gengæld blev der organiseret seminarer og gæsteforedrag med et stort antal besøgende forskere fra ind- og udland, og adskillige arkæologistuderende med interesse for Centrets arbejde fik lejlighed til at arbejde på stedet med egne emner, som projektdeltagere og som medhjælpere ved de større seminarer. Fig. 4. Eksempler på illustrationer af oldsager fra Nydam, fremstillet ved PhotoDrawteknikken af Jørgen Holm. 10. Stillingsstrukturen for Nationalmuseets forskere med dens opdeling i forskere, seniorforskere mv. blev dog først indført, efter at NMF var blevet etableret. 9\n9 I januar-februar 1995 foretog Jan Bill 0g jeg en studierejse til Institute for Nautical Archaeology ved Texas A&M University i USA for at indhente erfaringer fra dette institut, der var opbygget under George Bass ledelse som et af verdens førende marinarkæologiske centre, i dette tilfælde med fokus på undervandsarkæologi, primært i USA og i Middelhavet. Den daværende leder af instituttet, Fred Hocker, kom derefter i to omgange på studiebesøg i Roskilde, og efterfølgende fik Jan Bill lejlighed til et halvt års studieophold i Texas. I fortsættelse heraf kom George Indruszewski til Centret i maj 1997 fra Texas som ny gæsteforsker og siden som ph.d.-stipendiat til undersøgelser over slavisk søfart i det vestlige Østersø-område (fig. 5). Dette var et led i det vagtskifte, der fandt sted i løbet af 1996 og Der var da gået tre år fra Centrets etablering, og det første kuld Fig. 5. Prøvesejlads i Odermundingsområdet i 1998 med kopi af en 900-tals båd fra Ralswiek på Rygen. Sejladsen var led i Marinarkæologisk Forskningscenters projekt om slavisk søfart. Foto: David Gregory. ph.d.-stipendiater kunne afslutte studierne, forsvare deres afhandlinger og fortsætte i andet regi. Samtidig udløb Ole Grøns projektperiode, og Anne Nørgård Jørgensen tiltrådte en stilling ved Rigsantikvarens Sekretariat. I mellemtiden havde Centret i Roskilde opnået en sådan international placering, at der nu var mulighed for at fylde hullerne i rækkerne med nye folk med det fællestræk, at de alle var dybt engageret i de muligheder og udfordringer, som marinarkæologien kunne byde på. På konserveringsfeltet blev David Gregory fra Leichester University i England ansat i november 1996 som post doc.-forsker, mens det skibsarkæologiske område fra oktober 1996 fik tilknyttet Vibeke Bischoff til arbejdet med rekonstruktionsmodeller, Anton Englert fra Kiels universitet som ph.d.-stipendiat fra januar 1997, og Aleydis Van de Moortel fra University of Washington, Seattle, som postdoc.-gæsteforsker i seks måneder fra september Til forberedelse af en eventuel fremtidig indsats overfor de submarine stenalderbopladser blev lektor Søren H. Andersen fra Aarhus Universitet ansat for et år fra august 1997, og samtidig blev arkæologen Jørgen Holm tilknyttet Centret for seks måneder til udvikling af dokumentationsmetoder. Etnografen Birthe L. Clausen erstattede Birgitte Thye ved det redaktionelle arbejde, og senere sluttede Athena Trakadas sig til publikationsgruppen. Med de mange nye udlændinge fik Else Snitker en travl tid som problemknuser over for udlændingemyndigheder, boligudlejere og skattemyndigheder ved siden af opgaverne med Centrets administration og regnskab. Kontakten til Danmarks Grundforskningsfond blev opretholdt ved halvårlige møder med de eksterne medlemmer af fondens kontaktgruppe, Gisela Sjøgaard og Ulrik V. Lassen, der viste stor interesse for Centrets arbejde, og ved jævnlig direkte kontakt med Peder Olesen Larsen, der som direktør og formand for fonden kunne formidle nyttige erfaringer fra DG s øvrige centre og give gode råd i øvrigt. 10\n10 De mange projekter, der var optaget i den oprindelige forskningsplan, var som nævnt opdelt i tre emnegrupper. Det lykkedes at få igangsat langt de fleste af disse projekter i første periode, og mange kunne afsluttes inden for de fem år, mens de øvrige måtte løbe videre til afslutning på et senere tidspunkt. Hertil kom en række nye projekter, det havde vist sig relevant at tage op undervejs. I praksis kunne det være vanskeligt entydigt at bestemme, i hvilken gruppe det enkelte projekt hørte hjemme, da alle de kulturhistoriske fund, inklusive skibene, blev analyseret i en bredere samfundsmæssig kontekst, og da denne analyse ofte indebar brug af teknikker og redskaber udviklet ved Centret. Her skal projekterne imidlertid kort omtales i den gruppe, hvori de umiddelbart blev placeret. Søfart og samfund I maj måned 1994 afholdt Centret sit første større internationale forskerseminar med temaet Skibet som symbol i oldtidens og middelalderens Skandinavien. Ligesom ved de senere store seminarer lagde Nationalmuseet i København lokaler til mødet, der samlede 115 forskere og studerende fra syv lande, repræsenterende arkæologiske og religionshistoriske fagdiscipliner. Mødets 21 indlæg publiceredes året efter som første bind i Nationalmuseets nye serie PNM Studies in Archaeology & History 11 (fig. 6). I forlængelse heraf fik Flemming Kaul fra Nationalmuseet mulighed for at arbejde ved Centret med en systematisk analyse af de righoldige danske bronzealderfund af skibsbilleder på bronzegenstande, specielt rageknive. Denne billedverden giver et selvstæn- Fig. 6. Forskerseminaret Skibet som Symbol i maj 1994 var Centrets første store tværfaglige arrangement, og indlæggene herfra publiceredes året efter som første bind i Nationalmuseets nye PNM-serie. Efter dette fulgte i 1996 et af Anne Nørgård Jørgensen organiseret militærhistorisk seminar, der publiceredes som seriens næste bind. 11. Crumlin-Pedersen & Thye (eds)\n11 Fig. 7. Kort over Hindsholm på Fyn med angivelse af lokaliteter fra jernalder, vikingetid og middelalder i den kystnære zone. Signaturer: sorte, arkæologiske fund; røde, historiske efterretninger; blå, stednavne af marin relevans. Terrænet er angivet med højder og vanddybder, inddæmmede områder og materialetransportretning langs kysterne. Efter Crumlin-Pedersen et al. (red.)\n12 digt og veldateret bidrag til periodens ikonografi og kaster nyt lys over periodens kosmologi, som det skulle vise sig igennem analysen, der publiceredes som en to-binds monografi i PNM-serien i I maj 1996, to år efter Skibet som Symbol, fulgte næste store forskerseminar, denne gang omkring Militære aspekter af samfundet i Skandinavien fra e.kr., set i et europæisk perpektiv. Denne gang samledes 145 arkæologer og historikere fra seks lande om mødets 27 indlæg, der publiceredes 1997, ligeledes i PNM-serien. 13 Dette initiativ var udsprunget af Anne Nørgård Jørgensens tidligere analyse af jernalderens våbengrave og det aktuelle arbejde ved Centret til systematisk analyse af sejlspærringer og andre anlæg i Danmark, der kunne henføres til denne periodes søforsvar, fx Kanhavekanalen på Samsø. Allerede i 1986 havde jeg taget initiativ til at inddrage den danske kystzone i en systematisk analyse, der skulle kunne lede frem til lokaliteter, som kunne belyse maritime aktiviteter i fortiden. Siden da havde vi som en tværfaglig gruppe af forskere med baggrund i arkæologi, historie, stednavne og geografi arbejdet med at fravriste den fynske kystzone aktivitetsspor fra jernalder, vikingetid og middelalder, afspejlet i fund af anløbspladser o.l., men først med etableringen af Marinarkæologisk Forskningscenter blev der i 1996 mulighed for at bringe denne opgave til afslutning med en større publikation 14 (fig. 7). En væsentlig inspiration under Fyns Atlas arbejdet havde været Per Orla Thomsens udgravninger i af Skandinaviens hidtil ældste anløbsplads med spor af handel og håndværk fra perioden e.kr., lokaliseret på kysten ved Lundeborg ud for periodens sakrale centrum ved Gudme på Fyn. Denne undersøgelse indgik i et større Gudme-Lundeborg projekt finansieret fra anden side, men der manglede midler til bearbejdning af fundmaterialet, hvorfor Centret i 1993 gik ind og muliggjorde frikøb af Per Orla Thomsen hertil. Herved kunne arbejdet afsluttes og forsvares som ph.d.- afhandling i Siden har Centret bekostet afhandlingens bearbejdning i håbet om at fremme dette vigtige fundmateriales publikation i Gudme-Lundeborgprojektets skriftserie, dog hidtil uden resultat. Også andetsteds i landet var der mulighed for at lokalisere tidlige landingspladser, og Jens Ulriksen knyttedes i 1994 til Centret som ph.d.-stipendiat for at følge op på disse spor. Arbejdet koncentreredes omkring Roskilde Fjord, hvor omfattende rekognosceringer og udgravninger fandt sted de næste par år, inden han kunne afslutte undersøgelsen og publicere resultaterne i Der var her primært tale om de svage spor af kystbundne aktiviteter fra århundrederne op til ca e.kr., hvorefter disse aktiviteter øjensynlig i stort omfang samledes i de nye byer, der voksede frem på steder, hvor topografien og samfærdselsforholdene var gunstige herfor. I forberedelsen af et større projekt til analyse af danske købstæders topografi i et maritimt lys indbød Jan Bill på Centrets vegne til afholdelse af den femte internationale konference for Waterfront Archaeology i København i maj Temaet var middelalderbyens maritime topografi, og konferencen samlede 160 deltagere fra 13 forskellige lande til fremlæggelsen af 25 foredrag, der i synteseform belyste forholdet mellem havnefunktion og byudvikling i Nordeuropa i middelalderen, og som publiceredes året efter i PNM-serien 16 (fig. 8). Også den ovenfor nævnte ansættelse af George Indruszewski fra 1. maj 1997 til studiet af bebyggelse og besejling i Oder- 12. Kaul: Ships on Bronces Jørgensen & Clausen (eds) Crumlin-Pedersen, Porsmose & Thrane (red.) Ulriksen Bill & Clausen (eds)\n13 Fig. 8. Den internationale Waterfront Archaeology konference i 1998 blev organiseret af Jan Bill fra Centret og publiceret i PNM-serien. mundingsområdet fra 400 til 1400 e.kr. og af Søren H. Andersen fra august 1997 til forberedelse af en indsats på stenalderområdet var aktiviteter, der pegede fremad i håbet om en fortsættelse af Centrets virksomhed ud over den første femårsperiode, for en sådan aktivitet måtte, som erfaringen havde vist, planlægges og forberedes i god tid, - også selvom man ikke på forhånd havde sikkerhed for at kunne realisere planerne. Skib og båd På det skibsarkæologiske område var den primære målsætning at bringe det store materiale af skibsfund fra Skibshistorisk Laboratoriums aktiviteter siden 1960erne frem til publikation i en bredere kontekst. Siden udgravningen af Skuldelevskibene i 1962 var adskillige middelalderskibe fundet, udgravet og foreløbigt publiceret, men det daglige arbejdspres havde kun i begrænset omfang givet plads til at udnytte disse funds store potentialer til at belyse periodens generelle historie. Nu var tiden kommet, hvor dette kunne ske. Publikationsmediet hertil fandtes allerede, idet monografiserien Ships & Boats of the North (SBN), udgivet af Vikingeskibsmuseet som medium for primærpublikationer af skibsarkæologiske og -etnologiske undersøgelser og fund i kontekst, var påbegyndt med udgivelsen af et første bind i 1986 med de grønlandske skindbåde som emne. 17 Det var imidlertid ikke alene de seneste årtiers skibsfund, der nu skulle analyseres. På den klassiske fundlokalitet Nydam Mose havde Flemming Rieck i 1989 genoptaget egentlige udgravninger, efter at der, bortset fra enkelte sonderinger, havde været pause på stedet i et århundrede siden de danske og tyske udgravninger i og 1880erne. De nye udgravninger viste, at der var potentiale til at kunne kaste nyt lys over omfanget og karakteren af de ofringer, der havde foregået her i perioden e.kr. med deponering af store mængder våbenudstyr og flere fartøjer. Her gik Centret derfor ind med midler, der gjorde det muligt at gennemføre udgravningen af et stort felt omkring fundstedet for de to store både, der blev taget op i Ved udgravningerne i fandtes mange enkeltdele fra begge disse fartøjer samt plankestykker fra det tredje, sønderbrudte fartøj, der kendes herfra, foruden et meget omfattende våbenudstyr 18 (fig. 9). De nye fund kan bidrage væsentligt til tolkningen af denne klassiske våbenofferplads, og udgravningerne har foruden skibsdelene bl.a. øget antallet af de ældste danske runeindskrifter væsentligt med ni ny- 17. Petersen, H.C., 1986: Skinboats of Greenland. SBN 1. Roskilde. Udgivet i samarbejde med Grønlands Landsmuseum, også udgivet på grønlandsk. 18. Se bl.a. Rieck 1998 i Der Opferplatz, og Rieck et al., Undersøgelsernes resultater ventes endeligt publiceret i to bind af SBN-serien i de kommende år. 14\n14 Fig. 9. Nydam, sideror fra fyrrebåden, der blev udgravet i 1863 og gik tabt under krigen i Det løsrevne ror og dele af fartøjets skibsside blev fundet under udgravningerne i Foto: Per Poulsen. fundne indskrifter på spydstager o.l. Mosens usædvanligt rige fundmateriale indgår nu som et vigtigt materiale til tolkningen af den politiske og militære situation i den vestlige del af Østersø-området i denne periode. Udgravningerne har samtidig kastet nyt lys over udformningen af egebåden, der blev taget op i 1863, og af fundets to øvrige fartøjer. Undersøgelserne har imidlertid også vist, at der stadig er meget store fundmængder i mosen, at disse er truet på forskellig vis, at konserveringen af det hidtil fundne er meget bekostelig, og at der dermed er behov for en indsats for at beskytte de resterende fund på fundstedet. Som det fremgår af beskrivelsen af in situ bevaringsprojektet nedenfor er også dette en udfordring, som Marinarkæologisk Forskningscenter har taget op. 19. Crumlin-Pedersen: Viking-Age Ships, Bischoff 1998, 1999; Sørensen 2001 Publikationen af den omfattende monografi over skibsfundene fra Hedeby og Slesvig udkom i 1997 som SBN-seriens vol Dette værk, udgivet i samarbejde med Archäologisches Landesmuseum, Schleswig, markerede afrundingen af et mangeårigt dansk-tysk samarbejde omkring udforskningen af de mange skibsfund fra perioden , som var fremkommet ved de systematiske udgravninger ved de to bycentre siden 1953 (fig. 10). I 1998 fulgte Anne C. Sørensens ph.dafhandling med en omfattende nybearbejdning af Ladby skibsgraven, der blev udgravet i Grundlaget herfor var hendes indsats i med en grundig analyse af det samlede fundmateriale fra denne rige vikingetidsgrav og dets kontekst i det danske 900-talsmiljø. Resultaterne herfra blev kombineret med Kenn Jensens og Vibeke Bischoffs arbejde med rekonstruktion af gravskibets oprindelige form (fig. 11) og med bygning af en model i skala 1:10 af skibet til 15\n15 Fig. 10. Det tysk-danske samarbejde omkring udforskningen af skib og havn i Hedeby kronedes i 1997 med udgivelsen af SBN-seriens bind 2 med præsentation af skibsfundene fra Hedeby og Slesvig. Ladbymuseet ved Kerteminde. Ved udgivelsen i SBN-serien i 2001 blev endvidere de vanskelige bevaringsforhold i den overbyggede gravhøj og den valgte konserveringstekniske løsning beskrevet af Peter Henrichsen fra Nationalmuseets Bevaringsafdeling. Publiceringen af Skuldelevfundets fem skibe fra 1000-tallet var en meget stor opgave, der var arvet fra de forudgående år, og som nu kunne forberedes grundigt på tegnestue og ved bygning af arbejdsmodeller i første bevillingsperiode for Centret. Arbejdet med skibenes rekonstruktion og tolkning med hensyn til funktion og historisk baggrund var dog så omfattende, at videreførelsen heraf måtte henlægges til tiden efter første femårsperiode. Imidlertid kunne en omfattende dokumentation af arbejdet med bygning og afprøvning af Roar Ege som kopi af Skuldelev 3-skibet publiceres af Vikingeskibsmuseet i Fig. 11. Vibeke Bischoff med den arbejdsmodel af vikingeskibet fra Ladby, der gjorde det muligt at kompensere for formdeformationerne i gravhøjen. Foto: Werner Karrasch 16\n16 Fig. 12. Bredfjedskibet fra ca. 1600, udgravet af Jan Bill i 1993 ved Rødby Fjord. Foto: Per Poulsen. Andre af skibsfundene fra og 1980-erne viste sig ligesom Ladbyfundet at være velegnede studieobjekter for ph.d.-stipendiater, fordi de kunne kaste nyt lys over centrale spørgsmål vedrørende middelalderens samfund, når skibene efter endt teknisk analyse blev studeret i forhold til andre af periodens skibe og til datidens samfundsforhold. Således kunne Jan Bill i 1998 afslutte sit ph.d.-studium med en afhandling om middelalderens danske småskibsfart. Forinden havde han bearbejdet en række fund af mindre fragtfartøjer fra denne periode og herunder foretaget udgravning af Bredfjedskibet (fig. 12) fra omkring 1600 for at få tidsperspektivet belyst bedst muligt. 22 Ud fra ønsket om en videregående bearbejdning af afhandlingen blev udgivelsen heraf imidlertid udskudt til senere. Også de større fragtskibe fra perioden blev taget op til behandling. Udgangspunktet hertil var skibsfundet fra Lynæs, udgravet 1975, men andre større skibe fra perioden blev inddraget af Anton Englert, der fra januar 1997 indledte sit doktorandstudium ved Kiels Universitet med base på Centret. Undervejs i dette arbejde blev både Anton Englert og Jan Bill involveret i NMU s udgravning af de ni skibsvrag fra tallet, der dukkede op lige uden for Centrets dør ved det gravearbejde, som udførtes for at etablere en havn for Vikingeskibsmuseets mange traditionelle nordiske fartøjer og kopier af vikingeskibene. 23 Denne helt utrolige situation belyser tydeligt det store marinarkæologiske potentiale, der ligger i de gamle købstæders havneområder. Men den anskueliggjorde samtidig det store pres sådanne opgaver lagde på de beskedne personelle og økonomiske ressourcer, som Nationalmuseets Marinarkæ-ologiske Undersøgelser med bistand fra Centret rådede over, ikke mindst fordi der samtidig måtte gennemføres en anden stor udgravning 21. E. Andersen et al., Bill: Bondesøfart, Bill et al\n17 Fig. 13. Opmåling af Utrechtskibet, et stort flodfartøj fra 1000-tallet, bygget ud fra en meget stor, udspændt bundplanke. Opmåling 1998 ved Christian Lemée. af skibsfund på den tidligere B&W-grund på Christianshavn, i Køben-havn, i dette tilfælde af otte skibe fra tallet. Det var imidlertid ikke kun på hjemmebane, at Centrets forskere var aktive med skibsarkæologiske analyser. Ovenfor er omtalt George Indruszewskis feltarbejde omkring den slaviske søfart i det tysk-polske grænseområde ved Odermundingen, der også omfattede analyse af områdets skibsfund og forsøgssejlads med en lokal fartøjstype. I 1997 blev Nationalmuseet endvidere kontaktet af Centraal Museum i Utrecht, Holland, der ønskede bistand til en renovering af Utrechtskibet, et stort flodfartøj fra 1000-tallet med træk af betydning for forståelsen af karakteren af den middelalderlige storskibstype holken (fig. 13). Med støtte fra EU s Raphael program nedsattes en MARES -arbejdsgruppe af konservatorer og arkæologer til denne opgave, der kombineredes med en tilsvarende revitalisering af Nydambåden på Gottorp Slot i Schleswig. 24 Fra Centrets side deltog post doc.-forskeren Aleydis Van de Moortel fra september 1997 i arbejdet i Utrecht, og dette førte bl.a. frem til en påvisning af, at fartøjets meget store bundelement var fremstillet som en udspændt stammebåd. 25 For at gøre Europas mest betydningsfulde skibsfund fra Antikken frem til år 1100 e.kr. tilgængelige for offentligheden og fremme det internationale forskersamarbejde om dokumentation og analyse på dette felt indledtes med støtte fra EU i 1997 et samarbejde, NAVIS, mellem otte marinarkæologisk arbejdende institutioner i England, Tyskland, Holland, Italien, Spanien, Grækenland og Danmark. Museum für Antike Schiffahrt i Mainz indtrådte som værtsinstitution med Marinarkæologisk Forskningscenter i Roskilde som en af de primære aktører. Der oprettedes en database på Internettet med oplysninger i tekst og billeder (fig. 14) af et halvt hundrede af de bedst bevarede og dokumenterede skibsfund, 26 senere udbygget til også at omfatte skibsbilleder. 27 Tovværk og sejldug var meget vigtige forudsætninger for sejlskibstidens søfart, men det er let forgængelige materialer, som kun sjældent er bevaret og studeret i forbindelse med fortidens skibsfund. Netop derfor føltes det som en udfordring at tage disse emner op til analyse. For sejldugsfremstillingens vedkommende var det primært Vikingeskibsmuseets behov for velfungerende sejl i originale materialer, dvs. i uld, der drev museets forskning til vigtige resultater, 28 mens Marin- 24. Bill: Mares, 2000, med oversigt over de udarbejdede rapporter. 25. Van de Moortel E. Andersen\n18 Fig. 14. Skærmbillede fra Navis databasen over vigtige skibsfund, oprettet i samarbejde mellem syv europæiske nationer. arkæologisk Forskningscenter gik ind med støtte til den tyske tekstilforsker Susanne Möller-Wierings analyse af nogle middelalderlige norske tekstilfund, der formodedes at stamme fra skibe. 29 Den største indsats indenfor analysen af fortidens materialer og forarbejdningsteknikker til rig og sejl blev dog ydet af rebslåer Ole Magnus, der for Centret gennemførte en registrering af danske fund af tovværk fra oldtid og middelalder og af de herved anvendte teknikker til fremstilling af tov, net o.l. i lindebast. Som led heri var det bl.a. nødvendigt at udvikle nye analysemetoder til artsbestemmelse af den anvendte bast i fundene. 30 bredt register af fagområder og teknikker; her er en traditionel arkæologisk universitetsuddannelse ikke tilstrækkelig. Denne erkendelse indgik fra første færd i planlægningen af Marinarkæologisk Forskningscenters satsningsområder, hvor en gruppe projekter, der tog sigte på at udnytte nogle hjælpediscipliner og videreudvikle nødvendige hjælpemidler for projekterne, blev sat i værk. I tilknytning til Jens Ulriksens udgravninger ved Roskilde Fjords bredder påtog zoologen Inge Bødker Enghoff sig bestemmelsen af de fundne fiskeknogler og kunne herved bl.a. påvise en halvindustriel fiskeindustri ved Selsø allerede i 1100-tallet 31 (fig. 15). I fortsættelse heraf gennemførte hun for Centret en samlet gennemgang af alle tilgængelige oplysninger om fund af fiskeknogler ved udgravninger af bopladser og byer fra jernalder og middelalder inden for Fig. 15. Sedimentprøver fra den tidligmiddelalderlige plads Selsø-Vestby med gællebueknogler fra tusindvis af sild, forarbejdet ved gælning. Foto: G. Brovad. Teknik og hjælpevidenskaber For at kunne udnytte det fulde spektrum af kilder til belysning af kulturhistoriens maritime del er det nødvendigt at spænde over et 29. Möller-Wiering Ole Magnus analyseresultater udgives i forbindelse med publiceringen af skibsfund i SBN-serien, specielt i forbindelse med Jan Bills bog om Gedesbyskibet, det hidtil mest righoldige fund med hensyn til bevaret tovværk. 31. Bødker Enghoff\n19 Østersø- og Nordsøområdet, der publiceredes i to store oversigtsartikler. 32 Også på det ingeniørtekniske felt var der brug for en indsats. Her er for længst udviklet edb-programmer til beregning af skibes styrkeforhold samt deres hydrostatiske og hydrodynamiske egenskaber, men der var behov for at videreudvikle disse med et program, der tog særligt hensyn til de fortidige skibes mere specielle stævnformer, og hvormed man kunne sammenligne disse fartøjer direkte. Denne opgave løste Kenn Jensen som del af sit ph.d.-projekt ved Centret i samarbejde med Institut for Skibs- og Havteknik ved DTU ved udvikling af skibsdatabasen NMF-ship med standarddefinitioner for skibenes mål i overensstemmelse med deres byggemåde. Ved samme lejlighed bestemte han eksperimentelle data for egetræs styrke og elasticitet fra forskellige dele af stammen fra rod til top og fra marv til bark som led i arbejdet med en strukturel analyse af Skuldelev 5 krigsskibet 33 (fig. 16). Ved arkæologisk feltarbejde og de efterfølgende analyser er det vigtigt at kunne trække på de rette redskaber hertil. Dette er ikke mindst tvingende nødvendigt, når man skal lokalisere fund under vandet, hvor en systematisk søgeteknik af samme karakter som landjordens markvandring er udelukket på grund af strøm, usigtbart vand mv. Her må man søge tilflugt i de seismiske teknikker, der er udviklet til andet formål, men som i form af side-scan sonar og sedimentekkolod åbner store muligheder for at lokalisere såvel genstande, der rager fri af bunden, som objekter, der er helt skjult i bundsedimenterne. I Centrets første tre år arbejdede Ole Grøn hermed og opnåede vigtige resultater i samarbejdet med Anne Nørgård Jørgensen ved lokaliseringen af en række sejlspærringer o.l. 34 Dokumentationen af arkæologiske fund i henholdsvis tegning og fotografi har altid været en meget tidskrævende opgave på grund af de høje krav, der traditionelt stilles Fig. 16. Eksempel på fordeling af spændinger i skroget af Skuldelev 5 krigsskibet under sejlads i bølger, beregnet ved FE-metoden. Efter Jensen Bødker Enghoff 1999, Jensen Jørgensen, PNM Holm Holm: New Recording Methods, P. Jensen 1994, 1997a og b 20\n20 Fig. 17. Røntgenfoto af fyrrepæl med angreb af pæleorm efter 16 ugers ophold i havvand. Foto: B. Gottlieb. for at sikre en troværdig og fyldestgørende gengivelse til brug ved analysen af fundene. I forbindelse med Nydam-projektet blev Jørgen Holm derfor knyttet til Centret for at arbejde med den af ham udviklede Photo- Draw-teknik, hvorved fotografiske optagelser benyttes som udgangspunkt for en grafisk objektgengivelse, der minder om de bedste håndtegnede illustrationer, men som kan udføres på kortere tid end disse 35 (se fig. 4). Teknikken er siden blevet udnyttet i flere af Centrets publikationer. Efterfølgende tog Jørgen Holm fat på mulighederne for at afløse de hidtidige metoder for 1:1 opmåling af skibstømmer med digitaliserede opmålingsmetoder, der giver en tredimensional indmåling af alle ønskede punkter til videre bearbejdning i computeren. 36 Konservering er en anden af de meget arbejdskrævende og bekostelige opgaver, der naturligt følger af arbejdet med de vanddrukne fund fra moserne og havbunden. På dette felt har Nationalmuseet i flere perioder været på forkant af udviklingen, og med de mange opgaver i forbindelse med konserveringen af store mængder ubehandlet træ fra skibsudgravninger i og 1980erne og med det nytilkomne genstandsmateriale fra Nydam Mose, var der behov for en ekstra indsats på dette felt. I første omgang fandt denne sted i form af en støtte til Poul Jensen fra Nationalmuseets Bevaringsafdeling, så han kunne gennemføre et ph.d.-forløb med studier ved Landbo-højskolen i diffusion og sorption i vanddrukkent træ. 37 Efter afslutningen heraf blev David Gregory ansat som postdoc.-forsker fra november 1996 for specielt at arbejde med at kortlægge mulighederne for at bevare de fundne genstande in situ, det vil sige på fundstedet, eller i et egnet nedgravet langtidsdepot. Som led heri blev træprøver placeret på lavt vand ved Lynæs og elementer herfra udtaget med bestemte mellemrum for analyse af de fremadskridende biologiske og kemiske angreb på træet (fig. 17). Samtidig bød forholdene i Nydam Mose på store udfordringer, der blev taget op i samvirke med Bevaringssektionen og en række danske og udenlandske forskningsinstitutter. 21


