Skole i gamle dage Foleskolen 200 år | VILD med ViIDEN\nMakrelmadder og arbejderbørn\nAlt det andetSkrevet af: Julie Nørbæk Jensen 12 Dec 2014\nI 1814 indførte Frederik 6. undervisningspligt af alle danske børn. 200 års jubilæet lægger op til en genopdagelse af skolens traditioner og forandring. Gå på opdagelse i skolens historie i otte små bøger skrevet af faghistorikere til børn.\nSkolejubilæet har givet nye muligheder for at blive klogere på skolen for både børn og voksne. VILD med VIDEN har udgivet otte små bøger, der handler om forskellige emner i skolens historie. Der bliver fortalt om lugten i skolen, straf i skolen, Frederik 6.s skolelove og meget mere. Bøgerne er i pixibogsformat og rigt illustreret. Anne Katrine Gjerløff er projektleder for Skole 200 år, der har stået for markeringen af skolens jubilæum og i den forbindelse har udviklet materiale til formidlingsbrug. Hun fortæller om valget af emner til bøgerne: "Udgangspunktet var dels at tage fat i hverdagstingene og de fysiske ting i skolen. Folk husker makrelmaden og rullemadrasserne. Det var derfor helt naturligt, at vi valgte emner som skolemad, hvordan der lugter i skolen, hvilke billeder hænger der på væggene i skolen osv." Bøgerne er skrevet i et enkelt og letforståeligt sprog, så de kan fungere både som højtlæsning og som læs-selv bøger for nye læsere.\nSkolen i gamle dage\nFormålet med VILD med VIDEN er at formidle “rigtig” viden, fortæller Lone Bruun, som er stifter af forlaget Epsilon og redaktør på VILD med VIDEN. “Vi vil levere solid, faglig viden skrevet af danske fagfolk til danske børn," siger hun. De otte bøger om skolen er drevet af nysgerrige spørgsmål: Hvordan var det at gå i skole i gamle dage? Ligner datidens skole nutidens på nogen måder? Anne Katrine Gjerløff fortæller, at det har været drivkraften bag Skole 200 år at gøre børn i stand til at sætte deres skoleliv ind i et historisk perspektiv. "I vores formidling til især skolebørn har det i høj grad handlet om, at de skulle kunne se skolen som noget, der har udviklet sig, og se deres egen skolehverdag som en del af en historie og dermed også kunne værdsætte den og kritisere den.”\nForfatterbeskrivelsen er også en vigtig del af bøgerne.\nFoto: Julie Nørbæk Jensen\nMælkedreng fra 5-7. Skoledreng fra 8-14.\nGik alle børn i skole hver dag i gamle dage?\nFoto: Pr-foto / Forlaget VILD med VIDEN - Forlaget Epsilon\nDet var Frederik 6., der gav danske børn undervisningspligt.\nTipoldefar lukkede køer ud klokken halv fem\nEn af de otte bøger hedder Skolebørn i arbejde og handler om, hvordan børn tidligere har arbejdet sideløbende med deres skolegang. I historien indgår Emil fra Bornholm, født i 1906. Han kom ud og tjene som niårig og stod op klokken halv fem hver morgen for at hente køer og heste. Anette Eklund Hansen, historiker og forsker med erfaring fra Arbejderbevægelsens bibliotek og arkiv, fortæller, at hun meget bevidst har brugt erindringen i fortællingen. Hendes barnebarn på 9 år har været konsulent på udarbejdelsen af bogen. "Det, der gjorde størst indtryk på hende i den historie, jeg havde skrevet, var de klip af erindringer, vi havde puttet ind i," siger hun. Anette Eklund Hansen uddyber, at erindringen bruges som sammenligningsgrundlag og giver børnene mulighed for at få en aha-oplevelse. "Når man finder en, der kan guide en videre pædagogisk, kan man sagtens finde kildemateriale til mange forskellige emner i arkiver. Det er med at bruge sin fantasi lidt, og så skal man ud og have guidning af en pædagog alt efter aldersgruppen," fortæller Anette Eklund Hansen om at formidle skriftlige, historiske kilder til børn.\nBåde Anette Eklund Hansen og Anne Katrine Gjerløff er som forfattere til flere af bøgerne også centrale i bogserien. Tanken bag VILD med VIDEN, hvor bøgerne om skolens historie er otte ud af indtil videre 40 bøger, er nemlig ikke blot, at børnene skal blive klogere på et bestemt emne. I hver bog er der også en betydelig forfatterbeskrivelse. Det er der, fordi folkene bag VILD med VIDEN gerne vil give børn et alternativ til de rollemodeller, der findes i medieverdenen i dag. "Jeg synes godt, vi kan sende nogle rollemodeller ud til vores børn, så vi siger, det her kan du også blive. Forfatterbeskrivelsen er i jeg-form, så børnene kan blive inspireret og tænke ej, hvor spændende, det lyder da interessant, at man kan arbejde med de ting,” siger Lone Bruun.\nGiver du dine børn det samme i madkassen, som du fik?\nDer er otte bøger om skolens historie i serien.\nFarfar gik også på klamme toiletter\nBøgerne tager fat i hverdagen i skolen, men handler også om praktiske problemer i skolens som eksempelvis toiletforhold. "Jeg har tænkt meget på, at det er de samme problemer, der møder børn i dag som i gamle dage. Vi ved, at skoleelever også i dag synes, at deres toiletter på skolen er klamme. Så jeg har fra starten vidst, at det her var noget, de ville kunne genkende, og så har jeg prøvet at give eksempler på, at det her problem altid har været her, blot på en anden måde," fortæller Anne Katrine Gjerløff om arbejdet med sine to bøger.\nBøgerne giver børn mulighed for at sætte deres egen hverdag i perspektiv og udfolde en verden af gode historier, ligheder og forskelle. Variationen af emnerne giver et helhedsindtryk af den danske skole gennem historien. Bøgerne indbyder dermed til at lære mere om skolens historie, men også til at børnene bliver nysgerrige og får lyst til at uddybe deres viden. Derfor er der bagpå hver bog en introduktion til et museum, så læsningen kan ledsages af et besøg på et af landets mange kulturhistoriske institutioner – en oplagt aktivitet i juleferien!\nBøgerne kan købes her: http://www.vildmedviden.com/priser/ til 20 kroner per bog eller alle otte bøger for 120 kroner.\nGå på opdagelse og bliv endnu klogere på skoleuniverset og Skole 200 år her: http://skole200.dk\nJulie Nørbæk Jensen\nJulie læser en kandidat i historie på Københavns Universitet. Hun har sideløbende med sit studie arbejdet på arkiv og museum, hvor hun bl.a. har beskæftiget sig med formidling af danmarkshistorien til skolebørn. Hun ønsker at åbne op for historiens univers i børnehøjde, og hverdagsliv samt leveforhold i Danmark gennem tiden er hendes hovedinteresse.


