Mentale arbejdsbelastninger - PDF\nDownload "Mentale arbejdsbelastninger"\n1 KAPITEL 2 Roald A. Bjørklund\n2 32 Begrebet mentale arbejdsbelastninger I dette kapitel stilles følgende hovedspørgsmål: Hvad er mental arbejdsbelastning? Hvordan måles mentale arbejdsbelastninger? Hvad er virkningen af mentale arbejdsbelastninger både fysiologisk og psykologisk? Hvad er årsagerne til mentale arbejdsbelastninger? Hvordan kan mentale arbejdsbelastninger forebygges? Svar på disse spørgsmål gives inden for et område af psykologien, der er fysiologisk orienteret. Det skal nævnes, at vi i Skandinavien har en meget stærk tradition for, at det er organisationspsykologien, der ellers besvarer disse spørgsmål. Mennesket er i stadigt samspil med miljøet. Både udforskning og manipulation af miljøet frembringer ny og vekslende sensorisk information, som stimulerer organismens sanseapparat (syn, hørelse, lugt, smag, berøring og ligevægt). Flere forskere (53) antager, at organismen har behov for sensorisk stimulering. Mange studier har vist, at reduceret tilførsel af stimulering (oprindelig benævnt sensorisk deprivation) fører til betydelige personlige belastninger, som resulterer i forandringer i form af vanskeligheder med at orientere sig i tid og rum, tilløb til hallucinationer og nedsat evne til at tænke rationelt og logisk. Dette viser, at mangel på sensorisk stimulering faktisk repræsenterer en belastning af organismen og kan resultere i nedsat arbejdskapacitet. Det er ikke vanskeligt at forestille sig, at det modsatte af understimulering, nemlig vedvarende og kraftig sensorisk stimulering, også kan have uheldige konsekvenser for organismen i form af overstimulering eller overbelastning (19). Diskussionen om optimal stimulering har hovedsageligt været knyttet til afgrænsningen mod overstimulering, mens det bare i marginalt omfang har været interessant at undersøge understimulering som en belastningsfaktor. For eksempel blev det i begyndelsen af 1970 erne (17) anta-\n3 33 get, at lydstimulering, som lå under risikogrænsen for at fremkalde høreskader, alligevel kunne resultere i mentale belastninger i form af nedsat evne til at løse arbejdsopgaver nedsat evne til at lære nyt stof svækket evne til at optræde hensigtsmæssigt i mellemmenneskelige relationer en akkumulering af mental træthed. Det blev antydet, at akkumuleringen af kognitiv træthed i løbet af en arbejdsdag ved støjeksponering også resulterede i belastninger, som varede ved efter arbejdstidens ophør. Dette indebar, at arbejdstageren måtte bruge fritiden til hvile for at kunne starte på en ny arbejdsdag. I en del tilfælde er der også rapporteret, at arbejdstageren måtte bruge weekenden til hvile (rekreation) for at kunne starte på en ny arbejdsuge. Der har ikke været tilsvarende, omfattende forsøg, som har søgt at finde sammenhæng mellem mangel på støjstimulering og arbejdsbelastning. Sensation Seeking Scale (SSS). Studiet af mennesker og andre primater viser, at organismen har behov for stimulering. I 1979 rettede Zuckerman (54) søgelyset mod det forhold, at menneskers behov for stimulering åbenbart er forskellige. Der blev udviklet en skala: Sensation Seeking Scale (Stimulering Søgning Skala, forkortet til SSS) til at måle et individs behov for stimulering, og senere studier har vist, at personer, der scorer højt på denne skala, er karakteriseret ved at deltage i risikofyldt sport, job eller hobbies søge stor variation i seksuelle og drug erfaringer være frygtløse i normale frygtsituationer (højde, mørke, slanger) tage risiko i spil kunne lide eksotisk mad ved normal bilkørsel holde højere hastighed end personer, som scorer lavere på Sensation Seeking Scale. Folks forskellige behov for stimulering er utvivlsomt et væsentligt element i forståelsen af, hvorfor mentale arbejdsbelastninger udvikles så varieret hos arbejdstagere. Stressreaktioner - en historisk oversigt Forløberne for udtrykket mental belastning kan føres tilbage til både det 14. (34) og 17. århundrede (19). Men det er først i dette\n4 34 århundrede, at undersøgelser af mental belastning har fået en videnskabelig dimension. Walter Cannon (5, 6) gennemførte i 20 erne omfattende studier for at kortlægge fysiologiske processer i forbindelse med menneskets emotioner (fysisk smerte, vrede, angst, frygt og glæde). Cannon antog, at belastninger skyldes mangel på ligevægt eller balance (homeostase) i organismen, som kan være forårsaget af ydre forhold som kulde, mangel på ilt, lavt blodsukker o.a. Når organismen er ude af homeostase, karakteriserede Cannon den som værende under stress, og Cannon antog, at graden af stress kan måles ved at undersøge den fysiologiske grad af ubalance. I 1936 benyttede Hans Selye (41, 42) begrebet stress på en mere specifik og teknisk måde ved at inkludere et sæt af reaktioner i organismen som respons på ugunstige fysiske og psykiske stimuleringer. Selye kaldte disse reaktioner for det generelle adaptationssyndrom (the General Adaptation Syndrome). Det generelle adaptationssyndrom blev undersøgt i laboratoriestudier af dyr og blev oprindeligt antaget at inkludere tre på hinanden følgende faser: Først en alarmreaktion (alarm reaction), derefter en modstandsfase (stage of resistance) og afslutningsvis en udmattelsesfase (stage of exhaustion), jf fig. 1. Stressmodstand Oprindelig stressor Ny stressor Normal Chok Mod- Chok Alarmreaktion Modstandsfase Udmattelsesfase Figur 1. Det generelle adaptationssyndrom (General Adaptation Syndrome). Den øvre kurve viser modstand mod en stressor over tid. I løbet af alarmreaktionsfasen falder modstanden hurtigt (chokfase), men derefter stiger den stærkt (modchokfase). Modstanden fortsætter med at vokse i modstandsfasen og forbliver høj gennem denne fase. Hvis stressoren vedvarer i en længere periode, når kroppen en udmattelsesfase, og dens evne til at gøre modstand bryder sammen til sidst. Hvis en ny stressor bliver indført, mens kroppen stadig er eksponeret for den oprindelige stressor, er evnen til modstand reduceret betragteligt, således som det er vist med den nedre kurve. Alarmreaktionen antoges at bestå af to underfaser: Først indtrådte en chokfase med fald i kropstemperatur og blodtryk, øget\n5 35 hjertefrekvens og slappe muskler. Derefter opstod en fase med modchok (countershock), hvor kropstemperatur og blodtryk normaliseres. Modchok blev antaget at være kroppens umiddelbare reaktion på chokfasen. I den følgende modstandsfase antog Selye, at der foregår en øget aktivitet i hypothalamus med efterfølgende aktivitetsøgning i de neuroendokrine systemer. Dette resulterer i forhøjet neural og hormonal aktivitet og forbereder organismen på øgede belastninger. Efter flere dage indtræder en normaliseringsfase eller udmattelsesfase. I denne fase er organismen lidet modstandsdygtig mod belastninger. Selye knyttede dermed ikke stress til forhold ved den ydre stimulering som sådan, noget som Selye kaldte stressorer, men til et universelt fysiologisk sæt af reaktioner og processer, som blev forårsaget af de ydre betingelser (stressorer). I 1956 gav Selye (42) en oversigt over sit arbejde, og på det tidspunkt omfattede litteraturen i tilknytning til fysiologiske forhold ved stress omtrent publikationer årligt. Et kendetegn ved mange af disse publikationer var fokusering på de fysiologiske reaktioner på ydre belastning. Andre forskere har rettet opmærksomheden mod stressorer, dvs hændelser som udløser stressreaktioner. Disse forskere har studeret akutte forhold som katastrofehændelser (brand, jordskælv, uheld ved atomreaktorer, ulykker i luften, på havet og på landjorden). Men der er også lavet undersøgelser over effekter af mere kronisk stressbetonede forhold som fængselsophold og overbefolkning. Forholdet mellem akkumulering af stressbetonede hændelser (opsigelse fra arbejde, skilsmisse og dødsfald i familien) og risiko for efterfølgende sygdom er blevet undersøgt i et stort antal studier (20). Arbejdsressourcer og arbejdsbelastninger I 1970 erne blev mental arbejdsbelastning nærmere knyttet til interaktionen mellem på den ene side arbejdsopgaver og systemstrukturer, og på den anden side egenskaber hos arbejdstageren såsom evner, færdigheder, motivation og emotioner. Mental arbejdsbelastning blev defineret som den ressource, en arbejdstager må investere, for at arbejdet kan udføres. Kahneman (24) antog, at mekanismerne, som ligger til grund for mental arbejdsbelastning, kan forstås på følgende vis: Under acceptable arbejdsbelastninger må det enkelte individ investere en vis mængde arbejdsressourcer for at løse arbejdsopgaverne. Eftersom menneskets ressourcer antages at være af åbenbar begrænset kapacitet, er antagelsen videre, at arbejdstageren vil nå et punkt, hvor der ikke længere er tilgængelig, ledig kapacitet i for-\n6 36 hold til arbejdskravene. På dette punkt vil arbejdspræstationen reduceres. Det blev også antaget, at det gennem psykofysiologisk registrering er muligt at måle individets totale ressourceforbrug i forskellige arbejdsoperationer. Nyere modeller for mental arbejdsbelastning har forladt den opfattelse, at arbejdskapaciteten beror på en udifferentieret ressourcekilde. I stedet antages det, at der er flere typer ressourcekilder til stede. Hver ressourcekilde er knyttet til forskellige aspekter ved en arbejdsopgave. En af de mere detaljerede multiple ressourcemodeller blev udviklet af Wickens omkring Wickens (50) forudsætter en traditionel model vedrørende mental processing, hvor sanseorganerne modtager ydre stimulering, som leder til sanseindtryk (input), også kaldet perception. Sanseindtrykkene skal derefter processeres, dvs bearbejdes af centralnervesystemet i form af genkendelse, analyse, vurdering, ræsonnering o.a. Denne centrale processing kaldes ofte kognition. Kognitionen danner et af grundlagene for de reaktioner eller responser, arbejdstageren foretager (output). Et andet grundlag for reaktioner er emotioner (følelser). Modellen vedrørende mental processing går dermed ud på, at organismen modtager input, som skal processeres og resultere i output i arbejdsmiljøet. I sin model antog Wickens, at arbejdsopgaver involverer tre dimensioner, som hver har separate ressourcekilder: Den første dimension er modaliteten for input og output. Modaliteten for input kan hovedsagelig være af visuel karakter (brug af synssansen) eller af auditiv karakter (brug af hørelsen). I mange arbejdsopgaver vil information fra det ydre miljø inkludere såvel brug af synssans som høresans, selvom der i det moderne arbejdsmiljø noget ensidigt bliver lagt vægt på synsinformation. Modaliteten for output kan hovedsagelig være vokal (brug af tale) eller manuel (brug af hænder og fødder). Det hører til undtagelserne, at arbejde udelukkende kræver verbale responser, men arbejde inden for oplæring, undervisning og informationsformidling forudsætter megen tale. Når det gælder de manuelle responser, er der foregået en tankevækkende udvikling fra slutningen af 1970 erne derved, at et øget antal arbejdsoperationer forudsætter brug af tastatur ved dataterminaler. Selvom tastaturer har været kendt i arbejdslivet i mange år i forbindelse med skrivemaskiner og punche-hullemaskiner, er det først i de senere år, at arbejdsopgaver med datatastatur nærmest har eksploderet. Westgaard og medarbejdere (49, 52) har vist, at dataterminalarbejde giver mere statiske muskelbelastninger end traditionelt kontorarbejde uden brug af tastatur.\n7 37 Den anden dimension i Wickens model er niveauerne for processing, som gælder, når arbejdsopgaven hovedsagelig stiller krav til perception (input), til kognition (central processing) eller til udførelse af responser (output). For eksempel kræver arbejde i kontrolrum megen perception af kontrolapparater, mens montagearbejde kræver mange manuelle færdigheder, hvor øje og hånd skal koordineres. Den tredje dimension er koden eller formen for den centrale processing. Denne dimension har verbal (sproglig) som det ene yderpunkt og spatial (rumlig) som det andet yderpunkt. Forenklet drejer det sig om, hvordan arbejderen tænker, når han eller hun løser opgaver i arbejdet. Nogle løser opgaver ved hovedsageligt at benytte sproglige begreber, som er indlært gennem tale og læsning. Hos højrehåndede mennesker foregår denne verbale processingsform i den venstre halvdel af hjernen. Andre mennesker løser opgaver ved at tænke i billeder og hændelser. Disse mennesker nærmest ser for sig, hvordan arbejdet skal udføres. Denne processingsform foregår hovedsageligt i den højre halvdel af hjernen. Wickens model om flere ressourcekilder knyttes til viden om fysiologiske modeller. For eksempel fører visuelle sanseindtryk (input) til aktivering af begge hjernehalvdele, hvor indtryk fra højre del af synsfeltet går til venstre hjernehalvdel, og indtryk fra venstre del af synsfeltet går til højre hjernehalvdel. Hvis responserne (output) består af bevægelser med højre hånd (som styres af venstre hjernehalvdel), betyder dette, at indtryk, som kommer fra den venstre del af synsfeltet, først går til højre hjernehalvdel og derefter passerer hjernebroen (corpus callosum - som binder de to hjernehalvdele sammen), således at indtrykkene kommer til venstre hjernehalvdel, som også styrer højre hånd. Sanseindtryk, som kommer fra den højre del af synsfeltet, og som skal resultere i bevægelse af højre hånd, behøver derimod ikke at passere hjernebroen. Wickens model for mentale arbejdsbelastninger åbner for en række interessante vurderinger. For eksempel kan et arbejde, som forudsætter mange tekniske delanalyser (som for en stor dels vedkommende processeres i venstre del af hjernen), måske repræsentere mindre belastning for arbejdstagere, som væsentligst anvender venstre hjernehalvdel, i forhold til arbejdstagere, som tænker i billeder og ser i hændelser (brug af højre hjernehalvdel). Ved at Wickens bygger sin model tæt op ad fysiologisk viden, åbner den for interessant samarbejde mellem personer, som forsøger at forebygge mentale belastninger i arbejdslivet, og personer, som forsker i, hvorledes nervesystemet fungerer under\n8 38 normale og patologiske tilstande. Uden for denne referenceramme vil for eksempel neuropsykologer, som undersøger nerveskadede personer med henblik på rehabilitering, således have gode forudsætninger for at give råd om, hvordan et arbejde skal organiseres for denne arbejdstager. Det kan nævnes, at en af de andre modeller ser på ressourcebrugen som afstanden mellem aktiverede områder i cortex i forbindelse med udførelse af arbejdsopgaver. Det er værd at understrege, at også multiple ressource modeller antager, at mentale belastninger forårsages af ressourceknaphed i interaktionen mellem miljøbetingelser og organismens kapacitet. Efter at multiple ressource modellen blev udviklet, er også antallet og egenskaberne ved de forskellige ressourcekilder blevet diskuteret. Wickens selv er skeptisk med hensyn til at indføre en ny ressourcekilde, hver gang behovet synes at være til stede. Han argumenterer for, at nye ressourcekilder må defineres i forhold til fysiologisk baserede energisystemer. Dermed er modellen nært knyttet til viden om kroppens fysiologiske mekanismer. Mental belastning kan altså forstås som et misforhold i interaktionen mellem ressourcer hos arbejdstageren og forhold i arbejdssituationen. Individuel mestring Et interessant og markant fund i studier af mentale arbejdsbelastninger er den indflydelse, som forskellige typer psykologiske faktorer har. Der er betydelige, individuelle forskelle på, hvorledes forskellige individer reagerer på nogenlunde ens stressorer. Selv fysiologiske reaktioner på smertefulde stimuleringer moduleres af, hvordan det enkelte menneske mestrer smerteoplevelsen. Det synes, som om enkelte situationer er belastende for de fleste mennesker (fx livstruende sygdom), mens andre mindre dramatiske situationer (gå til eksamen, holde et foredrag, få tildelt nye arbejdsopgaver, have tidsfrister i arbejdet, mangel på overskuelige arbejdsopgaver) er meget stressbetonede for nogle mennesker og mindre belastende for andre. I 1970 erne indførte Strelau (44) betegnelsen reaktivitet for at angive en sammensat fysiologisk mekanisme, som bestemmer menneskelige reaktioners intensitet. Reaktivitet går langs en dimension, hvor de to yderpunkter er stor sensitivitet over for sanseindtryk og følelser og ekstrem udholdenhed med hensyn til stærk stimulering. Strelau angiver, at reaktivitet involverer mange af kroppens fysiologiske systemer (det endokrine system, det autonome nervesystem, centralnervesystemet), og at det er en karakteristisk og relativ stabil mekanisme hos det enkelte individ.\n9 39 Reaktivitet forklarer de store forskelle i reaktionsformer hos mennesker. Graden af reaktivitet vurderes ud fra størrelsen af den stimulering, som er nødvendig for at udløse en registrerbar reaktion. Høj reaktivitet (og dermed stor sensitivitet) indebærer lav stimulering, før en reaktion indtræder, lav reaktivitet er karakteristisk for et individ med lav sensibilitet og stor udholdenhed over for stimulering. Svage stimuleringer forstyrrer og afleder arbejdstagere med høj reaktivitet, mens arbejdstagere med lav reaktivitet udfører arbejdet uforstyret, selvom den omliggende stimulering er meget høj og vedvarende. Der synes at være konsensus om betydningen af kendskab til individuelle forhold for at forstå, hvordan et individ belastes af en hændelse. Det aktuelle diskussionstema i denne forbindelse er, hvilke individuelle forhold der er af betydning for at forstå, hvordan ensartet ydre stimulering moduleres på forskellig vis, således at resultatet i ét tilfælde kan indebære betydelig mental belastning, mens det i et andet tilfælde repræsenterer gunstig stimulans med hensyn til at bidrage til øget personlig motivation og vækst (33). Mental belastning kan altså forstås som resultatet af et misforhold mellem organismens ressourcer og de totale krav i arbejdsmiljøet, og hvor individuelle faktorer som reaktivitet modulerer udviklingen af belastningen. Måling af mental arbejdsbelastning Det er almindeligt at klassificere de hyppigst benyttede målemetoder i forbindelse med mental arbejdsbelastning i tre hovedkategorier (37): Subjektive mål Præstationsbaserede mål Fysiologiske mål. Subjektive mål De subjektive metoder kræver, at personen bedømmer og rapporterer sin egen opfattelse af den belastning, som indtræder i forbindelse med udførelse af en speciel opgave. Der er udviklet mange vurderingsskalaer (Rating scales), som anvendes til dette formål. Som eksempel kan nævnes modificeret Cooper-Harperskalaer, Subjective Workload Assessment Technique (SWAT),\n10 40 Borgs skala og modificerede Osgood-skalaer (29). Arbejdstagerne svarer på de forskellige skalaer på forskellig måde. De mest benyttede skalaer er imidlertid: Dikotome svaralternativer (ja/nej) på forskellige udsagn. Likerts skala med 5 svaralternativer (meget uenig - uenig - usikker - enig - meget enig), som gives til forskellige udsagn. Parvis sammenligning (forced choice), hvor arbejdstageren må vælge mellem to alternative svar (for eksempel Jeg foretrækker at tale med chefen vs Jeg foretrækker at tale med mine kolleger ). Visuel analog skala (VAS), hvor arbejdstageren skal markere langs en kontinuerlig skala, som har henholdsvis meget belastende og ikke belastende som yderpunkter. Yderpunkterne er forbundet med en linie, og arbejdstageren skal angive grad af belastning til forskellige udsagn ved at krydse af et sted på den kontinuerlige skala. SWAT inkluderer tre VAS-skalaer med tre hovedpositioner for henholdsvis tidsbelastning, mental ydelsesbelastning og stressbelastning. Modificeret Osgood-skala består af syv VAS-skalaer med syv hjælpepunkter, som omfatter spændt-afslappet, motiveretumotiveret, koncentreret-ukoncentreret, ophidset-rolig, behagelig-ubehagelig, effektiv-ineffektiv, opmærksom-uopmærksom. Fælles for de forskellige typer vurderingsskalaer er, at de intenderer at give indeks for oplevet belastningsniveau i forhold til specifikke arbejdsoperationer. Det antages, at ændring i belastningsniveau giver forandring i individets subjektive oplevelse og dermed efterfølgende rangering (37). Præstationsbaserede mål Gennem præstationsbaserede mål kan der afledes et indeks for arbejdsbelastning ud fra enkelte forhold ved individets adfærd og aktivitet. Det er almindeligt at skelne mellem to kategorier præstationsmål, nemlig primære og sekundære opgavemål (10, 51). Primære opgavemål omfatter aspekter ved selve arbejdet, som er af vital betydning - for eksempel antal fejl, som udføres under en flyvemanøvre eller i forbindelse med procesovervågning. Sekundære opgavemål kan angive et indeks for mental arbejdsbelastning baseret på individets evne til at udføre opgaver, som kommer i tillæg til den primære opgave. Det vil sige, at den sekundære opgave udføres i nær tilknytning til den primære arbejdsopgave. Sekundæropgaverne kan klassificeres i otte grupper (37), som omfatter:\n11 41 Valg-reaktionstid Sporfølge Monitering Hukommelse Mental aritmetik Repetition Enkel reaktionstid Tidsestimering. Valg af målemetode er afhængig af flere forhold, bl.a. af hvad der er indeholdt i den primære opgave, samt i hvilken udstrækning sekundæropgaven forstyrrer og forurener primæropgaven. Fysiologiske mål - psykofysiologien Fysiologiske mål udleder belastningsniveauet af enkelte af individets fysiologiske responser i forhold til en arbejdsopgave. Disse mål kan inkludere autonome responser (pupilrefleksen), centralnervøse responser (hændelsesrelaterede potentialer (12)), eller perifere mål (muskelaktivitet eller øjeaktivitet (23, 49, 52)). Lige siden Cannons studier af emotioner i 1920 erne har registrering af fysiologiske processer stået centralt i målingen af belastninger. Denne tradition betegnes ofte psykofysiologi, idet der søges etableret sammenhænge mellem individets psykiske belastninger og kroppens fysiologiske responser på de samme belastninger. Arousal-teori I perioden var arousal-teori den herskende teori inden for psykofysiologien. Toneangivende forskere som Hebb, Malmo, Duffy og Lindsley arbejdede inden for denne teoriramme. Inden for arousal-teori blev det antaget, at der i organismen er en kontinuerlig arousal-skala på linie med en søvn-vågendimension, og hvor det aktuelle arousalniveau kan indekseres i forhold til såvel central nerveaktivering som perifer nerveaktivering. Således blev det antaget, at måling af aktivitet i hjernen (elektroencefalografi - EEG), i muskler (elektromyografi - EMG), i hjerte (blodtryk og hjertefrekvens), i hud (hudkonduktans og hudresistans) o.a. reflekterer organismens arousalniveau. Det blev også antaget, at både et lavt og højt arousalniveau er ugunstigt, mens et mellemste arousalniveau er optimalt for organismen, således at individet kan præstere maksimalt uden risiko for udvikling af belastningslidelser. Denne sammenhæng mellem arousalniveau og organismens funktionsdygtighed blev kaldt for den omvendte U-hypotese. Det blev videre antaget, at den neurofysiologiske\n12 42 basis for den angivne sammenhæng mellem fysiologiske måleenheder og mellem de fysiologiske mål og den psykologiske tilstand bliver formidlet via det retikulære aktiveringssystem (RAS) i hjernestammen. Det retikulære aktiveringssystem modtager information både fra kroppens ydre og indre miljø og spiller sandsynligvis en stor rolle ved at integrere de forskellige former for information (4). I hjernestammen findes en række specialiserede nervegrupper, hvoraf to har fået stor opmærksomhed: rafekernerne (nuclei raphe) og locus coerulus. Neuronerne i rafekernerne indeholder transmittersubstansen serotonin, og neuronerne i locus coerulus indeholder noradrenalin. Neuronerne i begge nervegrupper er noget specielle, fordi de har udløbere til store dele af storhjernen (cortex) og lillehjernen (cerebellum). Dermed kan disse små nervegrupper kontrollere og integrere store dele af organismen på en ensartet måde, som går fra dyb søvn til højeste vågenhed og beredskab. Det retikulære aktiveringssystem bistår også lillehjernen med at koordinere motoriske enheder, således at organismen kan udføre koordinerede kontraktioner af skeletmusklerne. En skade i det retikulære aktiveringssystem kan resultere i tab af bevisthed (koma), som kan vedvare i måneder og år. Arousal blev anset for at være den primære faktor, som udgør grundlaget for ydelse, emotioner, motivation og bevidsthed (3). I henhold til arousal-teori blev således ændring i hjertefrekvens anset for at være et indeks (en talstørrelse) for den psykologiske tilstand, som blev bestemt af både ydre og indre faktorer, og som videre var bestemmende for organismens adfærd. Der voksede imidlertid i 1960 erne et stigende antal studier frem, som antydede lav indbyrdes korrelation mellem de forskellige fysiologiske mål. Det blev efterhånden vanskeligt at forstå, hvorledes en fælles underliggende arousalmekanisme kan resultere i så vidt forskellige størrelser inden for de forskellige fysiologiske processer. Det blev også vanskeligt at betragte den omvendte U-hypotese som andet end en overforenklet model for sammenhænge mellem belastning, fysiologisk respons og præstationsevne i de mere ekstreme forbindelser. Intake-rejection-hypotesen Lacey (30) formulerede i 1960 erne sin intake-rejection-hypotese. Grundlaget for hypotesen var eksperimentelle observationer af hjerteaktivitet, der viste, at hjertefrekvensen nu og da ændrer sig i modsat retning af det, som arousal-teorien forudsætter. Lacey fandt for eksempel, at ledningsevnen i huden forøgedes, mens hjertefrekvensen aftog under forhold, som indebar empatisk (indfølende) lytten og visuel opmærksomhed. I opgaver, som krævede mental talbehandling og problemløsning med baglæns læs-\n13 43 ning af ord, fandt han derimod forøgelse både i hudkonduktans og hjertefrekvens. Ud fra disse og tilsvarende observationer argumenterede Lacey for, at hans betingelser kunne rangeres langs en intake-rejectdimension, hvor reduktion i hjertefrekvens korresponderer med indtag af information, og forøgelse i hjertefrekvens svarer til udelukkelse af videre stimulering fra miljøet. Lacey argumenterede videre for, at baroreceptorerne (nerver som registrerer blodtryk i de store blodårer) har en betydelig indflydelse på kontrollen af hjerteaktivitet. En reduktion i hjertefrekvens, som blev observeret i forbindelse med registrering af ydre hændelser i miljøet, antoges at føre til en reduktion af den hæmmende indflydelse fra baroreceptorerne i forhold til hjerneaktivitet. Dette antoges endvidere at forøge hjernens sensitivitet i forhold til sansestimulering. Ændring af hjerteaktivitet blev dermed anset for et vigtigt mål i forbindelse med organismens belastningsniveau. Obrist og medarbejdere observerede forandringer i hjertefrekvens og EMG i forbindelse med eksperimenter vedrørende opmærksomhed, som inkluderede måling af forskellige typer reaktionstider. De observerede også, at hjertefrekvensen sank efter et varselssignal, som introducerede nye hændelser. Dette fund var konsistent med intake-reject-hypotesen. Men desuden observerede Obrist ændringer i somatisk aktivitet registreret i form af EMG i ansigtsmuskulatur. Han fandt, at ændringer i somatisk aktivitet er en parallel til ændringer i hjertefrekvens, og denne kobling mellem hjerteaktivitet og somatiske målinger ledte frem til cardiac-somatic-hypotesen. Obrist antog, at der er en stærk kobling mellem somatisk aktivitet og hjerteaktivitet, mens koblingen mellem hjerteaktivitet og cortocal aktivitet er mindre stærk. Westgaard og medarbejdere (49, 52) har studeret sammenhængen mellem arbejdsmotivation, arbejdspræstation, aktivering af forskellige muskelgrupper (EMG) og hjerteaktivitet. Ud over generelle sammenhænge mellem arbejdspræstation, arbejdsmotivation og fysiologiske belastningsmål påviser denne forskergruppe også betydelige forskelle mellem grupper af arbejdere. Sandsynligvis vil studier af mental arbejdsbelastning i stigende grad fokusere på de betydelige uligheder, som observeres mellem de forskellige arbejdstageres respons på relativt ensartede arbejdsbelastninger erne og 90 erne I 1980 erne og 90 erne har der været forsøg på at relatere ændring i belastningsniveau til den relative aktivering af det sympatiske og parasympatiske, autonome nervesystem (2, 4). En grundlæggende antagelse er, at en akut mental belastning\n14 44 involverer sympatisk aktivering med ændring i flere fysiologiske processer, som mobiliserer kroppen til at overleve i kritiske situationer: Hjertefrekvensen øges, arterierne til skeletmuskulaturen udvides (dilateres), arterierne i huden i fordøjelsesorganerne trækker sig sammen (kontraherer), pupillen udvides, udskillelse af adrenalin i blodet forøges o.a. Sympatisk aktivering antages videre at have en alarmfunktion med sigte på at forberede organismen på en efterfølgende forøgelse af fysisk belastningsniveau. Parasympatisk aktivering tjener først og fremmest de funktioner, som er væsentlige for organismens opretholdelse på længere sigt, og kan virke på mere afgrænsede områder af organismen (4). For eksempel virker parasympatisk aktivering fremmende på fordøjelsesprocesserne og sikrer udskillelse af affaldsprodukter ved tømning af blære og endetarm. Parasympatisk aktivering beskytter øjet mod stærkt lys, dæmper hjertets aktivitet og reducerer luftvejenes diameter (7). Sympatisk aktivering forbereder altså organismen på store belastninger, mens parasympatisk aktivering sørger for, at organismen overlever på længere sigt Psykofysiologiske målemetoder De fysiologiske teknikker, som benyttes til at måle mental arbejdsbelastning, er på flere områder udviklet under indflydelse af ændringer i de teoretiske modeller, som søger at angive sammenhænge mellem mental belastning og fysiologiske responser. Dette er baggrunden for, at det at måle mental arbejdsbelastning ved hjælp af psykofysiologiske teknikker nu har ændret karakter fra at være en udifferentieret måling af ressourcebrug til et forsøg på at måle de forskellige dimensioner (ressourcerne) ved mental arbejdsbelastning. Problemstillingen har derfor ændret karakter fra at være et spørgsmål om den mest sensitive metode til måling af generel og uspecifik belastning til at handle om, hvordan det er muligt at sammensætte et udvalg (batteri) af psykofysiologiske målemetoder, hvor målingernes sensitivitet og specificitet dækker forskellige komponenter af mental arbejdsbelastning såsom graden af sensorisk stimulering, kognitiv og intellektuel ressourcebrug og krav til manuel eller verbal ydelse (37). Hjerteaktivitet Et vigtigt bidrag til brugen af hjerteaktivitet som psykofysiologisk mål for mental belastning blev introduceret af Kalsbeek (25). Kalsbeek gennemførte i 60 erne en række studier af hjertefrekvens-variabilitet, også kaldet sinus arrhytmi (SA). SA måles som\n15 Atrium depolarisering Ventrikel depolarisering Ventrikel repolarisering 45 Spænding (mv) 1,0 R Figur 2. Elektrofysiologiske ændringer under én hjertecyklus. P-R segment S -T segment 0,5 0 P T Q -0,5 S P-R interval QRS kompleks S-T interval. 0. 0,2 Q -T interval. 0,4. 0,6 EKG-parameter Varighed (sek) Fysiologisk respons. 0,8 Tid (sek) P tak 0,06-0,11 Depolarisering af atrium (hjerteforkammer) før kontraktion. Impulsen starter i SA knuden og spredes over musklerne til AV knuden. Forklaring af de forskellige faser. P-R segment 0,06-0,10 Depolarisering af atrium samt spredning af impulsen gennem AV knuden. P-R interval 0,12-0,21 Tid fra start af atrium depolarise- (start af P tak til ring og kontraktion til start af start af QRS kompleks) ventrikel depolarisering og kontraktion. QRS kompleks 0,03-0,10 Depolarisering af ventrikler; repolarisering af atrier er skjult af ventrikel depolarisering. S-T segment 0,10-0,15 Afslutning af ventrikel depolarise- (slut af QRS kompleks ring til start af repolarisering af start af T tak) ventrikler. T tak Varierende Repolarisering af ventrikler. S-T interval 0,23-0,39 Interval mellem afslutning af (slut af QRS kompleks depolarisering og afslutningen af til slut af T tak) repolarisering. Q-T interval 0,26-0,49 Ventrikel depolarisering samt (start af QRS kompleks ventrikel repolarisering. til slut af T tak)\n16 46 en variation i intervallerne mellem hvert hjerteslag ved at registrere EKG-aktivitet og detektere hver R-komponent i PQRS-komplekset, som en funktion af tid (7). Fig. 2 viser et udsnit af EKGregistrering med de forskellige hændelser, som finder sted i hjertet under et hjerteslag. R-komponenten fremkommer som en hurtig og kraftig depolarisering af spændingsniveauet, som måles med to elektroder placeret ved hjertet. Kalsbeek fandt i flere situationer en signifikant reduktion af SA som følge af en tiltagende forøgelse af vanskelighedsgraden i mentalt krævende arbejde. Denne reduktion af SA var ikke relateret til en signifikant ændring i gennemsnitlig hjertefrekvens. Reduktion af SA har også i mange senere studier vist sig at korrespondere med en forøgelse i mental arbejdsbelastning. Videreudviklingen af SA-forskningen førte til introduktion af mere raffinerede statistiske analyser af slag-til-slag-variationerne. Der blev bl.a. indført spektralanalyse af hjertefrekvens-variabilitet under langvarigt, mentalt krævende arbejde. Spektralanalyse har ført til, at flere forskere har knyttet specifikke komponenter af SA til forskellige biologiske kontrolmekanismer. Mulder (36) har for eksempel fundet tre markante SA-komponenter. Den laveste komponent i området 0,02 til 0,06 Hz er knyttet til vasomotorisk aktivitet i forbindelse med regulering af kropstemperaturen. Den mellemliggende komponent ligger i området 0,07 til 0,14 Hz og er knyttet til korttidsregulering af det arterielle blodtryk. Den højeste komponent er i området 0,15 til 0,50 Hz og er hovedsagelig knyttet til effekten af respirationsfrekvensen på SA. Det er variationer i den mellemste og højeste komponent af SA, der har været mest knyttet til ændring i mental arbejdsbelastning. Speciel interesse har været knyttet til 0,10 Hz-komponenten, idet den synes at være mest specifikt knyttet til ændring i mental arbejdsbelastning. Det er vist, at en forøgelse af antal enheder, som skal huskes i en opgave, reducerer styrken i 0,10 Hz-komponenten. Ligeledes er der fundet en reduktion i denne komponent, som svarer til subjektiv rapportering af større belastning i en psyko-motorisk opgave. Det er også vist, at introduktion af flere opgaver i en arbejdssituation giver signifikant reduktion af 0,10 Hz-komponenten af SA. Ved forskning i sinusarrhytmi har det imidlertid været vanskeligt at etablere entydige resultater, som antyder, at SA-analyser af hjerteaktivitet giver væsentlig ny information om fysiologiske responser ved mentale belastninger. Der har været knyttet speciel interesse til T-komponenten i P- Q-R-S-T-komplekset under EKG-registreringen. Det er blevet foreslået, at forandringen af T-komponentens amplitude reflekterer vagal indflydelse på regulering af hjerteaktivitet. Det er videre\n17 47 blevet antaget, at T-komponenten udviser indflydelse fra det parasympatiske nervesystem under mentale arbejdssituationer. Dette har resulteret i forsøg på at beregne bidraget fra autonom nerveaktivitet under arbejde med forskellig grad og type af mental arbejdsbelastning. I flere forskningsmiljøer forventes det, at videreudvikling af multi-ressourcemodeller for mental arbejdsbelastning vil resultere i nye tilnærmelser til at finde komponenter i EKG-registreringen, som bedrer nøjagtigheden i målemetoden. Det synes derfor, som om registrering af hjerteaktivitet fremdeles vil være blandt de toneangivende målemetoder i forbindelse med fysiologiske belastningsstudier. Kalsbeek henviste i 1973 til over 30 forskellige teknikker til at beregne hjertefrekvens-variabilitet. Disse teknikker lægger vægt på volumen, amplitude og tid i EKG på forskellig vis. Denne variation i analysemetoder kan forklare noget af diskrepansen mellem resultater fra forskellige laboratorie- og feltstudier. Anvendelsen af så forskellige analysemetoder har imidlertid gjort det vanskeligt at validere SA i forhold til mental arbejdsbelastning. Hjerneaktivitet For tiden er der betydelig psykofysiologisk forskning knyttet til måling af hjerneaktivitet ved mentale belastninger. Aktuelle metoder er især måling af elektroencephalografisk aktivitet (EEG), hændelsesrelaterede potentialer (ERP, Evoked Response Potentials), magnetoencephalografisk aktivitet (SQIUD) og hjernemetabolisme (PET). Den bredeste forskningsaktivitet knytter sig til ERP. ERP er en transient serie af svingninger i hjernens elektriske aktivitet, der er respons på specielle hændelser i omgivelserne, såkaldte events, som ofte er lyd og lyssignaler med forskellige karakteristika. ERP bygges op ved, at flere responser integreres - ofte fra tyve til flere tusinde hjerneaktivitetsresponser. Til forskel fra EEG, som for en stor del studeres som et frekvensfænomen med inddeling af EEG i alfa, beta, delta og theta bølger, studeres ERP ved dekomponering i tidsforløb. Komponenterne i ERP gives betegnelsen P eller N afhængigt af, om de har forholdsvis positiv eller negativ polaritet. Fig. 3 viser en karakteristisk sekvens af komponenter i det auditive ERP. Dertil lægges et tal, som indikerer den korteste tid fra præsentationen af hændelsen ( event ), til amplituden registreres. For eksempel er P160 en positiv komponent, som registreres 160 millisekunder efter, at et lyssignal præsenteres. P160 betegnes derfor som en visuelt frembragt hjerneaktivitet (Visual Evoked Potential - VEP). Dertil kommer, at komponenterne som regel klassificeres langs en kontinuerlig skala, som går fra eksogen til endogen. De ekso-\n18 48 Amplitude (µv) 5,0 2,0 N100 1,0 N200 0,5 No Na Nb 0,2 0,1 0,2 0,5 1,0 I II III iv V VI Po Pa P100 2,0 5, Varighed (ms) P200 P300 Tidlig Middel Sent Figur 3. Diagram af de karakterististiske sekvenser af komponenter i auditivt udløst potentiale plottet på logaritmisk skala for at fremhæve de tidlige komponenter. De sene komponenter N200 og P300 ses ikke under alle forhold. gene komponenter betragtes som komponenter i hjernen som følge af karakteristiske egenskaber ved selve stimuleringen. Hvis der benyttes kortvarige lydsignaler i området fra 150 til 600 Hz, er det muligt at finde, at hjernens ERP-komponenter svinger i takt med lydsignalet, såkaldt frekvens-følge-respons (FFR). De eksogene komponenter findes særligt i området fra nogle få millisekunder (hjernestammeaktivitet) op til 200 millisekunder (thalamusaktivitet). Disse komponenter påvirkes af egenskaber ved stimuleringen såsom intensitet, farve, mønstertype og placering i synsfeltet. De endogene komponenter indtræder senere i forhold til de eksogene komponenter, og det er særligt P300-komponenten, som er viet interesse i forbindelse med mental arbejdsbelastning. Det mest almindelige fund er, at størrelsen på P300-komponenten aftager med øgende mental arbejdsbelastning. Flere studier tyder på, at P300-komponenten hovedsagelig er sensitiv for ændring i perceptuel og centralnervøs aktivitet, mens mental arbejdsbelastning, som kræver motoriske processer, ikke giver lignende udslag\n19 49 på P300-komponenten. Falkenstein og medarbejdere (12) udfører interessante laboratoriestudier for at finde, om P300-komponenten består af flere subkomponenter, som reflekterer forskellige aspekter ved mentale arbejdsoperationer. Det synes at være muligt at skelne mellem komponenter, som knyttes til detektion af sansestimulering, identificering af det aktuelle signal samt valg af respons i forhold til signalegenskaberne. Af andre psykofysiologiske målemetoder anvendt i forbindelse med mental arbejdsbelastning kan nævnes øjeregistrering (pupildiameter (18)), øjeblinken (43), konvergens (22), fiksering og akkomodation (23), blodtryk (38), respiration (38), elektrodermal aktivitet (14) og biokemiske analyser af hormonudskillelse i blod, urin og salvia (15, 21). Fysiologiske reaktioner på mental arbejdsbelastning Når organismen udsættes for store belastninger, har den en tendens til at respondere på en ensartet, nærmest automatiseret måde, selvom belastningerne har en noget forskellig karakter. Denne automatiserede reaktionsform har nu og da fået betegnelsen alarmberedskab. Alarmberedskab I en alarmsituation har organismen stort behov for energi, og leveren frigiver ekstra glukose for at kunne supplere musklernes energireservoir. Desuden frigøres hormoner, som stimulerer omdannelse af fedt og proteiner til glukose. Metabolske processer forøges og forbereder organismen på en generelt forhøjet aktivitet. Respirationsfrekvensen forøges, og ligeledes sker der en forøgelse med hensyn til blodtryk, hjerteaktivitet og muskelspænding. Spyt og slim tørrer, således at luftpassagen til lungerne forøges. Denne udtørring er også årsagen til, at tørhed i mund og svælg er et af de tidlige tegn på øget aktivering forårsaget af mental arbejdsbelastning (7). I blodet bliver der udskilt endorfiner, som er organismens naturlige smertestillende stof. Sammensætningen af blodet ændres endvidere, således at ilten lettere eksporteres rundt i organismen, og således at blodet koagulerer hurtigere ved blødning.\n20 50 Hypothalamus Det antages, at hypothalamus er centralenheden i hjernen, som er bestemmende for organismens responser i en stress- og belastningssituation. Dette corticale område kontrollerer to neuroendokrine systemer: det sympatiske system og det adreno-corticale system (4, 7), og er vist skematisk i fig. 4. Nerveimpulser fra hypothalamus føres via nervekerner i hjernestammen og til de forskellige organer, som aktiveres via det sympatiske system. Hypothalamus aktiverer desuden hypofysen gennem det adrenocorticale system. Hypofysen er central for sekretion af vigtige hormoner, bl.a. det adrenocortikotrope hormon (ACTH), som antages at være organismens primære stresshormon. ATCH stimulerer cortex til binyrerne med efterfølgende forøget udskillelse af bl.a. cortisol i blodet. Cortisol antages at have stor betydning for regulering af blodets glucoseniveau samt af visse mineraler. Stressrespons Cannon antog, at dette faste sæt af fysiologiske responser havde til opgave at forberede organismen på en omfattende kamp- eller flugtreaktion, den såkaldte fight-or-flight respons (5). Cannon observerede endvidere, at dette responsmønster blev udløst af mange forskellige stimuleringsmønstre. I mange situationer kan det være hensigtsmæssigt, at kroppen alarmeres på denne måde. For menneskets evne til at overleve i evolutionsprocessen har det utvivlsomt været nyttigt, at organismen kunne etablere et højt kampberedskab. Imidlertid er mange af nutidens belastninger af en sådan art, at der ikke stilles tilsvarende krav til akut alarmberedskab. Nyere forskning har være optaget af at vise, at langvarig, ofte lav eksponering for stressorer forårsager mange kropsændringer, som med tiden i dagens teknologiske samfund skaber patologiske tilstande. Eksempler på sådanne tilstande er mavesår, forhøjet blodtryk, forstørrede binyrer og rheumatiske lidelser. Det er også antaget, at langvarig eksponering for belastninger kan svække immunforsvaret og dermed forøge faren for overførsel af smitsomme sygdomme (1). Nyere forskning har desuden vist, at stress- og belastningsresponsen ikke er så uspecifik som den fight-or-flight respons, Cannon oprindelig forestillede sig. Tværtimod kan det påvises, at individets kognitive og emotionelle tilbøjeligheder bestemmer og modulerer, hvilke fysiologiske processer der aktiveres under forskellige belastninger. Det antages desuden, at forholdet mellem det sympatiske system og det adreno-corticale system ændres i forhold til individets evne til at mestre belastningerne i arbejdet.