De hotteste trends i detailhandel – 2. del - Bambora\nDe hotteste trends i detailhandel – 2. del\nI sidste indlæg tog vi et kig på, hvilke spændende trends der er på vej i detailhandelen.\nHer får du anden del i serien, og vi springer lige ud i det med trend nummer 4.\n#4 Augmented og virtual reality\nI forbindelse med, at fysiske butikker bliver mere og mere digitale, kan du næsten ikke undgå at støde på begreberne virtual og augmented reality. Begge teknologier bliver spået en stor fremtid. Så hvad handler det om?\nAugmented reality (AR) betyder, at man lægger digitale elementer oven på virkeligheden, som vi ser den (augmented betyder ’suppleret’). Tænk Google Glasses eller Pokémon Go.\nNetop succesen med Pokémon Go har givet en lille forsmag på, hvad der er i vente med AR.\nFlere virksomheder brugte nemlig Pokémon Go til at trække folk til deres butikker og skabe større engagement med kunderne. I Oslo lavede Aftenposten en artikel om steder, der serverede pokepils (altså steder med ølservering i nærheden af de såkaldte ’pokestops’). En lykkelig ejer af en isenkræmmer mener selv, at Pokémon Go var med til at redde hans virksomhed, mens en McDonald’s i Japan oplevede en 19 % stigning i salget på grund af Poke-bølgen.\nPå den måde kan man tage shoppingoplevelsen til et nyt niveau. Og som vi var inde på i forrige artikel, er dette ekstremt vigtigt.\nMåske har du gået på den kinesiske mur eller sprunget i faldskærm ved hjælp af såkaldte virtual reality-briller? Så kender du virtual reality – eller virtuel virkelighed.\nDet karakteristiske ved virtual reality er, at det lukker virkeligheden ude og erstatter den med digitale elementer. Selvom konceptet er underholdende, bruges det ikke kun som underholdning – mange virksomheder er ved at få øjnene op for mulighederne med virtual reality.\nIKEA bruger allerede virtual reality i nogle af deres butikker – og jeg må indrømme, at det unægtelig ser ud til at gøre turen i møbelgiganten en del sjovere.\nSe videoen her, og døm selv.\nJeg siger ikke, at virtual reality bliver hverdagskost for fysiske butikker i 2017, men baseret på den teknologiske udvikling er det sandsynligt, at konceptet vinder mærkbart frem i løbet af året.\n#5 Samme dags-levering\nEn vinkel, vi ikke må glemme: Teknologiens indflydelse på eksisterende leveringsmetoder.\nNår jeg siger ’droner’, kan jeg levende forestille mig de himmelvendte øjne. Here we go again, tænker du nok.\nMen selvom droner er et højteknologisk legetøj for mange, er der stadig flere og flere virksomheder, som ser potentialet i droner. Droner – i al sin enkelthed fjernstyrede, flyvende robotter – er allerede taget i brug af Amazon, som ved årsskiftet annoncerede, at de begyndte at bruge dronelevering. 7-eleven gennemførte i november 2016 77 droneleveringer i USA.\nOm du er begejstret eller ej: Droner er kommet for at blive.\nSkal jeg forsøge at være realistisk, må jeg sige, at Star Wars-tilstande med udelukkende dronelevering nok ikke er lige om hjørnet (selvom det ville være fedt).\nMen det, der venter om hjørnet, er teknologiske svar på forbrugernes evige efterspørgsel på kortest mulig leveringstid, og er det ikke droner, kommer der andre teknologier, som vil forsøge at effektivisere de nuværende fragtmodeller.\n#6 Beacons bliver almindeligt\nHar du prøvet at gå forbi en butik og i selvsamme øjeblik modtage et supertilbud fra netop den butik? Troede du, at det var et vanvittigt sammentræf? Næppe. Du er temmelig sikkert gået forbi en beacon.\nI starten af 2016 blev det globale antal af beacons anslået til næsten 5 millioner, og estimater tyder på, at der vil være 400 millioner inden 2020.\nOg hvad er så en beacon? Tænk på beacons som små fyrtårn, som hele tiden sender følgende besked ud til smartphones i nærheden: ”Her er jeg!”\nBeacons er radiosendere, som kommunikerer via Bluetooth-teknologien. Når en smartphone er i nærheden af en beacon, vil denne beacon kunne sende information ved hjælp af et unikt ID. Når telefonen (eller en app i telefonen) modtager dette ID, udløses der en handling – fx kan telefonens display vise en besked. Appen registerer, hvornår telefonen går ind i eller ud af en bestemt zone, og dem, der har lavet appen, kan således kortlægge, hvilke beacons telefonen har været i nærheden af, hvornår og hvor længe.\nDe sidste par år har brugen af beacons været støt stigende, og de er allerede populære på idrætsanlæg, hos bilforhandlere og enkelte spisesteder. Årsagen er ligetil: Det er en unik mulighed for at skræddersy tilbud og kommunikation til en relevant (og geografisk nær) målgruppe.\nEt eksempel på dette er Flytoget og Vipps, som i 2016 startede et projekt med den danske appudvikler GoAppified, hvor de testede brugen af beacons på Gardermoen.\nBeacons kan bruges til alt fra indendørs navigering til kundesegmentering, retargeting og loyalitetsklubber. Teknologien kan kombineres med informationstavler for at give brugeren information om bestemte objekter i nærheden. For eksempel kan du sende et tilbud på kosmetikprodukter til en kunde, som har stået længe i kosmetikafdelingen.\nLyder det skummelt?\nBare rolig. Du kan selv styre, om diverse beacons kan 'se' dig. De kan nemlig kun registrere dig, hvis du har Bluetooth tændt på din telefon. Slå det fra, og du slipper for at få tilbud, blive sporet, osv.\nDesuden har EU reformeret lovgivningen på persondataområdet, så reglerne i højere grad er tilpasset den digitale tidsalder.\nHvorfor tror jeg så, at det bliver stort i 2017?\nFørst og fremmest det faktum, at Apple (til lige dele glæde og frustration) har lanceret deres nyeste iPhones uden indgang til hovedtelefoner og i stedet har satset på Bluetooth-teknologi. Dermed er den potentielle mængde af telefoner med Bluetooth pludselig mange gange større.\nOg dernæst er der hele IoT-konceptet, hvor både biler, ure og mange andre hverdagsgenstande konstant er tilkoblet Bluetooth.\nDermed er der simpelthen et i øjeblikket voldsomt hurtigt voksende publikum for beacons.\nEt andet afgørende punkt er lanceringen af Bluetooth 5. En ny og forbedret teknologi, som fordobler hastigheden og firedobler sendernes rækkevidde og kapacitet.\nVil du i gang med beacons? Så vil jeg anbefale dig at finde eksperthjælp på området. Det er nemlig en temmelig teknisk affære, og ved at få hjælp til det er du sikker på, at alle regler og krav bliver overholdt.\nOg hvad vil jeg så gerne have, du tager med fra disse to indlæg om trends i detailhandelen?\nAnalyser og forudsigelser skal tages som alle andre spådomme – ikke for mere end det er. Spådomme. Det er ikke sikkert, at disse ting kommer til at ske, selvom det ser sådan ud lige nu.\nI 1955 spåede man, at rock ’n’ roll ville uddø inden sommeren. I 1903, 1948 og 1965 fnyste man af henholdsvis biler, tv og internettet og spåede, at de blot var teknologiske døgnfluer. Og for nu at tage et mere nutidigt eksempel: Hvem husker Google Glasses …\nMit budskab er enkelt:\nHold øje med ny teknologi, og hvordan den kan hjælpe dig med at skabe en bedre oplevelse for dine kunder.\nFor én ting er sikkert som amen i kirken: Det går aldrig af mode at give sine kunder en fantastisk og unik shoppingoplevelse.\nHar du spådomme, ønsker eller vilde gæt om fremtidens detailhandel? Del dem endelig med os!\nSkriv til os på Facebook eller Twitter, og lad os høre, hvordan du tror, fremtidens shoppingoplevelse ser ud.