**2** HOT GIRLS* FULL SERVICE * - Anmeldelser af piger og klinikker i Jylland - Eroguide.dk\n**2** HOT GIRLS* FULL SERVICE *\naf Dunzaus, 19. Januar, 2020 in Anmeldelser af piger og klinikker i Jylland\nJeg skrev først til dem, uden at få svar, selvom annoncen siger at man godt kan kontakte dem på sms. Ringede senere og kom igennem og sagde at jeg havde skrevet, uden at få svar og fik at vide at nu skulle de nok svare.\nDu spurgte om min adresse, som de fik og de spurgte om de kunne ankomme kl 02:00, hvilket jeg sagde god for og så var det så meningen at de skulle komme. Undrede mig over at de overhovedet ikke, havde sagt noget som helst om priser eller kørsels penge, så jeg begyndte selv spørge ind til det og de nævnte kun prisen på det der stod i annoncen, intet om for kørsel.\nEfter 45min spurgte jeg hvor langt de var og de sagde Kolding, virket passede fint med tiden de skulle være hos mig. Lidt efter blev jeg spurgt om jeg kunne overføre 200kr til mobilepay, hvilket jeg sagde at jeg ikke ville, på grund af man ofte bliver snydt og de svarede "ok". Spurgte om de stadig kom og de svarede "yes". Spurgte om jeg kunne betale med mobilepay, når de ankom, men det svarede de nej til. Okay?\n15min før de skulle være her spurgte jeg igen hvor langt de var og de sagde igen Kolding. Jeg spurgte så om de ikke engang var taget afsted og de jo sagde at de ville ankomme kl 02:00, og pludselig intet svar. Så jeg prøvede jeg at ringe, men man kunne ikke engang komme igennem. Prøvede så fra min andet nummer, der heller ikke kunne komme igennem. Ringede nogle gange fra hvert nummer, med samme resultat. Så ventede jeg 15min, ringede fra det nummer jeg bestilte dem fra, kom igennem men der blev med samme lagt på. Stadig intet svar på sms.\nSå enten er de fake og prøver at få kørsels penge ud af folk, uden at komme, eller så er deres engelsk så dårligt at de ikke rigtig ved hvad de svarer på og skriver. Og ja, deres engelsk var virkelig dårligt...\nSå ja, hvis du prøver at bestille dem, så betal IKKE kørsels penge i forvejen (hvilket de fleste af os allerede ved), så kommer de højst til at spilde jeres tid, lige som med mig.\nTror det er disse to: http://lj.rossia.org/users/vrotmnen0gi/2350518.html\nDressmann skrev, for 1 minut siden:\nJa det er bestemt dem. Så bliver det vist ikke mere fake.\nHaha... Den kommer sku alligevel på min top 10 over falske profil billeder.\nDunzaus skrev, den 19/1/2020 at 11:02:\nJeg synes det her er en utroligt branche, i alle andre brancher gælder det om og have gode kunder der kommer igen og igen, her er der mangeplatugler, vi aldrig kunne finde på og besøge igen, forstår ikke de piger, som ikke gerne vil have vi kunder kommer igen\nJeg kam se, at de danske piger for det meste kender det sprog


Spis en klokke | Have og planter | fyens.dk\nPubliceret 24. maj 2015 kl. 10:48\nI Permakulturhaven på Djursland dyrker man mange klokkeblomster. En af dem er smalbladet klokke Campanula persicifolia. Den har grønne blade hele året og kan derfor indgå i salatskålens fristelser hele året. Foto: Floradania\nVi kender ordet grøntsager, men snart skal vi til at lære et nyt ord: prydsager.\nOrdet dækker over spiselige planter, som vi normalt kun anvender som pryd.\nSpiselige prydhaver er endnu ikke udbredt i Danmark, men det er kun et spørgsmål om tid, mener Tycho Holmcomb og Karoline Nolsø Aaen, der på Djursland driver Permakulturhaven.\nSelv om det kan være nær en umulighed at æde sig gennem havens skvalderkål, så ved de fleste, at de smager ganske godt, så længe de er helt spæde. Hvad der måske er knap så kendt er, at du kan spise sankthansurt og Campanula - to planter, mange har i deres staudebed.\n- De smager rigtig godt, og så er de prangende og smukke i maden, fortæller de to haveejere, plantesælgere og havekursusholdere i det seneste nummer af bladet Praktisk Økologi.\nSankthansurt er elsket af bier og sommerfugle, når den senere på året er i blomst. De saftige blade kan spises, og bedst er de mindste blade. Foto: Grøn Kommunikation\nMere end 500 arter\nKlokke Campanula er en stor slægt med over 500 forskellige arter. Nogle af dem dyrkes i haverne på grund af deres smukke hvide, blå eller blåviolette farver, og selv om Karoline Aaen og Tyco Holmcomb ikke har sat tænderne i ret mange arter, så tror de på, at alle arter kan spises.\nGenerelt kan hele planten spises, men bladene og ikke mindst blomsten er den del, man skal gå efter.\nBredbladet klokke, Campanula latifolia, giver mange store og velsmagende blomster. De er milde og svagt sødlige.\nFår man først smag for bredbladet klokke, så vil man have flere. Planten bliver omkring 1,20 meter høj og trives i delvis skygge og sol.\nFormering sker ved at hakke rodklumpen over sent på efteråret.\nEnsidig klokke, Campanula rapunculoids, er lige så smagfuld. Bladene er en anelse hårede, men fine i tilberedte retter, hvor det hårede forsvinder, fortæller de to entusiaster. Den spreder sig ved jordstængler og er bedst egnet i kantbede.\nBlandt de afprøvede arter er også smalbladet klokke, Campanula persicifolia, der har blade uden hår og derfor egner sig fint i salatskålen sammen med blomsterne. Den adskiller sig fra de to andre ved at have grønne blade hele vinteren, og så kan man bare plukke i ny og næ gennem hele året. Ensidig klokke kaldes også havepest, fordi den i nogle haver breder sig som skvalderkål.\nCampanulaceae-familien giver i øvrigt også mange frø, og de kan sås. For at spire er det vigtigt, at jorden konstant er let fugtig, indtil de er kommet op.\nSankthansurten, Hylotelephium telephium (ja, det er meget lettere at sige almindelig sankthansurt), er den mest dyrkede i haverne. Den kan spises, og selv om de mere vilde arter måske smager bedre, er den mere tæmmede art bestemt et bekendtskab værd.\nHer er det de sprøde og saftige blade, man skal gå efter. De indeholder store mængder vand, og det giver den friske smag blandt den øvrige salat. De er milde i smagen.\nBedst smager de som små, og i løbet af sæsonen skal man nippe de blade, der er mindst og ofte sidder nederst. Blomsterne skal man lade bierne nyde, men de nyder dem også i fulde drag.\nEndnu en god grund til at have dem i haven. Formeringen er let. Man sætter blot en blomsterstængel i jorden. Så slår den rødder, og en ny plante er født.\nSå nu - og læg kartofler