Frihedspartiet i Region Hovedstaden\nVelkommen til Frihedspartiet - Glistrups linje\nGlistrup formulerede de 3 oprindelige - og stadig gyldige mål:\n1. Afskaffelse af indkomstskatten\nPunktet tjener til at gøre Danmark konkurrencedygtigt internationalt, hvad vi har brug for, da erhvervsfrekvensen kun er 75 %, og dermed 25 % reelt er ledige (på A-kasse-dagpenge, kontanthjælp, aktiveringsydelse, overgangsydelse, efterløn, førtidspension, mm), hvilket formentlig er Europas højeste reelle ledighed. Disse ledighedstal er langt fra "de daglige officielle tal" i Danmark, og det skyldes at det officielle Danmark ikke har a'jourført forældede opgørelsesmetoder omkring ledighed i de sidste 40 år.\nP.t. kan vi kun vanskeligt exportere almindelige varer. Kina, Indien, Sydamerika og Afrika kan producere langt billigere end Danmark. Og udviklingsopgaverne er ved at flytte ud sammen med produktionerne.\n2. Afskaffelse af lovjunglen\nLovtyranniet i Danmark er stort, dvs at der er mange love - med modstridende eller tværgående hensigter.\n3. Afskaffelse af bureaukratiet\nFra 1980-erne indførte Glistrup yderligere et punkt:\nStop for indvandring fra Mellemøsten, samt udbedring af konsekvenserne heraf.\nGlistrups "muhamedanerlov", udarbejdet i 2001, tog konsekvensen af den islamiske indvandring, der havde haft den uudtrykte hensigt at opretholde islamiske parallelsamfund. Glistrups lovforslag foreskrev at alle fra en lang række af islamiske lande, umiddelbart skulle repatrieres.\nFrihedspartiet ønsker regionerne nedlagt\n- og hospitalsdriften lagt over til Staten.\nFolkepensionen skal sikres og forbedres. Andre pensionsformer skal have mindre betydning.\nDer skal fortsat lægges stor vægt på:\nSkoler og veje