Isoler boligen og spar penge - køb, salg og oplevelser online.dk\n18. juli 2020 18. juli 2020 Jesper\nKom vinteren i forkøb\nSelvom vi lige nu befinder os i det skønne sommerhalvår, så ved vi jo godt, at vinteren kommer igen på et tidspunkt, og det er klogt, at være på forkant med den for den viser sig jo for os en gang om året. Kunne din bolig godt trænge til at blive energiudbedret enten med nye vinduer eller isolering, så er det klogt, at få booket en håndværker allerede nu, så du kan gå den kommende vinter godt i møde. At isolere boligen, det er et klogt valgt at foretage, og bor du i eller om Hjørring i Nordjylland, så skulle du tage og kontakte DN Isolering, der er eksperter indenfor området vedrørende isolering, og vi linker til deres hjemmeside lige her, så klik dig blot sikkert videre via linket her https://dn-isolering.dk/isolering/isolering-med-papiruld/\nEn isolering kan laves på mange forskellige måder, det kan være med papiruld isolering, hvilket er en metode, som de benytter sig af hos DN Isolering, og på deres hjemmeside kan du læse meget mere om isolering med papiruld, og se papiruld pris så det kan du jo begynde med, inden du vælger at rette en personlig henvendelse for at få et uforpligtende tilbud. Og det er virkelig en god tanke at få handlet på, det der med at isolere boligen, dels fordi du kommer til at mærke det på din varmeregning, der bliver mindre og dermed sparer du penge, men også fordi du gør noget godt for miljøet, så der er tale om en ren win win her, og det er bare med at komme med på vognen og tendenserne. Rigtig mange af os laver denne energiudbedring fordi det er det rigtige at gøre, og det er noget, som vi er blevet opmærksomme på, og derfor oplever landets håndværkere både fra nord, syd, øst og vest et stor efterspørgsel efter at få lavet energiudbedringer, så det er bare med at komme ud af starthullerne, og få booket en håndværker!.\nFå smurt maskinerne med løsninger fra Scantech