Går du med en festival- eller koncertarrangør i maven? – BANDS OF TOMORROW\nKender du følelsen af at stå midt i den festende crowd til Distortion eller foran Orange Scene på Roskilde Festival og ønske, at du havde været med til at arrangere alle herlighederne? Så har du nu muligheden for at komme et skridt nærmere drømmen, som en del af forløbet Innovative Event Management som både finder sted i København og Aarhus.\nPå forløbet giver undervisere, med stor erfaring inden for eventbranchen, dig redskaberne til at kunne bygge videre på idéen om at arbejde som eventarrangør, hvad enten du brænder for at sætte koncerter på benene på dit lokale spillested, være med til at videreudvikle din yndlingsfestival eller noget helt tredje. Du kan blandt andet møde undervisere med referencer som Roskilde Festival, Northside Festival, Color Run og DR.\nI løbet af kursets seks moduler vil du skulle bruge din nyerhvervede viden i konkret case-arbejde inden for temaer som ‘Idé-og konceptudvikling’, ‘Markedsføring’ og ‘Forretningsmodeller og Økonomi’, og komme ud med en bred forståelse for de forskellige processer og problemstillinger, man arbejder med i eventbranchen.\n”Det var dejligt konkret og organiseret med et tema eller emne per modul der blev gennemgået, og som vi arbejdede med i grupper. Dejligt med “praktisk” arbejde på den måde, og god mulighed for at spare med andre og udvikle ideer,” fortæller tidligere kursist Maj Helweg Mørk.\nNysgerrig? så læs meget mere på hjemmesiden her. Ansøgningsfristen for både Aarhus og København er fredag den 21. april.\nVideopremiere: Billie Van slipper video til sin nye melankolske popsingle


Forside > Solbriller > Diane von Fürstenberg > DVF683S MILA (255)\nRammefarve Nude Horn\nDVF683S MILA/255 Solbriller\nMed disse solbriller kan du supplere dit look med accesories af en særlig klasse. Tro Findes der en anden farve der ville matche bedre med dit foretrukne outfit, så tjek også de andre styles af DVF683S MILA i vores sortiment fra 2019, og 2020 fra Diane von Fürstenberg.\nModellen er allerede genbestilt og er om kort tid igen på lager. Hvis du bestiller nu, kan du sikre dig den lave pris og så snart varerne ankommer, sender vi din nye brille fra Diane von Fürstenberg videre til dig med det samme. I vores onlineshop har vi konsekvent lave priser. Så billigt kan du ikke engang finde DVF683S MILA på udsalg.


Da fodboldspilleren blev pædagog\nDet er ikke optimalt at spille fodbold, studere og arbejde på samme tid. Vi kvindelige fodboldspillere ved dog, at der kommer en tid efter fodbold. Men hvad sker der, når man ikke længere kan kalde sig fodboldspiller?\nAF CECILIE BREIL KRAMER\nEM i 2013, Champions League, ”The Double” i 2016, oprykninger, nedrykninger. Jeg har prøvet meget i min karriere. Mere end de fleste. Men hvad sker der egentlig med et menneske, når noget, der har været en del af ens liv, pludselig forsvinder? Når man lægger støvlerne på hylden og ikke længere kan kalde sig fodboldspiller?\nFor mig var planen klar, jeg skulle ud og bruge min uddannelse som pædagog. Det kan lyde angstprovokerende for mange at skifte en fodboldtilværelse ud med et civiljob, men for mig betød det en ny hverdag. En hverdag med mere tid til familien. De ugentlige træningspas blev skiftet ud med mødeskemaer, madplaner og hvem bringer/henter i vuggestuen. Weekenderne, der ofte var booket af kampe, blev erstattet aftaler med familie og venner.\nDa jeg indstillede min karriere, var jeg mæt af fodbold. Mæt af de mange træningspas og lange landsholdsture. Måske var det jeg fordi, jeg i min karrieres efterår fik en datter? Ens prioriteter ændrer sig, når man stifter familie, og man finder ud af, hvad der er vigtigt for én.\nMen mest af alt forsvandt lysten. Den lyst og glæde, der altid har været drivkraften og som har overskygget alle de familiemiddage, fødselsdage, tid med vennerne og ikke mindst familien, man er gået glip af. Det var med andre ord ikke det værd.\nEn tid efter fodbold\nPå trods af fodbold og jobs har jeg formået at tage en uddannelse oveni. Fordi vi som kvindelige fodboldspillere ved, at der kommer en tid efter fodbold, og at vi aldrig vil tjene nok til at kunne læne os tilbage og nyde resten af vores dage i et eller andet ferieparadis. De fleste tjener ikke engang nok til en opsparing.\nHvis du spørger mig, om det er optimalt at arbejde, træne og læse på samme tid, er svaret nej. Sådan er virkeligheden desværre for rigtig mange kvindelige fodboldspillere i dag. Min kone og jeg regnede en aften på, hvor mange på kvindelandsholdet, der var i gang med en uddannelse. Det viste sig at være 2/3.\nI dag er jeg glad for, at jeg tog en uddannelse, for det betyder, at jeg kan starte mit nye liv med det samme. Jeg skal ikke på SU eller undre mig over, hvilken uddannelse jeg skal tage.\nMen hvad er det så der sker med éns identitet, når man skifter så drastisk karrierespor?\nJeg har personligt haft brug for at få fodbold ud af systemet. Det skal forstås på den måde, at jeg slet ikke skulle spille, ikke engang hyggebold. Her syv måneder efter har jeg ikke savnet det. I dag kan jeg spise aftensmad med min datter og min kone, se min familie og venner – uden at skulle planlægge det et halvt år frem. Jeg har fået en frihed, som jeg ikke har haft i mange år. Så måske er jeg ikke fodboldspilleren Cecilie mere. Til gengæld er jeg mere mor, mere kone, mere datter og mere ven for så mange vigtige mennesker i mit liv.\nFodbold har været alt i mit liv. Jeg har mødt min kone. Nogle af mine bedste venner har jeg mødt gennem fodbold. Jeg har haft nogle af de bedste trænere og målmandstrænere. Jeg har mødt så mange skønne mennesker og haft en masse fede oplevelser. Jeg er taknemmeligt for, hvad fodbold har givet mig. Om jeg vil det eller ej, vil fodbold stadig være en kæmpe del af mig.