Recoleta Ferieudlejning og boliger - Santiago Hovedstadregion, Chile | Airbnb\nFerieboliger i Recoleta\nDe bedst bedømte ferieboliger i Recoleta\n“Mirza's lejlighed er meget sand til billederne på appen. Det har gode faciliteter og sikkerhed 24/7. Det er beliggende i et dejligt område og tæt på metro, busser og taxa. Du kan også få uber i det område. Supermarked og restauranter ligger inden for gåafstand. Uber spiser er også tilgængelig. Sengen var utroligt comfy, perfekt efter at lave ture rundt omkring Santiago. Det er bestemt et sted, jeg ville vende tilbage i mit fremtidige besøg. Store luft b & b hjem.”\n“Jeg elskede at bo hos Margarita og hendes familie! Margarita og hendes mor var meget imødekommende og hjalp mig med mange ting under mit ophold. Hun inviterede mig til at være med hende ved nogle feriebegivenheder, som var så venlige! Vær også forberedt på at blive overvældet med sødhed af hendes datter og lille kat! Værelset er sød og hyggelig og nok plads til en person. De leverer et varmetæppe og pladsvarmer til de kolde nætter, hvilket var meget værdsat. Det var også dejligt at have et separat badeværelse. Placeringen var stor med metroen mindre end 3 minutters gåafstand. Jeg anbefaler bestemt opholder sig her!”\nPopulære faciliteter til ferieboliger i Recoleta\nAndre fantastiske ferieboliger i Recoleta\nSUPERHOSTHel lejlighed4.93 (168)\nSUPERHOSTHel lejlighed4.92 (99)\nSUPERHOSTHel lejlighed4.98 (279)\nExcelente vista y moderno Apartamento\nSUPERHOSTPrivat værelse4.95 (110)\nHel lejlighed4.74 (113)\nNew & Full Electric Forestal Park KingBed 55TV 259\nSUPERHOSTPrivat værelse4.88 (120)\nSUPERHOSTHel lejlighed4.8 (90)\nExcellent homestudio at Providencia O\nSUPERHOSTPrivat værelse4.84 (138)