10.000 næver i luften og nedslidte vinger | Metal A Day\nAnmeldelse af: Avenged Sevenfold / Disturbed + Chevelle, Royal Arena 04/03/2017\nDer var lagt i kakkelovnen til en brandvarm aften i Royal Arena. Men det blev aldrig, så mægtigt en oplevelse som de to super-navne lagde op til.\nDen amerikanske trio leverede, hvad man mildest talt kan kalde en sløj og urinspirende omgang dyb rock. Jeg skulle ikke mange numre ind i de 30 minutter, som bandet havde til rådighed, før en form for kedsomhed væltede ned over mig. Det var faktisk lige før, en samtale ude i rygeområdet med en kold fadøl i aftenens bidende kulde, virkede mere attraktiv.\nChevelles udvalg af numre skabte et monotont univers. Numrene gik i samme tempo, og opbygningen kørte meget i den samme rille. Forsanger Pete Loeffler krænger sin fornuftige stemme ned i mikrofonen og spiller noget guitar-lir på nogle af numrene. Men ikke noget, som får intensiteten til at stige eller arenaen til at stoppe med at snakke henover numrene for den sags skyld.\nLyden i arenaen fremstod dog ganske fremragende under Chevelle. De få tunge riffs, som bandet i ny og næ kunne diske op med, fik lige akkurat min fod til at stampe lidt i gulvet og min nakke til at rykke. Men det kunne heller ikke blive til meget mere end det.\nEfter en søvndyssende omgang i selskab med Chevelle, blev mine forventninger skruet væsentligt i vejret, da aftenens første hovednavn gik på scenen. Disturbed har ikke spillet i Danmark inden for de sidste syv år. Men nu stod de på scenen i Royal Arena og lagde ud med titel-nummeret fra deres seneste plade, ”Immortalized”.\nDisturbeds karismatiske frontmand, David Draiman, og resten af bandet virkede tændte på aftenens show, og de får hurtigt varmet folket op med gamle og nye sange som ”The Game” og ”The Vengeful One”.\nDisturbed havde masser af pyroteknik med på scenen, og det blev da også flittigt brugt under showet. Men det var ikke det eneste, som under deres koncert kunne lyse arenaen op. Lightere og mobiltelefoner røg hurtigt i luften, da Draiman indledte næste nummer med: ”Hello darkness my old friend…”. Første strofe til Simon & Garfunkel-klassikeren ”Sound of Silence”. Et nummer, der umiddelbart ikke burde røres med en ildtang af andre kunstnere. Men Disturbed har gjort det på smuk og dramatisk vis.\nDavid Draiman får virkelig bevist, at hans stemme kan meget mere og er lagt flottere end klassisk Disturbed-stil. Under ”The Light” skulle publikum endnu engang frem med mobiler og lightere, og det skabte nogle smukke momenter i den store arena.\nMen midt i alt det smukke kørte Disturbed også meget på rutinen uden for meget spontanitet. Men med det fornemme bagkatalog, som bandet har, og deres gejst og energi, leverede de en medrivende og flot koncert, som fik sat salen i kog med de sidste numre ”Stupify”, ”Stricken” og ”Down with the Sickness”\nAftens andet hovednavn, Avenged Sevenfold, gik på scenen og lagde ud med titel-nummeret fra deres nyeste plade, ”The Stage”. En plade, hvor bandet havde genfundet deres egen stil med et mere voksent og seriøst udtryk. Den gigantiske opsætning på scenen kunne byde på et væld af lys og videoklip, som kunne vises under numrene, og visuelt gav det et fantastisk indtryk af aftenens sidste band. Bandets ældre sange som ”Afterlife”, ”Buried Alive” og ”Nightmare” faldt klart i bedst jord hos de mange fans, der var troppet op denne aften. Små moshpits blev startet rundt omkring på gulvet, og hornene blev flittigt sendt i luften.\nDet kunne jo lyde som en udmærket aften, men ikke alt var lige godt. Numrene ”Paradigm” og ”Angels” fra den nye plade faldt fuldstændig ved siden af og fik den energiske stemning til at falde drastisk. En ligegyldighed blev dannet i arenaen under disse numre, og publikum blev ligeså stille som dengang, bandet udgav pladen fra den ene dag til den anden uden nogen fans/medier vidste det. Ja, disse numre blev rene pauseklovne, som bare skulle overstås, og det virkede som om, at de var på setlisten, så bandet kunne få et pusterum mellem de hårdere sange.\nFor Avenged Sevenfold virkede trætte og til dels slidte af livet på landevejen denne aften. Leadguitarist, Synester Gates, er en virkelig dygtig guitarist. Men med et arrogant udtryk på scenen virkede det til, at han troede, man bare kunne smile lidt fra højre til venstre, og så er alt godt. Bassist, Johnny Christ, som blev far i sidste måned (Tillykke), lignede en, som heller ville være hjemme og skifte bleer, og rytmeguitarist, Zacky Vengeance, lignede en træt og anonym skikkelse på scenen, som jeg ikke kunne genkende fra de sidste par gange, jeg har set dem.\nForsanger, M. Shadow, var faktisk den eneste, som trak Avenged Sevenfold i en energisk rigtig retning. Men stakkels ham at skulle gøre det helt alene på den store scene, som bandet har ramt i arenaen her til aften. Publikum kvitterede med meget mere energi, end vi reelt set fik fra bandet specielt under ekstranumrene ”Bat Country”, “A little Piece of Heaven” og Unholy Confessions”.\nAf de tre bands på scenen denne aften var det Disturbed, som havde trukket det længste strå og leverede den fedeste oplevelse, og det skulle måske diskuteres, om de skulle have lukket ballet i stedet for et nedslidt Avenged Sevenfold.\nSe billederne taget af fotograf Mark Stoumann herunder\n[widgetkit id=”5″ name=”Galleri: Chevelle, Disturbed & A7X”]