\nCecilie Breil Kramer\nFødt den 25. marts 1987\nTidligere dansk landsholdsmålmand\nHar bl.a. spillet i Brøndby IF, Vittsjö GIK og Fortuna Hjørring\nDen totale nedsmeltning førte til exit\nEn truende præsident, hans lakaj og de manglende konvolutter\nMit fodboldliv med skader, glædestårer og tomrum\nElitefodbold bygger på en kultur, der gør mennesker syge\nHvis du vil nå langt, er halvanden times holdtræning ikke nok\nBagom backstage: Vi har ikke noget, I ikke må se\nHver dag skal ikke være en badekåbedag\nMin fyring i min barndomsklub er det bedste, der er sket\nSpansk kaos har rustet mig til fremtiden\nMødet med soccer: Fantastiske faciliteter og store udfordringer\nFå fokus på fodbolden\nOpgøret med den stereotype fodboldspiller\nDet er svært at vænne sig til at tabe\nDrømmen om professionel fodbold gik i opfyldelse\nDer er altid sprækker i døren\nJeg tror, de andre spillere troede, jeg var en praktikant\n”For fanden, Jensen, jeg brænder aldrig”\nGuide: Sådan slår du ikke igennem i FCK\nSPIS ELLER BLIV SPIST: JEG BLEV DET DYR, DE EFTERLYSTE\nIkke nok at være lige så god, når man er fra Danmark\nVille væk fra folkeskolelærernes socialistiske fodbolddanmark\nStenkast og bål og brand i Beograd\nMit liv blev sat fuldstændig på standby\nSå stod Auri der kraftedeme igen\nMistede lysten til fodbold i Viborg\nNår der ikke er mere fodbold tilbage i knæet\n»The Dane is fucking crazy«\nLigegyldigt hvem jeg står over for, tror jeg på, jeg er bedre\nMit (foreløbige) farvel til fodbold\nSpillerforeningen lancerer Spillernes Stemme


Iranerne kommer | Page 2 | AarhusBibliotekerne\nIllustration af Ãtefeh Maleki-Joo fra udstillingen Nye Billeder Fra Iran\nUdstillingen "Nye billeder fra Iran" viser et bredt udsnit af iransk illustratorkunst for børn og det, der ligner. Her er prøver fra 40 tegnere. De fleste er ganske unge. Udstillingen er blevet til i et nært samarbejde med Ali Boozari som ankermand for det iranske netværk af illustratorer. Den er den mest omfattende prøve på iransk illustratorkunst, der ervist uden for landet. Og medvirker udstillingen til atpunktere nogle myter om ”onde” lande og skumlekulturer, er det bestemt ikke imod hensigten!\nBillederne kommer fra et land, der har en årtusindlang tradition for at digte og male og søge. Da Irans store digter Dja’far Rudaki skrev sine dobbeltvers –om vinens og kvinders velsignelse - var Gorm den Gamle konge af Danmark. Så de billeder, du ser, har dybe rødder i en tradition, der måske netop lader sig aflæse bedst i tegninger for børn. Især hvis mansamtidig kan få det unikke samspil imellem billederne og det smukke, kaligrafiske skriftsprog, der er illustration i sig selv.\nDisse 40 tegnere er forskellige i streg og farvevalg. Men de er fælles om poesi og sans for det skønne humor, kraft og varme. Nogle gennemgående træk ved iransk illustratorkunst er jordforbindelsen – eller manglen på samme. Den er stort set ikke-eksisterende, men figurerne flyver ikke bort af den grund. De flyder blot blidt afsted i deres egen verden af nutidig folklore. Farvevalget er raffineret, og gennemgåede motiver er træer og fugle, samt mennesker i byer, trafikken, supermarkeder – og heste!\nHvorfor Iran? Kunstnere fra det land – f.eks. Hoda Haddadi, Ali-Reza Goldouzian, Ali Boozari og Farshid Shafiee, der alle er med her – vinder priser på stribe rundt omkring ved udstillinger i disse år. Det er, som om verden for alvor er ved at opdage, at der sker noget udenfor de kendte stier. At der kan skabes et så varieret og alligevel homogent billedsprog, der kan være jordbundent og flyvsk på samme tid, fjernt uden at være fremmedartet, traditionsrigt i de nyeste teknikker, humoristisk uden det blir pjat samt med en demonstrativ vilje til at komme ud over rampen. Det er nemlig alvor! Iran er et persisk land. Man taler farsi. Det er bogens land i den muslimske verden.\nOfte klarer børnebogen og dens billeder sig lempeligt igennem tider med politisk eller religiøs ensretning. Iran er et land med censur, men netop der er sjældent problemer. Magthavere regner ikke børnebogen for noget! Således kan den i al sin oversethed være formidler af almene, fordomsfri værdier. Og fordi tegninger for børn ikke interesserer dem, magthaverne, så kan tider med tvang derfor være grobund for en opblomstring af billeder med nye teknikker, eksperimenter og finurligheder. Det var også tilfældet i de tidligere Østlande under kommunismen.\nBag denne udstilling står Lis Andersen, oversætter/litterær konsulent og Steffen Larsen, der skriver om børnebøger i bl.a. Politiken.


3D snart hverdag\nOm få år projekteres bygninger i objekt-baserede 3D-modeller\nDa software-producenten Autodesk dette forår præsenterede seneste version af AutoCAD, version 2006, lød konstateringen, at brugerne 80 procent af tiden udelukkende arbejder i 2D. Et faktum, der har medført, at det i høj grad er 2D-tegneredskaberne, som er udviklet i den seneste version af den populære CAD-software.\nAlligevel følger Autodesk ligesom de øvrige software-producenter intentionerne bag regeringsinitiativet Det Digitale Byggeri, hvor der ved statslige byggerier fra år 2007 stilles krav om, at alle byggedata håndteres digitalt. Herunder at projekteringen foregår i objekt-baseret 3D.\nDet vil sige, at den digitale fremstilling af bygningen er mere end blot end en geometrisk afbildning. Bygningens enkeltdele er intelligente. De kender så at sige deres plads i helheden. En dør ved den er en dør, og defineres udover de faktuelle mål i tre dimensioner også ud fra type, materialeegenskaber m.m.\nVisionen er, at alle informationer om en bygning samles i én fil, der anvendes i hele bygningens levetid fra projekteringen over varmetabsberegninger og pris-kalkulationer til selve opførelsesprocessen og ikke mindst den efterfølgende drift og vedligeholdelse.\nMed et billede fra biologiens verden: en slags bygningens ’DNA-profil’. I CAD-terminologien forkortes det ’BIM’, der står for ’Building Information Model’; samt ’BLM’, som betyder ’Building Lifecycle Management’.