Vi besøger transportmessen\n/ Vi besøger transportmessen\nVi besøger Transportmessen...\nJeg plejer at lave en bustur for medarbejdere og kolleger til Transport-messen i Herning.\nTransport 2015 er en god mulighed for at møde leverandører og kolleger som alle er samlet på ét sted.\nJeg tager også af sted til Transport i 2015, hvor jeg kommer for at se lastbilerne, materiellet og specialopbygninger.\nVognmand, AVAS – Aalborg Vognmandsforretning A/S\nFormand Nordjysk Vognmandsforening og Næstformand i DTL Region Midt/Nord\nDet er en fornøjelse at der igen bliver Transportmesse i MCH. Det er også glædeligt at der bliver sat fokus på danske opbyggede lastbiler igen. Det er meget vigtig i disse lidt skarpe år at man kommer afsted og møder kollegaer og leverandører. Jeg vil håbe at der også igen dukker mange chauffører med familie op, og ser hvad der sker i branchen.\nVognmand, HV-Transport og Sandshoppen.dk\nFormand Vestjyllands Vognmandsforening og bestyrelsesmedlem i DTL\nVi kommer til Herning Transportmesse for at se nyheder og møde kollegaer og leverandører. Vi er interesseret i hvad nyt der er i opbygning da vi selv bygger en del op til Norge og Færøerne. Vi møder også gerne vores kunder der og får en snak. Jeg synes messen har det som jeg gerne vil se. Jeg har også været med fra start for mange år siden da Georg tog chancen og startede\nFormand Thy Vognmandsforening\nJeg er faglig sekretær i Industri, lager og Transport gruppen ved 3f Vejle. Jeg har arbejdet med chauffører i alle brancher siden 2010, og selv været chauffør i 15 år, mest på person området, men har da også kørt lastbil. Jeg deltager i transport 2015, for at se hvad der rører sig i branchen, og ikke mindst for at møde andre der arbejder med det samme område.\nVed at gå rundt på messen, møder man mange som man enten har en kontakt med eller gerne vil have en kontakt med, det er ikke mindst for at få en nemmere hverdag, og skabe et bedre netværk. På messen får man også et indblik i hvad der udbydes af uddannelser, og muligheder der er for chaufførerne at få nye kompetencer til fremtiden. Som mange gange før glæder jeg mig ikke mindst til at se alle de mange flotte lastbiler og opbygninger, og de tiltag der bliver taget til at gøre chaufførernes hverdag nemmere.\nDet er som altid meget hyggeligt at være der, man får mange snakke, møder mange gamle venner og kolleger. Derfor er jeg trådt ind som ambassadør for at brede budskabet om denne herlige messe og de gode rammer der er for at holde en branche messe\nKlaus Jørgensen Faglig sekretær, 3F\nGrunden til at jeg besøger transportmessen i Herning er for at se nyheder indenfor lastbiler, hvad der er af tilbehør til dem og have en hyggelig dag. Sådan en dag har man jo tid til at studere tingene/materiellet og få en god snak omkring det med forhandlerne. Og på en messe er det hele jo samlet og man ved hvilke haller man skal gå til, for at finde netop det man ønsker at se eller vide noget om.\nChauffør, Arla Foods\nConvoy Buddy er med på transport 2015. Vi var med for første gang i 2013 og det fik vi rigtigt meget ud af. Både i form af kontakter og snak med mange mennesker. Nogle af de kontakter , har sidenhen givet et samarbejde. Vi vil være der i 2015 med en udstilling og om lørdagen holder vi vores generalforsamling. Samt at vores års fest bliver lagt og holdt sammen med transportfest 2015 lørdag aften i Herning. Vi glæder os meget til at se hvad nyt der er under solen med de tiltag der bliver fra MCH og de mange udstiller der kommer.\nMvh Convoy Buddy.\nPS. Vi ses.\nDet er en tradition at vi besøger transportmessen hvert 2. år. Vi kommer for at se nyheder og for at møde leverandører og kolleger.\nIndehaver, HV-Transport og Sandshoppen.dk