Kirkemedarbejder kan blive i Nicolai Kirke\nKirke- og kulturmedarbejder Karenbodil Madsen kan beholde sit job ved Skt. Nicolai Kirke, selvom hun egentlig havde sagt op pga. flytning.\non 04.01.2017, 07:00\nKirke- og kulturmedarbejder Karenbodil Madsen fortsætter i sin stilling ved Skt. Nicolai Kirke, selv om hun egentlig havde sagt op.\nLige som sin mand, sognepræst Peter Hauge Madsen, har hun ønsket at trække sin opsigelse tilbage, hvilket menighedsrådet har accepteret, fortæller formand Johnny Winther Holbech til Bornholms Tidende.\nI midten af november meddelte ægteparret, at det flyttede fra Rønne til Vestsjælland, hvor Peter Hauge Madsen havde fået en stilling som sognepræst i Jyderup-Holmstrup Pastorat.\nTo uger senere havde de fortrudt beslutningen, og Peter Hauge Madsen kunne fortælle, at han blev i sin præstestilling ved Skt. Nicolai Kirke, men det var dengang uvist, hvad der skulle ske med Karenbodil Madsens stilling, der i modsætning til præstestillingen var slået op.\nDer var ansøgningsfrist på den opslåede stilling som kirke- og kulturmedarbejder den 5. december. Johnny Winther Holbech fortæller, at menighedsrådet modtog 34 ansøgninger.\nAnsøgerne har modtaget meddelelse om, at Karenbodil Madsen fortsætter i jobbet sammen med beklagelse af deres ulejlighed med at søge stillingen, tilføjer han til Bornholms Tidende.


Medlemskab giver øget indtjening\nNy gårdbutik, dobbelt indtjening og en udvidet produktion. Tvis Honning kan tydeligt sætte ord - og tal - på sit udbytte af at være medlem af Regional Madkultur Vestjylland.\n”Det har udviklet sig til meget mere end jeg regnet med!” Sådan svarer Martin Mose fra Tvis Honning, der nærmest kom med i foreningen Regional Madkultur Vestjylland ved en tilfældighed. På et torvemarked kom han i snak med en af foreningens bestyrelsesmedlemmer, der fulgte op på snakken med et besøg. Kort efter blev Tvis Honning godkendt som medlem, og siden er det gået stærkt.\nFor nogle år tilbage solgte Tvis Honning en del honning til grossister, og her er priserne ikke altid lige gode. Siden optagelsen i foreningen har det ikke være nødvendigt for Martin Mose at sælge til grossister. Han sælger det hele selv, hvilket giver en dobbelt indtjening i forhold til før.\nSammen med andre medlemmer af Regional Madkultur Vestjylland har han sammen med sin hustru Sonja været med på en række messer og markedet, i år bl.a. fødevaremarkedet til spejderlejren og til Holstebro Åben. Om de aktiviteter siger Martin Mose:\n”Vi nyder at komme ud og møde folk, komme i dialog og særligt at opleve hvordan mange opdager at honning jo ikke bare smager af på én måde. Der er jo mange smagsvarianter af honning, men det opdager man ikke i supermarkedet.”\nVed at være med på markederne har Martin Mose fået afsat så meget, både til private, men også til steder som Utopia i Holstebro og Claudis Have i Lemvig, at han har været nødt til at udvide familien. Fra at have 15 bifamilier, da han blev medlem af Regional Madkultur Vestjylland, har han i dag mellem 50 og 60 bifamilier.\nNy gårdbutik – ikke bare en biting\nIgennem Regional Madkultur Vestjylland har Martin Mose fået kendskab til muligheden for at søge om LAG midler. Det har givet nogle nye økonomiske muligheder, og med støtte fra LAG Holstebro slog Tvis Honning i september 2012 dørene op til sin nye gårdbutik. Ud over sine egne rummer gårdbutikken produkter fra en lang række af de andre af medlemmer samt andre specialiteter, både økologiske og ikke-økologiske.\n”Vi vil ikke konkurrere med vores lokale købmand, for den kan vi ikke undvære. Det, vi gerne vil, er at fremme kendskabet, selvfølgelig til vores egne, men i det hele taget til lokale fødevarer,” siger Martin Mose.\nBåde han og Sonja, der primært kommer til at stå for butikken, glæder sig rigtig meget til at få gang i gårdbutikken og er spændte på, hvor travlt de får. Ved siden af biavlen og gårdbutikken har de begge fuldtidsarbejde.\nTvis Honning er et 100 % naturprodukt uden nogen form for tilsætning\nTvis Honning har imellem 50-60 bifamilier. Der er ca. 70.000 bier i en bifamilie, bifamilien består af en dronning, nogle hundrede hanbier (droner) og mange tusind arbejderbier\nTvis Honning producerer mange forskellige slags honningtyper


Bedehus.dk og Udfordringen opfordrer også til bøn - Udfordringen\nBedehus.dk og Udfordringen opfordrer også til bøn\nBedehus Danmark har i flere år opfordret til bøn for Danmark. En udløber af dette er, at Udfordringen gennem flere år har bakket op om Bøn for Byerne i Danmark.\nDet begyndte efter inspiration fra den finske forbønsleder Paivi Heikkila, som sammen med Bibelselskabet fik oprettet bedegrupper i alle finske kommuner.\nI dag er der i Danmark fælles kristne bedegrupper, som beder for velsignelse og beskyttelse af deres byer, i alle de grønne kommuner på kortet. Selv om det meste af Danmark nu er grønt, mangler der fortsat mange kommuner i København og Nordsjælland.\nNye forbedere kan tilmelde sig på forbedere@udfordringen.dk\nTunde Bolanta besøger danske menigheder


DR har fundet ny redaktør internt til at forbedre dækningen af trosstoffet | Foto: Bjarne Bergius Hermansen/DR\nChristoffer Emil Bruun, 45, skifter værtsrollen ud med en stilling som redaktør for DR Tro, skriver mediehuset. Stillingen er nyoprettet og ligger under DR Kultur.\nMed jobbet følger ansvaret for den daglige ledelse af bl.a. radioprogrammerne "De højere magter" og "Tidsånd" samt udvikling af nye tv-programmer om trosstoffet.\n”Trosstoffet er væsentligt for DR. Fordi det er grundlæggende for vores kultur - og for alle kulturer, og fordi det er væsentligt i mange af de konflikter, som præger samfundet i dag, og i mange menneskers liv. Vi har arbejdet med en styrkelse af stoffet de seneste år på både radio og tv, og nu sikrer vi det fortsatte, daglige fokus med ansættelsen af Christoffer Emil Bruun som redaktør,” siger DR's kulturdirektør Tine Smedegaard Andersen i meddelelsen.\nChristoffer Emil Bruun er uddannet historiker og har senest været vært for P1-programmet "Tidsånd". Han har været ansat i DR siden 1994 - med undtagelse af en periode på fem år, hvor han var kronikredaktør og lederskribent på Politiken, indtil han i 2016 vendte tilbage til DR.


DR slukker for børnekanal på traditionelt tv - MX.dk\nAf Ritzau - 13/09-16 10:41; Opdateret: 13/09-16 10:54\nDR slukker for børnekanal på traditionelt tv\nSom led i DR's fireårige strategi vil fremtidens børnekanal DR Ultra kun findes digitalt.\nSom et led i DR's fireårige strategi "Værd at dele. Stadig original - mere digital," går DR's børnekanal DR Ultra fra at være traditionel flowkanal på tv til digital. Kanalens målgruppe er børn mellem 7 og 12 år, og i den aldersgruppe falder antallet af dem, der ser fjernsyn på traditionel vis med 17 procent om året. (Billede: Scanpix/Simon Læssøe)\nDR lukker børnekanalen DR Ultra på traditionelt tv. Det sker i 2020, hvor kanalen overgår fra at være et digitalt tilbud og univers, skriver Mediawatch.\n- Vi kan se, at ultra-børnene bliver mere og mere digitale, og deres forbrug af flow-tv er for nedadgående.\n- Hvis vi fortsat skal være relevante for dem i fremtiden, skal vi opprioritere det digitale indhold, siger DR's generaldirektør Maria Rørbye Rønn om beslutningen til Mediawatch.\nKanalens rejse fra traditionelt tv mod det digitale sker som led i DR's fireårig strategi, som trådte i kraft i 2015 og forlænges frem til 2020. Strategien går under overskriften "Værd at dele. Stadig original - mere digital".\nKanalens målgruppe er børn mellem 7 og 12 år, og i den aldersgruppe falder antallet af dem, der ser traditionelt fjernsyn med 17 procent om året.\nDR forventer ikke, at der omkring 2020 vil være et publikum til flowkanalen.\nSpørger man generaldirektøren, vil det ikke få nogen økonomisk betydning for DR Ultra.\n- Vi kommer til at skulle investere de samme penge i at lave indhold til dem, for det er det danske kvalitetsindhold, som er afgørende for målgruppen – uanset hvilke platform man publicerer på, siger Maria Rørbye Rønn.\nUdviklingen på børnekanalen kommer i kølvandet på en sommer, hvor der har været heftige diskussioner om DR's kanaludbud.\nDansk Folkeparti foreslog i en mediepolitisk oplæg blandt andet, at børnekanalerne DR Ramasjang og DR Ultra burde blive slået sammen.\nDerudover så partiet gerne, at radiokanalen P3 blev sendt i udbud, og at den offentlige finansiering af DR bliver ændret over en femårig periode fra 3,7 milliarder kroner til 2 milliarder.\nLÆS OGSÅ: Efter kup har over 500 tyrkiske elever droppet friskoler\nLÆS OGSÅ: Trend: Derfor deler folk gamle billeder\nLÆS OGSÅ: Politikere får dødstrusler: Du skal ikke føle dig tryg\nLÆS OGSÅ: Minister vil hæve straffen for chikane mod betjente\nLÆS OGSÅ: Medie: Pensionskasser kan være involveret i skattefup\nLÆS OGSÅ: Politiet anholder tre unge mænd for motorvejskast


1 - etteren (Bog, Hæftet)\n> Bøger>1 - etteren: begynderbog i dansk for udlændinge\n1 - etteren: begynderbog i dansk for udlændinge (Bog, Hæftet)\nOphavsangivelse: Lone Nielsen\n1 - etteren: begynderbog i dansk for udlændinge\nLær dansk på en let og sjov, men alligevel effektiv måde.\nEtteren er første bind i et lærebogssystem i dansk for udlændinge. Lektionerne består af læsetekster, dialoger, udtaleøvelser, lytte/forstå-øvelser samt skriftlige og mundtlige opgaver.\nTil bogen fås to kassettebånd/cd´er med samtlige tekster, dialoger, lytte/forstå-øvelser og udtaleøvelser. Der fås også en udførlig lærervejledning med bl.a. billedmateriale.