Brug Ordblindetesten med omtanke – Blivklog\nDer skal være tydelige tegn på ordblindhed før du bruger den som testredskab.\nOrdblindhed defineres som markante vanskeligheder med at lære at læse og skrive på trods af relevant undervisning. Vanskelighederne skyldes langsom og upræcis omsætning af bogstaver og bogstavfølger til sproglyde (vanskeligheder med skriftens fundamentale lydprincip). Denne grundlæggende vanskelighed giver usikker læsning især af nye ord, og den giver langvarige staveproblemer (Lyon m.fl., 2003; Elbro, 2012).\nHVAD ER ORDBLINDETESTEN – OG HVAD KAN DEN BRUGES TIL?\nOrdblindetesten er et elektronisk redskab til at opdage en elevs vanskeligheder med at forbinde bogstaver og lyde i læsning og stavning. På baggrund af elevens resultat fra Ordblindetesten udregnes en ordblindetestscore, der viser, om eleven har så store vanskeligheder med at bruge skriftens lydprincip, at man vil kategorisere eleven som ’ordblind’.\nOrdblindetesten svarer altså på, hvorvidt en elev er ordblind eller ej. Men eftersom testen ikke vurderer, om det rent faktisk er de rigtige elever, der er blevet udvalgt til at blive testet, er det afgørende, at skolens læsevejleder og dansklærere er opmærksomme på netop dette. Ordblindetesten kan og skal ikke bruges til at screene klasser. Det er udelukkende et redskab til at teste elever, hos hvem der er en begrundet mistanke om ordblindhed. Denne artikel opridser, hvilke informationer og iagttagelser en sådan mistanke skal basere sig på.\nER DER TEGN PÅ ORDBLINDHED I ELEVENS STAVNING OG LÆSNING?\nLæsning er et komplekst samspil mellem en lang række færdigheder, og derfor kan der også være flere forskellige årsager til, at en elev har vanskeligheder med at læse, forstå og skrive tekster. Ordblindetesten undersøger udelukkende elevens evne til at bruge skriftens lydprincip, og man skal derfor have en begrundet mistanke om, at det er her elevens primære vanskeligheder ligger. Hvis eleven især har vanskeligt ved opgaver, hvor man skal læse og forstå tekster, men ikke har de store vanskeligheder med at stave og afkode ord, så tyder det ikke på, at eleven har ordblindevanskeligheder, og man bør derfor ikke teste med Ordblindetesten. En mistanke opstår ofte, fordi en elev ikke klarer læse- og stavetest svarende til klassetrinnet, men en mistanke bør ikke kun basere sig på en sådan læse- og stavetest, det kan også være dansklærerens iagttagelser af elevens læsning og stavning i skolehverdagen.\nMan skal som dansklærer være særligt opmærksom, hvis eleven er eller var meget længe om at komme i gang med den første læse- og staveudvikling på trods af en ihærdig indsats hjemme og i skolen. Måske bliver eleven ved med at gætte på ordene i stedet for at bruge bogstavernes lyde til at lydere sig gennem ordene? Måske er det svært at afkode, hvilke ord eleven skriver? Og måske kan eleven heller ikke selv læse dem efterfølgende?\nHvis man er dansklærer på mellemtrinnet, og eleven er ny for en, kan det også være relevant at tage en samtale med elevens dansklærer fra indskolingen for at høre dennes iagttagelser. Her viser det sig måske, at eleven havde problemer med opgaver, der krævede opmærksomhed på sproglyd, eller problemer med at lære bogstavernes lyde og lydere sig gennem ord.\nORDBLINDHED KOMMER TIL UDTRYK PÅ FORSKELLIGE MÅDER\nSelvom der er helt særlige kendetegn ved ordblindhed i form af vanskeligheder med at koble bogstaver og lyde, og hermed vanskeligheder ved at bruge en lydstrategi i læsning og stavning, så vil ordblindhed komme til udtryk på forskellige måder hos de enkelte elever. En elev læser måske hurtigt og forsøger at genkende hele ord, hvilket fører til mange læsefejl, mens en anden elev langsommeligt staver sig gennem ordene og måske ikke laver lige så mange læsefejl, men til gengæld læser ekstremt langsomt. Begge elever kan sagtens være ordblinde, selvom deres afkodningsvanskeligheder kommer til udtryk på forskellig vis. Resultatet for begge disse elever vil være, at deres læseudbytte, når de læser tekster, vil være forholdsvis begrænset.\nHVORDAN HAR LÆSEUNDERVISNINGEN VÆRET?\nBørn fødes ikke ordblinde, men fødes med nogle forudsætninger for at lære sprog og læsning. Børn i risiko for at udvikle ordblindhed har vanskeligheder med sprogets lydside, og de har derfor brug for en systematisk og struktureret indføring i sammenhængen mellem bogstav og lyd i den første læseundervisning. Det er derfor relevant at undersøge, hvordan elever på mellemtrinnet, der endnu ikke har knækket koden, er blevet undervist i indskolingen. Hvis læseundervisningen ikke har haft fokus på at lære eleven at bruge en lydstrategi i læsning og stavning, så bør man give eleven et intensivt bogstav-lydkursus inden man tester for ordblindhed med Ordblindetesten. Både Elbro og Lyons ordblindefinition indeholder en sætning om, at hvis eleven har vanskeligheder selvom eleven har modtaget relevant læseundervisning, så kan man ikke udelukke, at eleven alligevel har brug for effektiv læseundervisning.\nER DER ORDBLINDHED I FAMILIEN?\nDet styrker mistanken om ordblindhed, hvis forældre eller andre familiemedlemmer har læse- og stavevanskeligheder. Det er veldokumenteret, at ordblindhed er arvelig. Så hvis du har en ordblind forælder, så er risikoen for at udvikle ordblindhed fire gange så stor. Samtaler med forældre kan også kaste lys over, hvordan elevens sproglige udvikling har været, om eleven har haft problemer med at blive opmærksom på sproget lydside (rimord, ord der begynder med samme lyd) og måske også med at lære lyden af nye ord.\nHAR ELEVEN ANDRE VANSKELIGHEDER?\nOrdblindetesten er afprøvet, og normerne er etableret med udgangspunkt i elever, der undervises i grundskolens almindelige fagundervisning eller på en ungdoms- eller voksenuddannelse. Derfor skal man have en formodning om, at ordblindevanskeligheden er den primære vanskelighed og ikke en del af en større og mere kompleks problemstilling.\nHvis eleven har generelle indlæringsvanskeligheder og på en række andre områder heller ikke klarer sig svarende til klassetrinnet, så giver det ikke mening at anvende et testredskab, der går ind og sammenligner med jævnaldrende elever. Samtidig vil det måske også være hensigtsmæssigt at anvende et testredskab, hvor opgaveløsningshastighed ikke på samme måde som i Ordblindetesten har en afgørende betydning.\nPå samme måde kan elever med ADHD måske have vanskeligheder med at fastholde koncentrationen, og her bør man overveje, om det måske vil være mere hensigtsmæssigt at anvende et individuelt testredskab, hvor der er mere interaktion mellem elev og testvejleder. Det er således svært at give et entydigt svar på, om det er meningsfuldt, at teste elever med andre vanskeligheder med Ordblindetesten. Det afhænger af en lang række faktorer, og det er nødvendigt med en læsefaglig vurdering, fx af læsevejlederen.