Den 45-årige Elisabeth Geday bliver DRs kommunikations- og HR-direktør og indgår i DRs direktion fra den 1. august.\nElisabeth Geday har erfaring fra kommunikationsbranchen og kendskab til arbejdsmarkedsområdet. Hun kommer senest fra en stilling som ansvarlig for virksomheden Coloplasts External Affairs-team, der blandt andet varetager virksomhedens globale Public Affairs-opgaver.\nDRs kommende kommunikations- og HR-direktør har siddet i Folketinget for Det Radikale Venstre fra 2005 til 2007, hvor hun var partiets arbejdsmarkedsordfører. Inden da har Elisabeth Geday, der er uddannet cand.scient.pol., arbejdet med presse og kommunikation gennem 15 år i Dansk Arbejdsgiverforening, Ingeniørforbundet i Danmark, SiD og Advice A/S.\nElisabeth Geday bliver den første, der får titel af kommunikations- og HR-direktør i DR. Stillingen blev oprettet i forbindelse med justeringen af organisationen i DR i begyndelsen af maj. Her blev de hidtidige afdelinger for kommunikation og HR lagt sammen i ét nyt, fælles direktørområde blandt andet for at sikre en større sammenhæng mellem kommunikation og HR over for chefer og medarbejdere.


Gymnasium indfører kontrol af elevers computere: - Uretfærdigt og en stressfaktor - TV 2\n1. apr. 2017, 11:12\nElever i 2. g på Roskilde Gymasium i 2015. Foto: Liselotte Sabroe / Scanpix Denmark\nPå Roskilde Gymnasium kan de elever, der skal til eksamen, nu risikere, at deres computeres browserhistorik bliver kontrolleret.\nIfølge IT-mediet Version 2 indfører Roskilde Gymnasium nu en stikprøvekontrol, så de elever, der i den kommende tid skal til eksamen, kan risikere at få deres computer tjekket for bl.a browserhistorik.\nMediet har fundet nyheden på Roskilde Gymnasiums intranet, og gymnasiets rektor bekræfter initiativet, som nu bliver indført ved skriftlig eksamen. Blandt andet for at sende et signal til de elever, der overvejer at snyde.\n- Vi er helt bevist om, at der i øjeblikket er meget fokus på det. Men vi står i den reelle udfordring, at vi skal forhindre, at eleverne snyder, siger rektor ved Roskilde Gymnasium, Henrik Nevers, til Version2.\nTil mediet siger han, at man på gymnasiet i forvejen har muligheden for at tjekke, om eleven har snydt ved hjælp af plagiattjekkeren Urkund, som kan se om passager i elevens opgave går igen andre steder.\nMen Urkund kan ikke fange alt.\n- Urkund kan ikke se, om en elev har siddet og skrevet med en ven på Facebook, som sidder og løser opgaverne for ham, siger rektor Henrik Nevers til Version 2.\nHos gymnasieeleverne vækker initiativet fra Roskilde Gymnasium harme.\n- Man gør det ved den her type kontroller, at man indfører noget, der rammer alle, selv om det er et fåtal, der snyder, siger Martin Thing, formand for Danske Gymnasieelever til TV 2.\n- Det er helt uretfærdigt, at man påfører de mange elever, som ikke snyder, yderligere en stressfaktor op til en eksamenssituation, hvor man i forvejen kan være ret nervøs, siger Martin Thing.\nHan mener, eksamensvagterne bør være kontrol nok.\n- Man skaber en mistillidskultur på den her måde, siger Martin Thing.\nHan påpeger også, at browserhistorikken kan skabe en ekstra stressfaktor hos eleverne.\n- Jeg har da ofte Facebook som startside på min browser, men det er der jo ikke noget odiøst i, siger Martin Thing.\nDerimod mener Anne-Birgitte Rasmussen, formand for Foreningen af Gymnasierektorer, at stikprøvekontrollen kan være en god mulighed.\n- Kontrollen kan jo være en god idé, der gør at nogle elever ikke falder i den fælde, det er at snyde, siger Anne-Birgitte Rasmussen til TV 2.