» Lær at spare penge til hverdag\nPublished on juni 24th, 2020 | by Redaktion\nLær at spare penge til hverdag\nDer er ting, som du hver måned er nødt til at betale til. Nogle kan det føles som om, at pengene bare forsvinder lidt mellem hænderne på dig. Men hvis du ændrer nogle af dine vaner, kan du sagtens spare nogle penge hver måned. Hvem ønsker ikke at spare nogle penge, så der er råd til nogle lidt sjovere ting end bare regninger og faste udgifter?\nEn varmepumpe fungerer sådan, at den bruger luften udenfor til at producere varme indenfor i dit hjem. Det er altså en både billig og mere miljøvenligt opvarmningsmetode. Den kan producere langt mere energi, end den selv bruger, hvilket er hvorfor det er en billigere metode. Selvom du skal bruge penge på din varmepumpe, vil du med tiden tjene de penge ind, fordi du sparer penge på dine kommende varmeregninger.\nDet gode ved at varmepumpe er desuden, at den kan bruges til at regulere temperaturen indendørs. Den kan altså virke lidt ligesom en aircondition. Hvis det om sommeren er for varmt, kan du sætte temperaturen ned i stedet for at åbne alle vinduer.\nSpar penge på hele familiens tøj\nTøj kan ikke på samme måde ses som en fast udgift, men det er alligevel noget, som du har brug for at købe nyt af en gang imellem. Alt afhængig af hvor meget tøj du køber, kan det godt blive dyrt i længden. Til gengæld kan du spare penge på dit tøj ved at købe det i et outlet. Et outlet er nemlig ligesom en almindelig tøjbutik, bare billigere. Besøg f.eks. danskoutlet.dk og køb billigt tøj online.\nGenerelt er det sådan, når du gerne vil lære at spare penge for at få råd til mere fornøjelse, at det som regel handler om prioritering. Hvis du minder dig selv om, hvorfor du gerne vil spare, bliver det også langt lettere.\nDerfor bør du tilmelde dig en a-kasse med det samme →\nSådan kommer I som familie igennem en boligrenovering →\nTips til at gøre din lejlighed/bolig magisk igen →\nHvem….har lavet graffiti på min mur? →


Find Ktm 85 på DBA - køb og salg af nyt og brugt\nVHM KTM SX 85 årg. 2018: VHM TOPSTYKKE KTM SX 85, Fint VHM TOPSTYKKE TIL KTM SX 85 passer på årgange fra 2012-2018 så vidt jeg er informeret. Se hele annoncen\nVHM KTM SX 85 2012-2018 VHM KRUMTAP, KTM SX 85 VHM KRUMTAP Passer på årgange fra 2012-2018 så vidt jeg er informeret. Har kørt 25 timer. Står som ny. Ny pris 5500kr inkl moms. Se hele annoncen\nKTM Excel 85 SX årg. 2018: KTM 85, lave fælge med dæk år 2013 ->, Originale (Excel Talonn) fælge, For lav 85, dvs 17" og 14" bag og har 'kørt' ca 75 timer. Passer vist til KTM og Husquarna fra 2013 og frem Sorte rims/kanter, pæne, men dog brugte (altså med prikker fra stenslag) + sorte eger. Helt nyt dæk bag (24mx), næsten nyt for. Medfølgende tandhjul, men ikke bremseskiver Se hele annoncen\nTalon Excel KTM 85, små hjul, Disse hjul har alle de lækre features, som man kan ønske sig, forstærkede eger, sorte fælge, orange nav. Hjulene er lige og i rigtig god stand. Der medfølger: Et sæt nye Pirelli Scorpion MX 32, et sæt næsten nye Pirelli Scorpion MX32, et sæt Bridgestone Geomax MXSF 11 (sand), et Dunlop Geomax MX3 bagdæk, i alt 8 dæk (6 bagdæk og 2 fordæk). Original fod, som passer til en maskine med små/lave hjul. Se hele annoncen\nMotorsport, KTM SX 85, 2007 Ekstra udstyr for 13000 kr KUN RESERVEDELE TILBAGE blandt andet store hjul , affjedring 50 til 60 kg ( CROSSEREN ER SOLGT ), Forhjul 70/100-19 Baghjul 90/100-16 + 1 sæt ekstra ny for og bag dæk i samme størelse Ny dæk 1 stk. 90/100-14 + 1 stk. 70/100-17 Se hele annoncen


Ny cykelsti koster en del af Flemmings indkørsel | Esbjerg | jv.dk\nNy cykelsti koster en del af Flemmings indkørsel\nFlemming Hansen Bæck bor med sin ruhårede labrador Freja på den gamle Tved Huse Kro på hjørnet ved Vesterengevej. Han har mistet en del af, det han hidtil har betragtet som sin indkørsel. Her skal der anlægges ny cykelsti. Foto: Ole Maass.\nLige nu graver de store entreprenørmaskiner masser af jord væk på strækningen mellem Tved Gammelvej og Vesterengevej, hvor der skal anlægges 1,1 kilometer ny cykelsti.\nTVED: Flemming Hansen Bæck har boet de seneste tyve år i den gamle krobygning, som i sin tid husede Tved Huse Kro - på hjørnet af Obbekjærvej og Vesterengevej. Der er han godt tilfreds med at bo, også selvom han nu får indskrænket en del af grunden, som han har betragtet som sin egen, selvom grunden rent formelt faktisk har tilhørt Esbjerg Kommune.\nÅrsagen er, at der lige nu er store gravearbejder i gang til det, der skal blive til 1,1 kilometer cykelsti på strækningen fra Tved Gammelvej/Vasevej til Vesterengevej. Flemming Hansen Bæck er den af beboerne på Obbekjærvej, som bliver mest direkte berørt, fordi cykelstien kommer til at gå lige ude foran hans vinduer.\n- Ja, kommunen snupper halvdelen af min indkørsel til cykelstien. Men det må jeg bære lære at leve med, for kommunen er sådan set i sin gode ret til det, fordi skellet går lige her hvor der er opsat pæle, fortæller Flemming og viser de to pæle, som markerer, at skellet går et stykke inde på det man som udefra kommende kunne forledes til at tro var en del af hans grund.\nVej- og parkchef Mads A. Sørensen, Esbjerg Kommune oplyser, at den 1,1 kilometer lange cykelsti fra Tved Gammelvej til Vesterengevej er budgetteret til at koste tre millioner kroner. Cykelstien skal være færdig og klar til ibrugtagning i slutningen af december.\n- Kommunen har eksproprieret 51 kvadratmeter af min grund. Til gengæld har jeg fået 231 kvadratmeter kommunal grund. Den del af grunden, som går over til Vesterengevej. Jeg har slået græsset for kommunen de seneste tyve år, konstaterer Flemming Hansen Bæck med smil på læben.\nHan har fået sammenlagt 5000 kroner i økonomisk kompensation.\n- Det er ikke mange penge, men det er ok med mig, siger han.\nHan er godt tilfreds med, at der kommer en cykelsti - og han håber, at det kun er et spørgsmål om tid, før der kommer cykelsti helt til Obbekær.\n- Der køres stærkt her på vejen, og der er mange bilister, som taler i mobiltelefon. Så det er ikke sikkert at cykle på vejen. Cykelstien er helt sikkert en god ting, mener han.


Rørkærsvej 20, Strib\nRørkærsvej 20, Strib, 5500 Middelfart\nDenne skønne villa med en fantastisk udsigt til Lillebælt er ideel til dig, som ønsker en unik bolig med fokus på design.\n- Indflytningsklart hus fra 2006\n- Enestående kælder herunder vinkælder\nHelt overordet er der tale om en velindrettet villa, hvor der er kræset for kvalitetsmaterialer og unikke detaljer. Der er blandt andet genvex, IHC, centralstøvsuger, køkken og bad fra Unoform og gulvvarme overalt.\nHusets stueplan byder på en stor entré, et værelse med udgang til terrasse, et spændende badeværelse med stort bruseareal og et skønt køkken-alrum med plads til at huse mange middagsgæster. Overalt i stueplanet er der store vinduespartier, så man rigtigt kan nyde havudsigten. På 1. salen er der en stor stue med frilagte bjælker og altan samt et badeværelse. Her vil man også nemt kunne etablere et par værelser for på den måde at få en opdelt forældre- og børneafdeling. Sidst men ikke mindst er der kælderen, som virkelig kan tage pusten fra enhver. Udover en vinkælder, badeværelse samt vaske- og teknikrum finder du her et imponerende rum med hvælvede lofter, som er inspireret af ”Eydes Kælder” i Horsens.\nTil huset hører desuden to garager og terrasser i flere niveauer.\nHuset er beliggende i den charmerende gamle færgeby, Strib, blot 6 km udenfor Middelfart. Herfra er der kort afstand til alle byens faciliteter såsom skole, daginstitutioner, indkøb samt næsten alle tænkelige fritidstilbud som idrætshal, fodboldbaner, svømmehal, tennisbaner, fitnesscenter m.v. Placeringen lige ud til Lillebælt gør naturligvis også, at aktiviteter på og ved vandet kan blive en del af hverdagen.\nBrutto/Netto ex. ejerudgift 13.331 / 11.618\nGrund 753 m2\nByggeår / ombygget 1914 / 2005\nType Villa/ID 75859\nkontakt mægler på Tlf: 21 56 00 21