\nELEVENS PRIMÆRE PROBLEM SKAL VÆRE AFKODNING OG STAVNING\nArtiklen har opstillet en lang række fokuspunkter, som er værd at have i baghovedet, før man griber til Ordblindetesten. Det vigtigste er at observere, hvordan elevens vanskeligheder kommer til udtryk i læsning og stavning. Elevens primære problem skal være afkodning og stavning, og man skal have en hypotese om, at det skyldes vanskeligheder med at koble bogstaver og lyde. Man skal overveje nøje, om eleven eventuelt har andre vanskeligheder, der kan mudre billedet, og man skal sikre sig, at eleven har modtaget struktureret undervisning i skriftens lydprincip. At der er ordblindhed i familien, er ikke i sig selv nok til, at en elev skal testes. Der skal være nogle tydelige tegn på ordblindhed i elevens læsning og stavning, før man kaster sig over Ordblindetesten. Endelig er det vigtigt at overholde vejledningens anbefalinger om at teste i foråret, fordi normerne i testen er sat med udgangspunkt i dataindsamling i foråret.\nMange vil måske sige: hvorfor ikke teste for en sikkerheds skyld? Men det er helt forkert at tænke sådan. Ordblindetesten har kikkertblikket på og kommer ikke med indvendinger om, at denne elev ikke skulle være testet. En ordblindetest resulterer i en testrapport med en eventuel diagnose, der følger eleven gennem hele skoleforløbet. Der bliver iværksat tilbud med udgangspunkt i testresultatet, og det vil jo være fatalt for eleven, hvis han eller hun ender med at få et andet undervisningstilbud end det, der i virkeligheden er brug for.\nDorthe Klint Petersen er sammen med Ina Borstrøm forfatter til læsesystemet Den første læsning, som er et af de allermest brugte læsesystemer i den danske grundskole.\nDeres tætte parløb startede på Københavns Universitet tilbage i 80’erne, hvor de begge læste audiologopædi og sammen skrev speciale om læsning i 1992. Herefter besluttede de at bruge og videreudvikle deres store viden om læsning, og de udviklede sammen Den første læsning, hvis gennemgående figurer, Ida og Emil, er blevet vores tids Søren og Mette.\nArnbak, E. & Borstrøm, I. (2007). Udvikling og afprøvning af procedure til identifikation af elever i risiko for dysleksi. Virum: Dansk Videnscenter for Ordblindhed.\nElbro, C. Elbros ordlister. Center for Læseforskning, Københavns Universitet. http://laes.hum.ku.dk/test/elbros_ordlister/om_ordlisterne/\nElbro, C. (2012): Den helt entydige ordblindetest. Ordblindhed i teori og praksis. In L. Pøhler\n(Ed.), Dysleksi – en fælles nordisk udfordring (pp. 11-21). København: Landsforeningen af Læsepædagoger.\nLyon, G. R., Shaywitz, S. E., & Shaywitz, B. A. (2003): A definition of dyslexia. Annals of Dyslexia, 53.\nOrdblindetestkonsortiet (2014b): Teknisk Rapport om\nOrdblindetesten. Center for Læseforskning, Københavns Universitet, og Skoleforskningsprogrammet, IUP, Aarhus Universitet.


Dansk universitet forbyder disse udklædninger: Virker som ekstrem 'overkill' – Ekstra Bladet\n18. sep. 2018 kl. 21:54\nNu er det slut med at være klædt ud som mexicaner eller indianer på Københavns Universitet. I hvert fald hvis man skal holde sig gode venner med ledelsen\nI 2018 startede KU kampagnen 'Over stregen - under uddannelse', hvor man opfordrer de studerende til at melde til ledelsen, hvis de føler sig krænket. Arkivfoto: Ditte Valente\nHar du oplevet noget lignende på din skole? Tip os på sms/mms 1224 (alm. sms-takst) eller send en mail til 1224@eb.dk\nDet er slut med at klæde sig ud som mexicaner eller indianer, hvis du skal til udklædningsfest på Københavns Universitet. Du risikerer nemlig at krænke dine medstuderende.\nDet Juridiske Fakultets ledelse har i en mail til eleverne givet en kraftig anbefaling til de studerende, om ikke at klæde sig ud som mexicanere eller indianere. Det skriver Berlingske i dag.\nDe planlagte temaer til årets rustur, der vækkede harme hos ledelsen var blandt andet kategorier som 'Indianer', 'Ghetto', 'Mexicaner', 'White trash' og 'Church Camp'.\nStuderende følte sig krænket\nDet var på baggrund af konkrete klager fra studerende, der havde oplevet andre udklædningsfester som krænkende, at prodekan Stine Jørgensen, som er en del af ledelsen på det juridiske fakultet, bad tutorerne om at genoverveje deres temaer til den kommende tur.\n- Vi er forpligtede til at sikre, at der ikke er nogen studerende, der oplever et miljø, som virker krænkende, uanset om det ikke har været til hensigt. Men det kan have den virkning, at nogle føler sig ydmyget eller føler sig som en del af et ubehageligt klima, siger Stine Jørgensen til Ekstra Bladet.\nPåbudet møder stor kritik fra jurist og stifter af tænketanken Justitia, Jacob Mchangama. På sin facebook-profil deler han et billede af mailen og skriver:\n'Det er I min optik ekstrem ”overkill”, at ledelsen på et universitets fakultet skal blande sig i, hvorvidt man må klæde sig ud til en rus-fest. Der er jo ikke ligefrem tale om overgreb mod studerende eller lignende'.\nHenstillingen fra Københavns Universitet kommer i kølvandet på, at de for nyligt har revurderet deres retningslinjer og vedtaget nultolerance overfor krænkende adfærd baseret på køn, seksualitet eller etnicitet.\nDet betyder også, at der vil være sanktioner for at fortælle en sjofel vittighed, som kan opfattes krænkende. Også selvom det ikke var intentionen.\nUniversitet: Tæl til ti før i fortæller sjofle vitser\nSkrevet under tidspres\nStine Jørgensen ønsker ikke at udtale sig om, hvilke udklædninger der er for krænkende til Københavns Universitet, eller hvilke der er decideret forbudt. Hun indrømmer, at henstillingen blev lavet under tidspres. Det kan have betydet, at dialogen om emnet ikke har været optimal.\n- Beslutningen er blevet tager under et stort tidspres, mens aktiviteterne allerede var i gang, og rusturen stod lige for døren, siger Stine Jørgensen overfor Ekstra Bladet.\n- Jeg havde da ønsket, at vi havde drøftet det på forhånd. Så ville vi ikke havde været nødsaget til at handle så hurtigt, som vi gjorde. Om jeg har truffet den rigtige linje helt konkret, det tør jeg ikke sige.\nStuderende om sjofle vittigheder: Fint nok at skolen blander sig\nDe studerende valgte efter ledelsens henstilling at ændre temaerne til rusturen.\n- Jeg ved ikke præcist, hvilke temaer der blev ændret, men de har lavet overvejelser efter bedste evne og ændret nogle af dem. Henstillingen er ikke gået på meget specifikke temaer, men er et påbud om, at de studerende holder for øje, at de ikke planlægger noget, der kan virke stødende for nogen.\n- Kan du forstå, at man som studerende opfatter den besked, du har sendt, som et forbud eller en kraftig henstilling fra en leder mod specielle udklædninger?\n- Selvfølgelig kan jeg da det. Ifølge vores retningslinjer må man ikke må lave aktiviteter, der er krænkende. Vi har jo også retningslinjer for alkohol. De arbejder jo på fakultetets vegne. Alt andet ville være uforsvarligt, siger Stine Jørgensen.\n-Vil det sige, at det er forbudt at klæde sig ud som en mexicaner på Københavns Universitet, hvis det kan krænke nogen?\n- Nej, eller altså... jeg vil sige, at vi har ingen konkrete regler om forbud , at man ikke må noget, men vi har nogen retningslinjer, som henstiller til, at de sociale aktiviteter holder sig indenfor Københavns Universitets retningslinjer, siger Stine Jørgensen.\n- Så er det forbudt at klæde sig ud som mexicaner i forhold til København Universitets retningslinjer?\n- Altså, jeg vil ikke svare på det der. Har du, hvad du skal bruge? For så vil jeg tillade mig at sige tak for interviewet, afslutter Stine Jørgensen.\nEkstra Bladet har forsøgt at få fat i nogle af de studerende, som planlagde de omtalte udklædningsfester, men ifølge Jakob Krabbe Sørensen, tutor på det Juridiske fakultet på KU, har de indgået en kollektiv aftale om udelukkende at udtale sig til Berlingske.