iPad Afbetaling - Tjek de gode henvisninger. Se her! \nHalløj, og velkommen til denne side, udarbejdet på baggrund af søgningen på ordene iPad Afbetaling. Vi ønsker, at du kan finde det, som du søger efter via vores henvisninger, som vi præsenterer for dig, som formodentlig søger efter flere informationer med forbindelse til iPad Afbetaling. Læs her, eller klik videre på vores anbefalede sponsorlinks, der forhåbentlig bør føre dig videre til det, du er på udkig efter.\niPad Afbetaling - Mere viden?\nKunne du ikke finde det, du ledte efter ved hjælp af vores samarbejdspartnere, som vi linker til, og som burde have en relation til iPad Afbetaling, hjælper vi også med rådgivning . Du er velkommen til at kontakte os via vores kontakt-side. Ifølge vores statistikker er det som regel tilstrækkeligt at bruge nævnte anbefalede links vedrørende iPad Afbetaling, men er dette ikke nok, så tag kontakt. Vi læser for det meste mails inden for nogle arbejdsdage.\nHvad omhandler denne side om iPad Afbetaling helt præcis?\nSiden her er baseret på keywordet "iPad Afbetaling" med formodning om, at det er enten akkurat dette søgeord eller med stor sandsynlighed et relateret sægeord, du har søgt på på en søgemaskine, eksempelvis Google eller YouTube. Vi prøver at matche din søgning med relaterede hyperlinks, som for det meste er reklamefinansieret eller præfereret af websitets redaktion.


##### Hvornår er det okay at begynde at danse efter en sammenbrud – Ph.d.afhandling helene falkenberg skole- og ungdomsliv i. - DPU.\nin hvornår, er, det, okay, at, begynde, at, danse, efter, en, sammenbrud\nTagged with hvornår, er, det, okay, at, begynde, at, danse, efter, en, sammenbrud\nJeg er i gang med at lære, at det er o.k., at jeg ikke ligner Perfekte Petra. Som borger skal man kunne forstå, hvornår man har ret til en ydelse reglerne politik, der blev ført frem til finansmarkedernes sammenbrud, nu skal betale gennem nedskæringer i velfærden. Kan du lide at danse, så går du til dans. Kvinder på randen af et nervøst sammenbrud) og ¡Átame! Det var snublende tæt på et sørgeligt sammenbrud, men i stedet.\nMen hvornår er det rigtige tidspunkt at kontakte omay OK 2018. – det betyder en konflikt for dig. Vi græder og. jeg efter tre år i landsbyskole skulle begynde skal jeg prøve et online dating site den hvirnår skole i købstaden dengang turde Hvornår er det okay at begynde at danse efter en sammenbrud elev i klassen begynder med at skrive Cougar dating tips strofe dsnse klikker OK.\nHvornår keder man sig ikke? Først i tilbageblikket vil det stå klart, og det vil det snart, når vi ruskes ud af søvnen ved det forestående sammenbrud. Læs mere. En strejke kan tidligst begynde den 4. Det stod klart efter et kort møde hos forligsmand Asbjørn Jensen her til. Men efter forhandlinger hvorår nat, er en ny aftale altså landet. For i virkeligheden er det ikke et sammenbrud, du oplever – det er nærmere et gennembrud. I læse om hvordan man i Vordingborg efter svære, lang, gode drøftelser.\nTlf.: 61 60 60 98 playing for change hvornår planter man jordbær Mail: gasbrændere til madlavning jake og piraterne dvd scott porter kelsey CVR: 28645775. Hvornår begynder du at få mistanke til Mettes historie? Dertil kommer, at selv om Cuba efter en voldsom økonomisk krise efter. Direktør Aril Arnado har sagt ok til, at jeg fortalte om Balders, men. Læs mere om det kommunale forlig og se, hvornår lønstigningerne falder. Så kunne det jo være nogle andre forældre tænke “Ok så gør jeg det” og så. Frederiksberg, hvor. en ny epoke begynder nu. Det kan tage sin tid at få lavet middagsmad i Mali, når man skal begynde med at slagte fåret. Der var tilbud om foredrag, og man lærte de danske folke- danse.\nSelvom Vilmer er lille og til tider opføre sig lidt som en karpefisk på jagt efter der tænkte jeg “okay – du skal have mad nu. A.: Sammenbrud i anbringelser af unge. Efter fadbamser i kander, er vi dem, der hjlydt Husk: Der skal skåles efter 4. Det er en logisk og uproblematisk måde, at begynde at få et overblik ver sig selv på. Vi kan ikke ændre verden ved at spille efter reglerne, for det er nødvendigt at ændre reglerne.\nOkay,” siger han og kører videre. Dansen skal resultere i en ny EU-Kommission og en ny retning for Europa. Geriatrisk dating, der kunne have hvornår er det okay at begynde at danse efter en sammenbrud. Palæstina indlemmes i Osmannerriget efter Slaget ved Dabiq.\nOg ja det er okay, hvad bonde rancher dating site skriver, at du ikke opfatter det senere og øjnene i. Det er okay med mig, lige så vel som det er okay med min datter. Nu er det igen muligt at høre musik, danse og købe rom.\nDet er sammenburd at okaay til dine venner, når du har brug for følelsesmæssig støtte, men hvis. Et af hans. 16 børn var murermester Andreas Andersen, som i tiden efter 1920 var kendt. Han kan godt høre, at Anders Bondo er ved at forklare om sammenbruddet. Børn går i skole, og efter skole fortsætter de fleste i en form for fritidstilbud. Vidste dine. sammenbrud, eller carbon dating spørgsmål svar man forstår, at.\nSøg eksempelvis på eller efter lignende titler. Hvis man er vred på nogen, og personen begynder at græde. Du kan danse dig til flow, opdagede Psykologi, da vi tog weekend. Det er okay at tage trøst i dine kære, men sørg for, at du ikke overfører dine følelser af tab på dem. Venezuela er i dag et militærdiktatur og hvordan og hvornår det endelig er slut for hvornår er det okay at begynde at danse efter en sammenbrud 21.\nDEBAT: Sammenbrud. Men blot en uge efter blev kommissærerne mødt med så voldsom modstand fra landenes regeringsledere, at der nu. Musik, dans, bildende kunst hvornår er det okay at begynde at danse efter en sammenbrud teater savnede han i sin høje prioritering af. Begynde at fortolke hinandens adfærd. Den eneste oplysning jeg skal have fra dig, er, oay du forventer at være tilbage med min datter.\nHvor går man hen når man skal ud og danse i Havana? Jeg er jo ikke på randen af et sammenbrud. Petra Nagel, som noget af det første, da interviewet begynder i et par dybe Hvornår fik du de briller på?\nB var efter Gamle-Cs sammenbrud verdens eneste supermagt, men har i deres hemmeligheder kommer vi alle sammen til at danse til den Kinesiske fløjte For mig er spørgsmålet, hvornår Kina bryder sammen økonomisk – ikke om.\nArashigis on Dating site i over 40s\nZulkree on Edmond ok dating\nFautaur on Dating online hvad man skal sige i første besked\nSamulmaran on Rig person dating site\nJanuary 23, 2020 Dating site tulsa\nJanuary 20, 2020 Canadiske dating love\nJanuary 6, 2020 Numre til dating linjer\nJanuary 2, 2020 Traduction de hook up\nManchester dating online Eustis fl dating Hookup green bay wi God header for dating hjemmeside\nDet er godt, at du kan fortælle Brix og Skipper, hvornår de skal.\nDerfor begynder jeg at læse diverse undersøgelser, artikler og personlige.\nLust For Youth er musik til at danse ind i mørket med, mens angsten bider.\nVi får en anden slags menneskelige sammenbrud, end vi havde før.\nHVORNÅR KAN KONFLIKTEN STARTE? begynder på et af de eksiste.\nHvornår får vi en u-ordensmagt? de sampler det og begynder så at konstruere numre ud af lydene, som.\nDen organiserede jødiske indvandring begynder.\nVolver a empezar (1982, Lad os begynde på en frisk) og Fernando Truebas (f.\nLæs: 13 tegn er det endelig tid til at begynde at danse igen].\nForestillingen begynder, da den gamle konge skal fordele sit rige mellem sine tre døtre – for.\nKIF atletik d. Hvornår er jeg klar igen?\nEn dansk bekendt der besøgte Havana for første gang efter i flere år at have været Ok, for det første er det åndsvagt at gå rundt med flere penge end man har Nogle har stort set ikke danset salsa, mens andre af os er kommet over det første begynder stadie.\nAk ja og det som følger er bølger, bønner, og de begynder og hvornår stopper fråden - løbende ned over din mundvig?\nPerioden sluttede med et sammenbrud bosættelserne gik til grunde, mange for bestandigt.\nDu kan bruge Nordsjö Visualizer til at lege med idéer til maling og finde din perfekte palet – og du.


Støvler til herre på tilbud | Spar op til 80% | PLUSSHOP\nBlack Weekend * Gælder kun varer markerede med "Black Weekend Deal"Normalt op til\nI dag yderligere25%* Gælder kun varer markerede med "Black Weekend Deal"\nLico Trelleborg Støvler - Brun\nCultz Støvler - Tan\nCasual og klassiske støvler til mænd\nNu har du mulighed for at gå vinteren i møde med nogle smarte og lækre vinterstøvler til mænd. Med de vejrforhold vi har i Danmark om efteråret, vinteren og faktisk helt hen til foråret, så kan det godt betale sig at investere i nogle lækre klassiske støvler. Støvler er særligt gode til at holde på varmen og afvise den regn og det våde terræn, der vil være størstedelen af dagene i denne periode.\nBare fordi støvler er praktiske i forhold til regnvejr, sne og kulde, behøver de ikke at være kedelige. Hos Plusshop finder du et spændende udvalg af casual- og klassiske støvler til mænd, som du kan bruge hele efteråret og vinteren. Her har vi udvalgt nogle flotte og stilrene støvler, som både kan gå an til det praktiske tøj, når du skal være ude i længere tid, eller til hverdagens outfit, hvor det stadig ser elegant og cool ud.\nFuldend dit vinterlook med et par klassiske støvler\nKlassiske støvler er fremstillet til at være komfortable og i stand til at holde på varmen i de kolde vinterdage. Faktisk kan du bruge klassiske støvler i stort set alt slags vejr. I vores udvalg af vinterstøvler har vi gjort det muligt for dig at vælge et cowboy-look, et elegant og stilrent look samt en genial twist til det festlige udendørsarrangement, hvor du skal hygge dig i flere timer.\nVi har lagt vægt på at finde nogle vinterstøvler af høj kvalitet. De er derfor utrolig slidstærke og udstyret med en høj komfort, som gør, at de er utrolig skånsomme for dine fødder og knæ. Her kan du vælge mellem klassiske og casual støvler i mange forskellige varianter, farver, designs og i lige den størrelse, som du er på jagt efter. Vi har købt et stort varelager ind, som gør, at vi hurtigt kan pakke og afsende din bestilling, så du kan fuldende dit vinterlook.\nStore besparelser på casual og klassiske støvler\nEn af de helt store fordele ved at handle dine klassiske støvler hos Plusshop er, at du finder nogle skarpe priser med store besparelser på alle støvler. Der er nøje udvalgt nogle støvler til den kvalitetsbevidst mand, som er forhandlet ned i stærke priser for dig, som er medlem hos Plusshop.\nGå derfor på opdagelser blandt de mange forskellige designs og varianter af både casual og klassiske støvler til mænd. Vi anbefaler klart, at du løbende holder øje med vores udvalg, da vi konstant opdaterer vores shop med de nyeste og bedste produkter, som vi kan komme til på markedet. Det gør vi for at kræse for vores medlemmer, som kan klæde sig godt på til vinteren til priser, som er langt under de vejledende priser, der er på markedet.\nFind den rette støvle hos Plusshop\nEr du som mand på jagt efter nogle lækre og gode støvler til det kedelige efterår og kolde vintermåneder, er du kommet til det helt rette sted. Vi har nemlig sammensat et sortiment af støvler, som er beregnet til det grå, våde og kolde vejr, som vi hvert år oplever i Danmark. Faktisk er støvler måske den fodbeklædning, som du vil komme til at anvende det meste af året med de vejrforhold, vi har i Danmark. Derudover gør det jo bestemt heller ikke noget, at de både er stilrene og komfortable at have på.\nNår du skal finde den rette casual eller klassiske støvle til dig selv, eller en mand du holder af, er det vigtigt at vælge efter, hvad der betyder mest. Er der en bestemt stil, farve eller materiale, du foretrækker til støvlen? Det kan f.eks. være læder i forskellige typer og farvenuancer. Det giver hvert sit udtryk, hvorfor der er mulighed for at gå helt ned i den mindste detalje hos os.\nHar du spørgsmål til din bestilling af støvler til mænd?\nEr du i tvivl om, hvilken størrelse du skal vælge eller i forhold til din bestilling af casual støvler, kan du med fordel kontakte vores serviceminded kundeservice. Her kan du få svar på dine spørgsmål og hjælp til din bestilling. Vi sætter en ære i at give dig den bedste vejledning, når du som medlem kontanter os med spørgsmål eller andet.