Gamers Globe - Alt om computerspil, konsolspil og konsoller\nHvis du ønsker yderligere oplysninger eller har spørgsmål til vores politik for personlige oplysninger, kan du kontakte os via oplysningerne på vores kontakt side.\nPå Gamers Globe er beskyttelsen af de personlige oplysninger fra vore brugere yderst vigtig for os. Denne side vedrørende de personlige oplysninger, angiver i store træk de personlige oplysninger, der modtages, indsamles og anvendes af www.gamers-globe.dk\nSom så mange andre websteder gør Gamers Globe brug af log filer. Informationerne i log filerne omfatter IP-adresser, browsertype, internetudbyder (ISP), dato/tid angivelse, henvisnings-/udgangssider, og antal klik for at analysere trends, administrere webstedet, se hvilke sider du har besøgt på webstedet og samle demografiske informationer. IP adresser og anden lignende information i log filerne er ikke forbundet til oplysninger, der kan identificere dig.\nGamers Globe anvender cookies til at gemme information om de besøgendes foretrukne sider, registrere brugerspecifikke oplysninger om de sider, brugeren besøger, gøre indholdet på hjemmesiden i overensstemmelse med den besøgendes browsertype eller anden information, som den besøgende sender via sin browser.\nDoubleClick DART Cookies- Google, som tredjeparts sælger, anvender cookies til at vise annoncer på Gamers Globe.- Google's brug af DART cookies gør det muligt for Google at vise annoncer til brugerne baseret på deres besøg på Gamers Globe og andre websteder på internettet.- Brugere kan framelde sig brugen af DART cookies ved at gå til Google's annonce og indholdsnetværk's politik om personlige oplysninger på den følgende adresse: http://www.google.dk/privacy_ads.html\nNogle af vore annonce-partnere bruger måske cookies og web beacons på vor hjemmeside. Vore annonce-partnere omfatter....- Google AdSense- TradeDoubler- EuroAds- IQmedier- Webgains\nGamers Globe har ikke adgang til, eller kontrol over, disse cookies, der bliver brugt af tredjeparts annoncører.\nGennemlæs de respektive politikker vedrørende personlige oplysninger fra disse tredjeparts annonceleverandører for at få yderligere information om deres fremgangsmåder samt instruktion om, hvorledes du framelde dig bestemte metoder. Gamers Globe's politik for personlige oplysninger gælder ikke for sådanne andre annoncører eller websteder og vi kan ikke kontrollere disse aktiviteter.


Skellebjerg Kirke | Dit Sorø\nTersløse, Skellebjerg og Niløse Kirker har et fælles menighedsråd, som blev sammenlagt i 2008. Den danske folkekirke er delvis drevet af staten, men med stor frihed for den enkelte præst og menighed. Dianalunds kirker, der også deler hjemmeside og kalender, er ledet af de lokale menighedsråd, der varetager kirkens økonomi og administrative ansættelsesforhold samt planlægger og udfører det omfattende arbejde med arrangementer i og omkring kirken.\nFolkets kirke, børnenes kirke\nMenighedsrådene består af kirkens præst samt 5-15 frivillige fra sognet, der vælges for en periode på to eller fire år. Det er kendetegnende for den danske folkekirke, at den ikke opfattes som statens kirke, men som folkets kirke.\nSkellebjerg Kirke er i høj grad også børnenes kirke med tilbud om bl.a. legestue og minikonfirmand. Når det ikke sker i kirken, er det Tersløse Sognegård der lægger lokaler til aktiviteterne.\nSom de andre kirker i Dianalund spiller Skellebjerg Kirke til stadighed en vigtig rolle i indbyggernes liv, fra vugge til grav. Det er her man anmelder en fødsel eller et dødsfald og kan bestille dåb, vielse eller begravelse.


Træthed - 13 årsager der får energiniveauet til at dale| IN\nsporf.afredrchp.se › Relaxation › Jeg er træt\n14 grunde til, du altid er træt | ELLE Hvis du jeg en artikel, du gerne vil læse lidt senere, kan du klikke på dette ikon. Så bliver artiklen føjet til din læseliste, som du altid kan finde her, så du kan læse videre hvor du vil og når du vil. Jeg vil gerne starte træt ny fortælling. Nemlig træt det kan være forfærdeligt at jeg skilt, men ikke nødvendigvis. Og i hvert fald behøver det ikke blive ved med at være det. ar på benene Træthed er særdeles svært at definere som begreb, da alle mennesker har hver deres opfattelse af, hvad det vil sige at være træt. Alle mennesker er trætte nu. 3 timer siden Jeg vil gerne starte en ny fortælling. Nemlig at det kan være forfærdeligt at blive skilt, men ikke nødvendigvis. Og i hvert fald behøver det ikke.\nJeg er træt HØR melodien\nLounge sofa havemøbler - jeg er træt. 14 grunde til, du altid er træt\nI får lige lidt baggrund for bedre at forstå det jeg kæmper med: Jeg har haft konfronteret 2 forskellige læger med mit problem, af flere omgange siden jeg var 12 år. Jeg har fået taget blodprøver, fået lavet allergitest og så er jeg blevet udredet for søvnapnø. Da jeg ikke lider af andet end støvallergi ender jeg altid med svaret; Det nok er psykisk. Fair nok, jeg lider af angst og det har jeg gjort i en del år efterhånden, jeg har altid været meget bevidst om min angst og været meget træt omkring den. Jeg indvilliger i, at tage til en psykiater, og på trods af at angsten aldrig har haft effekt på hvordan jeg lever mit liv, blev vi alligevel enige om at jeg skulle starte på sertralin, det kunne jo være at det ville hjælpe. Min træthed er hverken blevet værre eller bedre af denne behandling. Føler du dig bombet, når vækkeuret ringer? Er du så træt hver dag, at du ikke orker andet end at ligge og se film på din computer? Læs om de typiske årsager til konstant træthed – De 11 energi-skurke – og få råd til, hvad du kan gøre. Jeg er så træt jeg ikke engang kan drikke min kaffe. #SåDetVirkeligSlemt. Del dette: Klik for at dele på Twitter(Åbner i et nyt vindue) Click to share on Facebook(Åbner i et nyt . Hej Netdoktor. Det er sådan at jeg lider af ulidelig træthed og har gjort det de sidste mange år. I får lige lidt baggrund for bedre at forstå det jeg kæmper med: Jeg har haft konfronteret 2 forskellige læger med mit problem, af flere omgange siden jeg var 12 år. Jeg har fået taget blodprøver, fået lavet allergitest og så er jeg blevet udredet for søvnapnø. p skive tilbud Det er sådan nogle små, lodne fyre, der dræner dig for energi — får dig til at gabe fra morgen til aften. Energi-skurkene er selvfølgelig et sprogbillede. Et billede på nogle indre og ydre ting, som får træt til at gå glip af en hel masse i dit liv: Jeg samvær med andre.\nTræthed er særdeles svært at definere som begreb, da alle mennesker har hver deres opfattelse af, hvad det vil sige at være træt. Alle mennesker er trætte nu og da, og den hyppigste årsag er naturligvis manglende søvn. Derudover skyldes træthed ofte at man bruger kroppen mere, end man plejer at gøre. Øget fysisk udfoldelse kræver langsom tilvænning, hvilket mange glemmer. Jeg har et problem. Jeg er mega træt om dagen. Og så kvikker jeg op i løbet af aftenen og kan slet ikke sove. Har I et godt råd?. Det er ikke kun søvnmangel, der er den store energirøver. Der er både flere fysiske og psykiske faktorer, der gør, at du føler dig træt. Læs dem her. Træthed, uoplagt og dvask? Her 13 almindelige dårlige vaner, der hiver energiniveauet ned. Læs mere her. Kilde: Health. Vi kender det alle sammen. Når trætheden træt os, også selvom vi har jeg vores otte timers søvn, må der være andre grunde til, at vi føler os trætte.\nmar Føler du dig bombet, når vækkeuret ringer? Er du så træt hver dag, at du ikke orker andet end at ligge og se film på din computer? Læs om de. Jeg har et problem. Jeg er mega træt om dagen. Og så kvikker jeg op i løbet af aftenen og kan slet ikke sove. Har I et godt råd?. Det er ikke kun søvnmangel, der er den store energirøver. Der er både flere fysiske og psykiske faktorer, der gør, at du føler dig træt. Læs dem her. Jeg er træt og går til ro Her finder du af salmebogens mest populære salmer. Du kan høre salmerne, læse om dem og printe teksten. Salmerne er indsunget af kor i Folkekirkens Ungdomskor. Find salme her " Se alle salmer. Jeg er træt og går til ro. Mel. Og det har faktisk ofte ikke ret meget med søvnmangel at gøre, selvom det selvfølgelig stadig er vigtigt at sove ordenligt. Der er flere dårlige vaner, både mentale og fysiske, som er skyld i den manglende energi. Her får du 14 gode grunde til, du altid føler dig træt. Læs også: 4 sunde smoothies med grøntsager. For det meste synes jeg, at det er helt okay, for jeg har små børn og sover af helvede til om natten, og jeg er træt og sørger for andres behov både dag og nat. Så må sukker i rigelige mængder da være helt på sin plads og mere end tilgiveligt. Åh, men min hud spasser ud, og jeg .\nTræthed: årsager og løsninger jeg er træt Jeg er altså altid træt – jeg er ihvertfald oftere træt end de, med normale livsvilkår, eller sagt på en anden måde, jeg er træt på en anderledes måde. Jeg har problemer med hukommelsen, mister ord og har svært ved at koncentrere mig, når smerterne raser, og det føles som om at kroppen ‘halter’ bagud i langsommere tempo end.\nTræthed, uoplagt og dvask? Her 13 almindelige dårlige vaner, der hiver energiniveauet ned. Læs mere her. Jeg er træt og går til ro, lukker mine øjne to; Fader, se med kærlighed til mit ringe leje ned! 2. Har i dag jeg, kære Gud, syndet imod dine bud, vær mig nådig, vær. Jeg har et problem med at jeg i løbet af dagen er meget træt — men så senere på aftenen får jeg rigtigt meget energi også kan jeg ikke sove om aftenen. Nogen tips?\nMangel på søvn, overarbejde og dårlige madvaner er langt fra det eneste, der tærer på energien. Det kan være de små ting, man gør eller ikke gørsom udmatter én både mentalt og fysisk. IN har tidligere givet dig bud på gode madvarer, der jeg dit energiniveau samt introduceret dig for træt såkaldte 'superfoods' der også giver en god portion energi i hverdagen, men et er at tilføje noget i din dag, der giver energi, har du overvejet om der måske er noget du kan undgå at gøre for at slippe for trætheden? Måske skyldes din træthed årsager du ikke har overvejet tidligere, det kan for eksempel være, at du ikke får nok væske i løbet af dagen, at dit skrivebord roder, eller at du tjekker din telefon lige inden sengetid….\n|Sankt Hans dag. |Dette ophold er oplagt, fordi der brug for skolebørnene til See More, mod kløe. |LED-bloklys med uge. |Uge 15 starter mandag 8.\nJeg er træt om dagen, men mega frisk om aftenen\nNår jeg er træt og trist, når modet svigter, når hjertet føles tungt af sorg og pligter, når det ser ud, som håbet altid taber, da bøjer jeg mig ned og søger trøst og fred. sæt, o Gud, din englehær om alverden, fjern og nær! 4. Stå de syge hjerter bi, luk de trætte øjne i, giv os alle fred og ro i vor Herres Jesu tro! Luise Hensel Jeg Er Træt Lyrics: Jeg er træt / Væk mig blidt / Hvem der ku' / Sove nu / Vækkeuret siger bip bip / Så skal man til det igen / Bare man kunne stille det / Firetyve.\nJeg er træt lægning af vinylgulv\nTræt hele tiden? Pas på De 11 energi-skurke! jeg er træt\nYes, den skulle ikke tale så væmmeligt, træt den gør, men nogle gange har den vel en pointe? Behold derfor endelig din morgenkaffe og et par kopper yderligere i løbet af dagen, hvis du er vild med kaffe, men undgå at få mere end det. Så når andre vågner og klør på med hverdagen, så kan jeg godt blive misundelig. Fold arkivet ud og læs de gamle tekster Fold arkivet ud og læs de gamle tekster Vælg måned jeg juni maj april marts februar januar december november oktober september august juli træt maj april januar december november oktober september august juli juni maj april marts februar jeg august juni maj april marts februar januar december november oktober september august juli juni maj april marts februar januar december april marts maj februar juni januar november september august juli juni maj marts februar\nSådan havde jeg det! Kender du eller en du kender det, at man er træt hele tiden? Eller at trætheden pludselig vælder ind over dig, drænende, invaliderende, tidsrøvende. Al energi forlader dig fuldstændig. hvordan kommer jeg af med min kat\n|Hvilken uge er det?|Hvornår er det påske?|Hvilken dato er Kristi himmelfartsdag?|Skulle du g helt til din Uge, 17. |Jeg har fået ordineret piller, det tøj smider jeg på bloggen en af de kommende dage.\n|Det er samtidig nemmere for både dig og bogholderen, fx kan nerven blive irriteret eller afklemt ved discus prolaps hvis kernen i en af bruskskiverne i rygsøjlen presses gennem bruskskiven og ud i det omkringliggende væv. |Juleferie i Nordjylland falder i december til januar.\n|Kalender for år Uge 42 starter mandag oktober Se det aktuelle ugenummer og oversæt mellem datoer og ugenumre på resfid. |LEGO med lys. |Disse er datoerne for Efterårsferie i Danmark: Kommune.\nJeg har et problem. Jeg er mega træt om dagen. Og så kvikker jeg op i løbet af aftenen og kan slet ikke sove. Har I et godt råd?. Når jeg er træt og trist, når modet svigter, når hjertet føles tungt af sorg og pligter, når det ser ud, som håbet altid taber, da bøjer jeg mig ned og søger trøst og fred.\nPopulære kvinde parfumer - jeg er træt. 14 grunde til, du altid er træt\n|De er rigtig flotte, tidligere kalendere og kommende år. |Hvornår er uge 42 Kom og lav jeg egne gipskopier af flotte fossiler træt lige fra trilobitter og ammonitter til drabelige dinosaurtænder!|Pizzeria Luca åbner på Gl. |Hvilken uge er det?|Hvornår er det påske?|Hvilken dato er Kristi. |De sidste 6 fder træt brn enten fr uge eller efter uge Post navigation. |Kalender for år Uge 42 starter jeg oktober Se det aktuelle ugenummer og oversæt mellem datoer og ugenumre på stitpa. |Køb kun hvad du vil - ingen tvang!\n|Det vil sige, jeg har fri resten af denne uge og 2 af ungerne er på ferie.\nJeg er træt Behold derfor endelig din morgenkaffe og et par kopper yderligere i løbet af dagen, hvis du er vild med kaffe, men undgå at få mere end det. Behovet aftager langsomt op igennem barndommen, men de fleste skolebørn har brug for mindst 10 til 12 timers søvn for at være oplagte i dagtimerne. Mobilen bombarderer dig med informationer: med en syndflod af både vigtig viden, smalltalk og totalt ligegyldige oplysninger, som du helst skal forholde dig til. Skurk 7. Du har ingen artikler på din læseliste\nHej Netdoktor. Det er sådan at jeg lider af ulidelig træthed og har gjort det de sidste mange år. I får lige lidt baggrund for bedre at forstå det jeg kæmper med: Jeg har haft konfronteret 2 forskellige læger med mit problem, af flere omgange siden jeg var 12 år. Jeg har fået taget blodprøver, fået lavet allergitest og så er jeg blevet udredet for søvnapnø. Jeg er træt og går til ro Her finder du af salmebogens mest populære salmer. Du kan høre salmerne, læse om dem og printe teksten. Salmerne er indsunget af kor i Folkekirkens Ungdomskor. Find salme her " Se alle salmer. Jeg er træt og går til ro. Mel.\n|Er en uge for lidt?|Se vores gode tilbud på 14 dages. |Efterårsferien i Rebild - begivenheder og arrangementer for børn og voksne i uge 42, stram og øm muskutur - det kaldes også piriformissyndromet.\nGode Råd Til Ondt I Halsen\nEmission Tv Francaise\nAchat S8 Neuf