Et par, vi kender for nylig, bad os om at afvikle en debat. Han skrællede altid gulerødder før madlavning; hun troede det var spild og unødvendigt. Vi fortalte dem, hvad vi gør, men vi er også nysgerrige efter at høre fra vores læsere. Skal du dine gulerødder? Hvad med andre frugter og grøntsager, som agurker, ægplanter og squash?\nVi kan lide at spise peeling, der er rene, ømme og velsmagende nok, idet de tror, at de indeholder gode næringsstoffer og fibre. Nogle grøntsager, som selleri rod, har hårde ydre peeling, som vi altid fjerner. Pastinetter vi vurderer fra sag til sag; Den bedste smag er faktisk lige under huden, så vi forsøger at undgå at fjerne for meget. Hvad angår gulerødder, plejer vi bare at skrubbe dem godt og lade skrælle på.\nVores beslutning om at skrælle afhænger også af, hvor vi har produceret, og om det er konventionelt eller økologisk dyrket. Fødevarer som agurker, paprika, ægplanter og kartofler kan også være belagt med voks, og vi vil hellere ikke munch på det!\nRelaterede: Galleri: Sådan Skræl Ting\n(Billede: Flickr-medlem Connors75, brugt med tilladelse)\nPermen Halloween Ini Tidak Nyata\n12 cocktails til kick off weekenden\nNajbolj zamišljena, a poceni darila za poroke, po naših bralkah\nOpskrift: Easy Køleskab Pickled Beets\nDIY recept: romige vinaigrette\nStressitön tapa saada ihmiset tänä iltana (tai mikä tahansa yö)


Sådan har de det fra Danmarks største dyreværnssag | Dyrenes Beskyttelse\nArtikel, 16. juli 2019\nDu husker garanteret Danmarks største dyreværnssag, hvor 91 cockerspaniel-hunde blev reddet fra et sandt mareridt i Sydsjælland. Her kan du møde Frodo, Luffe og Prada, som alle slap levende derfra og har fået nye kærlige hjem.\nDen 4. maj 2015 tog et par kredsformænd fra Dyrenes Beskyttelse ud på en gård i Hyllinge på Sydsjælland, hvor der efter sigende skulle være en del misrøgtede hunde. Intet mindre end 91 hunde af racen cockerspaniel fandt de, stuvet sammen i små rum, fordelt rundt omkring på ejendommen.\nHundene var dækket til med afføring, og flere af dem havde betændelse i både hud, lunger og øjne. Det skulle vise sig at blive Danmarks største dyreværnssag, og de 91 hunde kom til Roskilde- og Fyns Internat, hvor de efter lange behandlingsforløb blev adopteret ud til nye hjem i hele landet.\nDet er nu fire år siden, og Dyrenes Beskyttelse har kontaktet tre ejere af hunde fra sagen for en opdatering på, hvordan det går.\nFrodo er ræd for at være indespærret\nAnne Marie Nordvig Petersen og hendes mand ejer Frodo fra sagen. Han var omkring et år gammel, da han kom til internatet. Hans pels var trimmet helt kort, fordi den havde været smurt ind i afføring.\n”Vi kender en tidligere medarbejder på internatet, som havde lagt en masse billeder af Frodo på Facebook. Og jeg ville rigtig gerne give en hund fra en dyrværnssag et godt hjem, så jeg tog ud på internatet, og da han kom løbende hen imod mig med en bamse i munden, var jeg solgt!” siger Anne Marie Nordvig Petersen.\nDa han kom til internatet, var han meget underdanig og forsigtig. Det kan Anne Marie stadig genkende i hverdagen den dag i dag:\n”Hvis han er lukket ude i køkkenet, skraber og hyler han, fordi han ikke kan klare at være spærret inde."\nHan er meget tryghedssøgende og har brug for faste rutiner i hverdagen. Vi havde fx tømrer på besøg en dag, og da tissede han på gulvet,” fortæller Anne Marie Nordvig Petersen og afslutter:\n”Han er ellers super velfungerende, og finder meget tryghed hos vores to golden retrievere. Det bedste han ved er at ligge i sofaen om aftenen med os alle sammen. Hvis vi ikke er i sofaen på et bestemt tidspunkt, kommer han og henter os.”\nPrada har jævnligt mareridt\nUdover at være internatmedarbejder og hundeansvarlig på Roskilde Internat, er Mie Munck også ejer af Prada, som var højdrægtig, da de fik hende ind på internatet. Hun var en af de få, der havde siddet alene i bur, og Mie mener, at det er derfor, hun har flere ar i hovedet.\n”Da hun kom ind på internatet, så hun forfærdelig ud. Hendes bækken var helt smadret, jeg har aldrig set så stor en øregangsbetændelse, og så var hun alt for tynd i forhold til, at hun var højdrægtig. Hun havde været et produktionsdyr så længe, at hun trådte på sine patter,” fortæller Mie Munck.\nMie måtte betale for en brystløft-operation, og sammen med mange andre operationer og medicin, har Prada i alt kostet hende 76.000 kroner. Men Mie ville stadig have overtaget Prada, selv om hun havde kendt til hendes mange skavanker på forhånd.\n”Jeg faldt for hendes modergen. Hun er så omsorgsfuld og kærlig overfor alle dyr på internatet, hvor hun er med hver dag. Hun slikker alle hunde og killinger i hovedet, og så hjælper hun dyrene med at komme på benene igen,” fortæller Mie Munck.\nPrada må være udstyret med et helt særligt sympati-gen, da hun selv kæmper med nogle indre dæmoner:\n”Hun har haft mareridt med jævne mellemrum lige siden jeg fik hende. Så hyler, knurrer og løber hun i søvne, som om hun stadig er tilbage til det sted, hvor vi fandt hende,” siger Mie Munck.\nDerudover kan Prada ikke være alene hjemme. Mie har overvågningskamera i sit hus, hvor hun kan se, at Prada går i panik, så snart hun er alene. Hun hopper op i vindueskarmene og river gardinerne ned og banker sig igennem døren. Så Mie har hende med på arbejde hver dag.