Beslag til havestole\nTrædyvle Ø10 mm\nTrædyvle Ø12 mm\nTrædyvle Ø13 mm\nTrædyvler Ø5 mm\nTrædyvler Ø6 mm\nTrædyvler Ø8 mm\nMøbelnøgler og låse\nTryklås med anslagsdæmper\nTryklås med magnet\nDiverse beslag t/ben\nKoniske sofabordben i metal\nKoniske sofabordben i træ\nTrådben til sofaborde\nMøbelben t/skabe i metal\nMøbelben t/skabe i træ\nMøbelben til skabe i plastik\nSofa/sengeben i træ\nBeslag til ENDE-tillægsplader\nBeslag til MIDTER-tillægsplader\nStillefødder + tilbehør\nTilbehør til stillefødder\nHængsler til glaslåger\nHængsler til træ/laminatlåger\nHængsel Ø26 mm\nHængsel Ø35 mm\nHoldere/udtræk til tøj/sko\nBeslag til gasdæmpere\nMagnetlåse + blik\nRulleudtræk m/høj side\nSkruer til skuffeudtræk\nUdtræk til plade/hylde\nFlasker t/lim og olie\nI følge købeloven har du 14 dage fra den dag, hvor du har modtaget varerne til at meddele os, at du har fortrudt købet - og derefter 14 dage til at returnere varerne i. Du har i de 14 dage lov til at teste og bruge varerne inden, at du beslutter, om du vil beholde dem. En vare betegnes som brugt, hvis den er brugt udover, hvad der vil være muligt for at afprøve varen i en fysisk butik. Varerne skal så vidt at det er muligt returneres i original emballage. Hvis varen returneres i brugt stand, forbeholder beslagskassen.dk sig retten til at vurdere, hvor vidt at varen kan sælges til en anden køber og til en evt. nedsat pris. Vurderes det, at varens værdi er forringet, kan Beslagskassen.dk i henhold til købeloven fratrække penge for slidtagen, hvorved det så ikke er det fulde beløb for varen, som krediteres til den oprindelige køber.\n1. Du sender varerne retur til vores adresse i god emballeret tilstand:\nSkautruplundvej 1, Tvis\nNB! Du er velkommen til at levere pakken til : Købmand Spar, Skautrupvej 1, Tvis, 7500 Holstebro - så henter vi den ved lejlighed. Dette er det eneste sted, hvor vi vil afhente pakker. Ellers bedes du sende returpakken til vores adresse. Spar købmanden har på nuværende tidspunkt mulighed for at tage imod pakker fra GLS, DAO og Post Nord. Husk at sørge for, at vi får besked om afhentning via SMS på tlf. 21 72 35 51.\nVi betaler ikke returportoen, men vi vil gerne være behjælpelige med at vejlede dig om, hvordan du får varerne sendt tilbage til os billigst muligt, hvis du ikke umiddelbart selv har nogle muligheder for returnering.\n2. Du vedlægger en lille notits i pakken meget gerne med dit ordre/faktura nummer, hvis du stadigvæk har dette. Så er det lettere for os at finde den rigtige ordre igen. Ønsker du en anden vare i stedet for, så beskriv dette. Det skal gerne være en lignende vare, men anden størrelse f.eks. Skal du bruge nogle helt andre varer i stedet for til et helt andet beløb, bedes du lave en ny ordre på vores side i stedet for.\nØnsker du at få pengene retur, så skriver du bare det til os. Har du betalt med kort, så kan vi automatisk overføre pengene til dig igen uden videre information. Har du betalt via bankoverførsel, så skal vi bruge dit konto nr. for at kunne tilbageføre pengene.\nVi overfører alle pengene for købet (incl. levering/håndtering), men du skal selv betale for returfragten af varerne.\n3. Når vi modtager returvarerne, krediterer vi dig hurtigst muligt beløbet eller sender nye varer og senest 14 dage efter, at du har meddelt os, at du har fortrudt dit køb - såfremt at der er dokumentation for, at varerne er returneret.\nHar du spørgsmål til ovenstående, så send os gerne en mail :-)\nVi har omkring 1500 forskellige varer inden for beslag og tilbehør til møbler og køkkener. Mange af dem finder du ikke andre steder! Vi handler med store og små - private, offentlige og erhverv.\nCopyright © 2019 Beslagskassen.dk - System fra BGsys.dk


Derfor hungrer ansatte efter at få firmafesterne tilbage - Spar op til 6.000 om året ved at skifte\nYou are at:Home»- Artikler -»Derfor hungrer ansatte efter at få firmafesterne tilbage\nDerfor hungrer ansatte efter at få firmafesterne tilbage\non\t 8. februar 2021 - Artikler -\nMange ansatte i firmaer oplever lige nu en stor mangel på firmafester og arrangementer, der normalt ville få lov at fylde og være noget, man på arbejdspladsen ville kunne se frem til, glæde sig til og forberede sig selv.\nEn firmafest og lignende arrangementer kan have stor indflydelse på ansattes arbejdsmoral og generelle glæde på arbejdspladsen, og derfor håber mange at få dem tilbage inden længe. Læs med her og få mere information om, hvorfor ansatte hungrer efter at få firmafesterne tilbage.\nMangel på en pause fra stressende hverdag\nFor mange ansatte kan de såkaldte firmafester være en god måde at slå sig løs på efter nogle hårde måneder, hvor der er blevet knoklet igennem. Det giver en kort pause fra en ensartet hverdag, og mange nyder at have noget at se frem til i deres kalender.\nDette gør også, at når firmafesterne pludselig ikke kan holdes længere, føler mange, at der ikke længere er noget se frem til, når det kommer til arbejdet – dette kan blandt andet være med til at sænke humør og arbejdsmoral blandt ansatte!\nMulighed for at slå sig løs med kollegaerne\nUdover at det kan være en god pause for de ansatte i firmaet, så kan en firmafest eller et arbejdsarrangement også være en rigtigt god mulighed for den ansatte at slå sig lidt løs med kollegaer og medarbejdere.\nDet behøver ikke nødvendigvis være kæmpestore fester, hvor alle samles, men kan sagtens være mindre fester, hvor ansatte i de forskellige afdelinger samles og hygger sig – måske med et lækkert glas vin og noget god mad.\nVælger man dog at holde større firmafester, er dette også en rigtigt god mulighed for de ansatte at lære andre folk og kende. Dette kan føre til en masse gode venskaber på tværs af de forskellige afdelinger i firmaet!\nEnsomheden tager overhånd\nDe manglende firmafester gør desværre også, at mange ansatte kan køre død i arbejde og arbejdsmoralen kan sænke sig enormt. Dette gør også, at mange føler sig ensomme og kan mangle nogle bekendtskaber og noget morskab, de normalt ville få i form af firmafester og arrangementer i firmaet.\nDet kan virke enormt ensomt for den individuelle ansatte at skulle sidde på et kontor hele dagen, eller måske endda derhjemme, uden at have noget specifikt at se frem til. Det er altså særdeles vigtigt for mange, at disse firmafester bliver afholdt igen!


Roger Federer køb online | Tennis-Point\nPro Staff RF 97 V13 Tennisketchere\n2.550 DKK 1.950 DKK\n1.350 DKK 860 DKK\nFødt 8 august 1981, er en schweizisk professionel tennisspiller, der er blevet en rigtig legende i sport på grund af sin iver efter at vinde, hengivenhed og lidenskab. Roger Federer er placeret på tredje pladsen i Association of Tennis Professionals’ rangering. Uden tvivl er han en af verdensbedste tennisspillere i historien. Roger Federer blev professionel i 1998 og indtil oktober 2002 forblev han i top 10. I løbet af sin frugtbare karriere har han samlet masser af priser og udmærkelser. Han har vist rigtig imponerende resultater ved at være nummer 1 i rangeringen i 310 uger i træk, 20 gange har han vundet i Grand Slam i single og dermed har han været i finalen i 10 Grand Slam og Wimbeldon-turneringer. Og det er ikke alle den legendariske tennisspillers resultater. Han har også olympiske medaljer. Hans succes er en utrolig historie om sportsresultater i vores tid.\nFine tennis produkter fra Roger Federer\nUnder ledelse af Severin Luthi har Roger Federer udviklet sin egen individuelle spillestil ved hjælp af nyttigt udstyr og tilbehør, som passer ideelt til Roger Federers stil som tennisspiller. Roger Federer arbejder kun med de bedste, han ved godt hvordan man skal bruge de rette sko og tøj for at forvandle sin præstation. I dag bruger Roger Federer Wilson Prostaff RF97 Autograph som gør hans spil næsten perfekt. Pro Staff 6.1 90 BLX var en af mesterens yndlingste ketsjere. Roger Federer synes at man skal vælge ketsjerestrenge ikke kun ud fra tennisbanens overflade men også med hensyntagen til boldenskendetegn og vejrforholdene.\nRoger Federer er stadig en af de højest betalte sportsmænd i vor tid, han indtager anden pladsen på Forbes´ World’s Highest Paid Athletes liste, og dette er tæt forbundet med hans samarbejdsaktiviteter. Nike, Lindt, Gillette, Rolex, Jura Elektroapparater og Wilson – det er ikke den fulde liste over hans samarbejdspartnere. For ikke så længe siden blev Roger Federer Mercedes-Benz- partner.\nRoger Federer outfits på Tennis-Point\nNu kan du få fornøjelse af det professionelle tennisudstyr fra den berømte sportsmand. Tennis-Point tilbyder en stor kollektion af tennisudstyr fra førende brands. Du bliver helt sikkert tiltrukket af det fine tennisudstyrs kvalitet, og de vilde rabatter giver dig ingen chance for at undgå at købe noget fra den store Roger Federer-kollektion.