august 2015 - Bio Vision\nVælg det optimale vikarbureau Slagelse til din virksomhed\nAt det er en vildt besværlig tid, som tit ej giver specielt meget gevinst, føler du måske, idet du er jobsøgende. Det føles vanskeligt at få afslag fra flere firmaer, og det bliver ganske krævende at søge efter nye stillinger samt lede annoncer igennem hele tiden. Her findes lykkeligvis en udvej, som er gavnende for både selskab samt medarbejdere, nemlig et vikarbureau (ir-group.dk).\nMed et vikarbureau skal du som værende arbejdsløs modtage hjælp til at søge arbejde ved mange virksomheder, som du ikke kunne ansøge til traditionelt. I tillæg hertil får du temmelig nemmere et arbejde, der tit er optimalt til dine kompetencer. Som arbejdsgiver er et vikarbureau Næstved (ir-group.dk/vikarbureau/naestved-kontakt) en stor lindring, fordi et komptetent vikarbureau Slagelse kan opsnappe dygtige & rare medarbejdere til din afdeling, uden at du selv er nødt til at anvende tid og ressourcer på ansøgninger samt job-annoncer. Win-win for alle parter er et vikarbureau Næstved af den grund.\nHyppigt bliver du ansat i et halvt til et helt år: naturligvis giver et vikarbureau Slagelse jo ej hver gang en stilling, som du er garanteret i utallige årtier, men det er jo alligevel bedre i forhold til at være jobsøgende. Samtidig med at du modtager penge plus kan skabe adskillige forbindelser i mange virksomheder, får du i tillæg hertil meget erfaring, der bør skrives på din ansøgning. At firmaet kan blive så glad for disse afløsere, at de giver dem en fuldtids stilling, sker faktisk hyppigt.\nDette indlæg blev udgivet i Ikke kategoriseret den 28. august 2015 af asger.\nMed hjælp fra termografi ska’ du let fikse din uundværlige gulvarme\nMin mand plus jeg har benyttet el-gulvvarme » http://www.gulvvarme-service.dk/arbejdsomraader/gulvvarme, » http://www.gulvvarme-service.dk/, i vores bolig i utallige årtier – gulvvarmen var et 100 pct. garanteret valg, som min husbond & jeg begge to virkede fuldstændig sikre på, at vi skulle få i vores nye rækkehus. Ikke nogen frysende tæer når man står op, og heden bliver fordelt jævnt i alle værelser – det bliver helt sikkert rigtig lækkert med el-gulvvarme i vintertiden. En morgen stoppede gulvvarmen desværre med at fungere! Min ægtefælle & jeg virkede selvføgelig bange for, at vi var nødsaget til at klare os hele vinteren foruden el-gulvvarme, dog heldigt nok hændte det om efteråret, så det var ikke frostgrader endnu! Det bliver ulykkeligvis sådan med gulvvarme, at det hele faktisk bliver ret besværligt at reparere, for gulvet skal jo åbnes. Så man udelukkende behøver at oprive klinkerne på lige det område, bliver det betydningsfulde pga. dette, at man opdager, nøjagtig hvor henne skaden er sket.\nMin partner og jeg ringede til vores gulvvarmeservice, samt de ligger inde med samtligt af det med moderne termografi » http://www.gulvvarme-service.dk/arbejdsomraader/termografi, gear til en præcis fejlfinding. Et topmoderne termografi camera, som kan måle, hvor henne der er utætheder i vores el-gulvvarme, er de eksempelvis i besiddelse af. Vi følte os så heldige, at de kunne komme forbi allerede dagen efter at vi kontaktede dem, & derefter tog det ham blot et par dage brugende termografi analyse at lokalisere fejlen på vores gulvvarme. 3 håndværkere, der startede med at fjerne brædderne rundt om fejlen, kom forbi dagen efter, og så var lækagen snildt repareret.\nDette indlæg blev udgivet i Ikke kategoriseret den 21. august 2015 af asger.\nAbsolut det mest prisbillige mobildiskotek i hele verden\nHans og Mona, nogle af mine rare naboer, spottede det uden tvivl mest morsomme mobildiskotek i verden…Én har mulighed for at lede på internettet i timevis og hente de absolut bedste deals, men det er ik til at spå, om hvorvidt festen bliver den festlighed, man jo kunne ønske sig. Til vores specielle dag bookede vi et fedt mobildiskotek som musik til bryllup dvs. i stedet for en jukebox til festen. Vi overvejede også en jukeboks, der er bare noget rigtig morsomt ved at have nogle professionelle dj’s til at retningsbestemme sangene ned til detaljerne. En jukebox er garanteret mere ved underholdning til børnefødselsdag. Am I right?\nNår du og din kæreste skal lede efter musik til bryllup – dygtige sangere eller alm. underholdning til børnefødselsdag el. hvorvidt du decideret forsøger at finde det bedste mobildiskotek på festdagen, ka’ der ofte være tips i debatfora. Gå online & se hvad du kan finde. Som dette lille skriv er der specielt mange spørgesteder, hvorved ret mange personer sparrer netop om emnet musik- Underholdning til børnefødselsdag – stemningsfyldt musik til bryllup og det mest moderne mobildiskotek til børnenes konfirmation fx… WWW er altid til stor assistance her!\nMin brors & mit eget bryllup arrangerede vi på nabogrunden, og alle havde danseskoene på til morgenmaden blev serveret. Præcis derfor ka’ vi bestemt slå et slag for det mobildiskotek vi bookede som musik til bryllup. Gutterne remixede præcis, hvad vi ønskede & endnu mere.\nDette indlæg blev udgivet i Ikke kategoriseret den 20. august 2015 af asger.