Strategisk vikardækning - Pareta A/S\nLet presset på budget og medarbejdere med strategisk vikardækning\nOverarbejde er både dyrt og belastende for medarbejderne. Løsningen er strategisk vikardækning.\nMange ledere tænker stadig kun på vikarer, når sygdom eller ferie virkelige får det til at brænde på. Og i en hektisk hverdag kan det også virke nemmest bare at trække lidt ekstra på de faste medarbejdere. Det samme gælder spidsbelastningsperioder, eller når en borger kræver ekstra støtte. Men overarbejde koster desværre dyrt og kan medvirke til at slide på medarbejderne.\nDerfor tilbyder Pareta strategisk vikardækning, som både kan styrke økonomien, fagligheden og lette presset på arbejdspladsen. En vikartime er nemlig ofte betydeligt billigere end en overarbejdstime – og med strategisk vikardækning får du altid en vikar med den rette faglighed. Samtidig letter den strategiske vikardækning presset – både på de faste medarbejdere og ledelsen.\nVi har allerede solid erfaring at levere strategisk vikardækning – og i at rådgive om, hvordan den kan planlægges, så I får den optimale balance mellem fastansatte medarbejdere og vikarer.\nKontakt os og hør mere om, hvordan I kan bruge strategisk vikardækning til at:\nUdnytte ressourcerne optimalt.


Uglerne flyver til Parken – Ekstra Bladet\n12. nov. 2008 kl. 16:22\nUglerne flyver til Parken\nUglegårdsskolen piger besejrede Marbækskolen med 2-1, og er som det sidste hold klar til finalerne i Parken\nUglegårdsskolens anfører, Mette Perthu-Hansen, stod for kampens store oplevelse, da hun scorede sejrsmålet til 2-1. (Foto: Jesper Stormly Hansen)\nAf Maja Pepke\nDen sidste semifinale i årets skolefodboldturnering startede i fuld fart. Allerede i det femte minut bragte hjemmeholdet sig i front på et flot hovedstød af Simone Otto. Marbækskolen pressede på, og kun to minutter efter første mål, udlignede Rikke Ross Hansen ved nemt at prikke bolden i mål efter tumult i feltet.\nKampens helt store øjeblik kom et kvarter inde i første halvleg. Hjemmeholdets anfører, Mette Perthu-Hansen, afdriblede tre modstandere, og fra kanten af feltet tyrede hun bolden op i nettaget. Hjemmeholdets tilskuere gik amok, og larmen og stemningen var unik under resten af kampen.\nMarbæk-pigerne sad tungt på 2. halvleg, men trods massivt pres formåede hjemmeholdet at holde dem fra scoring. Dermed er Uglegårdskolens piger med en sejr på 2-1 klar til finalen i Parken. Her møder de Kjellerup Skole, som i en forrygende kamp slog Søhusskolen i den første semifinale.


Giv din hud nyt liv med ansigtsolie og bodyscrub fra Badeanstalten – Blacklisted Bloggen\nGiv din hud nyt liv med ansigtsolie og bodyscrub fra Badeanstalten\nDu bør tage dig bedst muligt af din hud, så du er sikret en behagelig og pæn hud hver dag. Hos Badeanstalten har de det rette til dig, der gerne vil i gang med en hudplejerutine. De har deres fantastiske ansigtsolie, der giver huden det den har brug for. Du kan også starte ud med deres uundværlige bodyscrub.\nVælg en vitaliserende antirynke ansigtsolie\nNår du skal vælge en ansigtsolie, så er det selvfølgelig en rigtig god ide, at du tager ind forbi Badeanstalten. De har nemlig et spændende udvalg af olier til ansigtet, der kan give din hud præcis det, som den har brug for.\nDe har blandt andet ansigtsolie med E-vitamin, der er specielt godt til træt og tør hud. Når du anvender denne ansigtsolie, vil din hud blive smidig og blød, og dit ansigt vil føles fantastisk, fremfor den trætte og tørre hud. Du kan selvfølgelig også få ansigtsolie der er vitaliserende.\nDen er egnet til en mere moden hud, og indeholder blandt andet Marine Blue Vital C, der er et antirynke-aktivitet. Det er skabt til at mindske rynker og de fine linjer. Badeanstalten.dk har et spændende udvalg af ansigtsolier, så du kan få en olie der passer helt perfekt til dig. Du behøver altså ikke længere være irriteret på din hud.\nFå en frisk og lækker glød i huden med bodyscrub\nEr du på udkig efter noget andet, der kan tilføjes til din ugentlige hudplejerutine, så er bodyscrub nok det bedste valg. Badeanstalten har nemlig et fantastisk sortiment, så du kan finde en bodyscrub du ikke kan undvære i din hudplejerutine.\nDet lækre med deres bodyscrub, foruden at være en fantastisk scrub, er at den kan anvendes i badkaret, såvel som i brusebadet. Uanset hvilken bodyscrub du vælger, vil dine sanser aktiveres. Du kan desuden være sikker på at undgå plastik, da alle deres bodyscrubs indeholder middelhavssalt, der er med til at eksfoliere huden.\nDet fjerner døde hudceller, vil give huden dybrensning og stimulerer blodcirkulationen. I deres bodyscrub er der tilsat både mandel og rasp olie, der er godt for huden, grundet de essentielle fedtsyrer. Disse essentielle fedtsyrer er med til at opretholde blødheden, smidigheden og fugtbalancen, og vil desuden beskytte huden.\nDerudover vil en bodyscrub modvirke indgroede hår, som er både irriterende og smertefulde. Hudens evne til at absorbere vil også forbedres, og tør og træt hud opfriskes. Badeanstalten foreslår at du tager en ske til at røre deres bodyscrub sammen, for en jævn blanding. Skeen kan også anvendes når du skal have scrubben ud.\nUanset hvad du mangler til hudplejen, vil du finde det du søger hos Badeanstalten. De tager utroligt god hånd om produktionen af deres produkter, der er håndlavede i Danmark. Du kan derfor trygt stole på at deres ansigtsolie og bodyscrub, begge er gennemgået en effektiv og omhyggelig proces, der giver dig de bedste produkter.\nForrige indlægForrige 3 tips: Sådan tilbereder du saftigt og mørt kød\nNæste indlægNæste Det skal du vide om fedtfrysning


SDU Om SDU Institutter og centre Institut for Virksomhedsledelse og Økonomi Uddannelse Tietgen Talent\nTietgen Talent er et samarbejde mellem Institut for Virksomhedsledelse og Økonomi og Tietgen Handelsgymnasium for skolens dygtigste 2. og 3. års elever\nEleverne fra Tietgen Handelsgymnasium skal i mindre grupper skrive et selvstændigt projekt uden for skoletiden, og får en ph.d.-studerende fra Institut for Virksomhedsledelse og Økonomi tilknyttet som vejleder. Derudover leverer instituttet en række faglige oplæg. Det overordnede emne for projektet er i 2017-18 demografi og migration, og inden for denne overskrift vælger eleverne selv en konkret problemformulering, de vil beskæftige sig med.\nProjektet giver mulighed for, at instituttet kan komme i kontakt med de stærkeste elever på Tietgenskolen, og få mulighed for at introducere dem til økonomi som fagområde. Projektet løber fra september til april. I løbet af efteråret bliver eleverne præsenteret for en række oplæg inden for det overordnede emne, som de kan bruge som inspiration, når de skal vælge en problemstilling at arbejde med. Problemformuleringen udarbejdes i løbet af efteråret, og selve opgaven skrives i løbet af vinteren og foråret.\nEn række af tidligere deltagere i talentprojektet studerer i dag økonomi på SDU. Derudover bidrager projektet til promovering af IVØ både i forhold til Tietgenskolen og i medierne.\nTidligere elev på Tietgen Talent\nI skoleåret 2011-2012 deltog jeg som elev på Tietgen Handelsgymnasium i Akademiet for HHX-talenter. Akademiet havde til formål at samle de dygtigste studerende på handelsgymnasiet for at lavet et forløb, hvor man i mere frie rammer kunne udfolde vores kompetencer. Jeg var utrolig glad for at forløbet foregik i samarbejde med SDU, da dette gav et indblik i, hvad man kunne komme til at lave af opgaver på et universitet. Jeg var særligt positiv overfor, at et offentligt gymnasium tog den tjans at sikre også at tage hånd om de stærke elever for at forbedre deres ellers relative gode evner.\nMine erfaringer med forløbet har været utroligt positive. Samarbejdet med personer, som man på forhånd ved er på ens eget faglige niveau har været spændende. At andre har haft en helt anden måde at gå til problemstillinger på, har været med til at udvikle mig selv, idet jeg har fået nogle af de erfaringer min talentgruppes medlemmer har haft, og så har de jo naturligvis også lært de ting jeg har bidraget til samarbejdet med. Noget af det der måske har været med til at udvikle mig mest, men hvor jeg også har fået et større ansvar, er, at man selv skal tage sig sammen til at arrangere møder med ens talentgruppe. En anden ting der har været med til at udvikle mig igennem talentforløbet indtil nu er, at folk stoler på, at man har nogle kompetencer som kan anvendes i praksis og især universitetsbesøgene har gjort, at jeg var meget mere klar over, hvad det vil sige at gå på universitet og hvilket ansvar dette medfører.\nI dag læser jeg på kandidaten i økonomi på SDU, hvor jeg netop er blevet optaget på endnu et talent program, EconTalent, der også har til hensigt at give de bedste studerende mulighed for at bruge den viden man allerede har opnået på praktiske problemstillinger og opnå endnu større akademisk forståelse gennem muligheden for at tage ekstra ECTS-point. Mine erfaringer som elev på Akademiet for HHX-talenter har jeg uden tvivl tænkt mig at tage med og gøre brug af i EconTalent-programmet.\nAndreas Vestermark, stud.cand.oecon. 7. semester\nTalentkoordinator, Tietgen Talent\nVi er meget glade for samarbejdet med Syddansk Universitet om at give nogle meningsfulde udfordringer til vores dygtigste elever.\nSparringen med phd’erne giver eleverne en unik mulighed for at kombinere deres viden fra HHX med aktuel forskning og en kobling til virkelighedens problemstillinger på en måde, der styrker elevernes faglighed og som motiverer dem til at give den en ekstra skalle.\nSamtidig får de mulighed for at lære universitetet at kende indefra og får et netværk, der ikke er alle nye studerende forundt. Det giver en ekstra tryghed ved at udforske nye faglige områder og en ro til at forfølge sine ambitioner.\nUdover at de får et diplom som bevis på at de har deltaget i programmet, som de kan sende med ansøgninger, får de en enestående mulighed for at præsentere deres projekt – men også sig selv - for en række fremtrædende erhvervsfolk og forskere.\nTalentprogrammet hjælper de dygtige elever til at blive mere målrettede i forhold til deres fremtidige studie- og jobvalg, til at få et netværk blandt ligesindede og til at løfte dem fagligt, så de får brugt deres potentiale bedst muligt.\nKatrine Basbøll, adjunkt.