\nLuffe har altid styr på familien\nBettina Andersen og hendes familie overtog Luffe, som blev født af Prada kort tid efter, at hundene kom på Roskilde Internat. Bettina og familien havde erfaring med cockerspaniel racen fra tidligere, så da de blev gjort opmærksomme på, at Prada havde født et kuld hvalpe, skyndte de sig ud på internatet.\n”Vi var faktisk på ferie på Bornholm, men vi tog hjem et par dage før, for at nå at se hvalpene, inden de blev solgt. Vi faldt pladask for Luffe, fordi han viste en helt særlig tillid til os. Så vi fik heldigvis lov til at tage ham med hjem,” fortæller Bettina Andersen.\nHan er næsten lige blevet fire år og giver stor glæde til familien. Selv om han aldrig har været på ejendommen, hvor de andre hunde blev fundet, viser han alligevel nogle tegn på at være bange for at blive efterladt. Præcis ligesom sin mor:\n”Han har hele tiden styr på, hvor vi er. Hvis nogen er væk, er han opmærksom på at få dem hjem igen. Men det er en gave, at han er så glad for at se os, når vi så kommer hjem,” afslutter Bettina.\nBåde Anne Marie, Mie og Bettina er alle enige om, at det er en stor gave at adoptere en hund fra en dyreværnssag. Selv om det er en hård opgave, giver det så meget mere igen, fortæller de alle tre.


Invictus Legend Edp 50ml - Transparent - NLYMAN.COM\nHelte kommer og går, men legender er for evigt. Paco Rabanne præsenterer den nye Invictus Eau De Parfum Invictus Legend. En magnetisk duo af glødende varme og sensuel styrke hvor appelsinblomst, sort peber og kardemomme møder salt grapefrugt, honning og geranium. Et trofæ til vindere.\nPaco Rabanne er modedesigneren med mange facetter og med en farverig personlighed. Dette afspejles i de parfumer der lanceres i hans navn. At provokere og overdrive, at have fantasi og humor, er nøglerne til Paco Rabannes univers. Der er dufte for den rå kvinde men også til den feminine og sensuelle kvinde.\nTil Paco Rabanne mærkeside\nParfumer - Transparent


Test af økologisk fairtrade chokolade - Sustain Daily - inspiration til en bæredygtig livsstil\nMad, Økologisk mad 24. april 2017 1. august 2017\nUdgivet i samarbejde med Fairtrade Danmark, som har sponsoreret det meste af chokoladen.\nChokolade er vores yndlingssnack, så er det sagt. Med mint, orangesmag, hele eller hakkede nødder, karamel eller bare en klassisk mørk med høj kakaoprocent – vi er vilde med det hele! Det bedste er pladechokolade, som man kan bryde op og dele med sine medsnackere.\nMen hvilken en er bedst? Sammen med Fairtrade Danmark har vi testet økologisk fairtrade chokolade, så du kan gå direkte efter den lækreste.\nNår du køber fairtradecertificeret, sikrer du at bønderne har fået en fair pris for deres varer. Prisen på chokolade svinger meget på verdensplan og er nogle gange så lav, at chokoladebønderne ikke kan få dækket deres udgifter eller have en ordentlig levestandard. Fairtradeordningen går ind og sikrer, at de altid kan sælge til en fair pris – og hvis prisen på verdensplan stiger, følger fairtradeprisen selvfølgelig med op.\nAt købe fairtrade er også at støtte udviklingen i lokalsamfund, som bønderne er en del af. De er nemlig sammen i kooperativer, som får midler, de selv kan råde over – til at bygge skoler, brønde eller hvad de mangler. Ofte bruges nogle af midlerne til initiativer, som passer på den natur, som afgrøderne vokser på.\nMørk chokolade med mint\nDen første kategori, vi testede, var mørk chokolade med mint. Det er ikke sjældent, at sådan en plade finder vej til bordet på vores redaktionsmøder, så forventningerne var høje.\nÄnglamarks mintchokolade har knasende stykker af mint i, som redaktionen omtalte som “næsten tyggegummiagtige i smagen” og “lidt for søde”. Men den fik også ros med på vejen, især for det lækre knas og en god eftersmag.\nSamlet score: 13 ud af 20\nPris pr. 100 gram: 19 kr.\nSeed and Bean Mint\nMintchokoladen fra Seed and Bean havde en “lækker afrundet mintsmag”, som vi kaldte “god og jævn” og “godt fordelt”. Den har ikke knas, men får smag fra pebermynteolie. En mente, at den var for svag, mens en anden fik lyst til et stykke mere.\nSamlet score: 14 ud af 20\nPris pr. 100 gram: 35 kr.\nIrma Mørk Pebermynte\nIrmas mintchokolade skilte sig ud ved at være fyldt med flydende mintcreme. Tre ud af redaktionens fire testere var vilde med det og kaldte det “vildt lækkert”, mens den sidste tester syntes, at fylder “smagte kemisk” og gav bundkarakter.\nSamlet score: 16 ud af 20\nPris pr. 100 gram: 27 kr.\nChocolate&Love Mint Crunch\nMintchokoladen fra Chocolate and Love er også med knas. Den blev bedømt som “ret kedelig”, “ikke helt god at tygge i” og “næsten uden mintsmag”, men fik ros for den lækre fornemmelse af knaset.\nSamlet score: 9 ud af 20\nTestvinder: Irmas Mørk Pebermynte. Vinderen blev den mørke chokolade fra Irma med mintcreme, som tre ud af fire testere var vilde med og havde lyst til at spise mere af. De to dyreste chokolader fik henholdsvis en andenplads og sidstepladsen, så hvis du skal vælge mellem dem, vil vi anbefale den fra Seed and Bean.\nKlassisk mørk chokolade\nNæste testkategori var de klassiske mørke chokolader. Dem er vi vilde med, fordi de passer til alting – som en del af en skål med mandler og tørrede abrikoser, som topping på havregrød eller nicecream, som sidevogn til en kop kaffe og bare helt alene, når man er lækkersulten.\nIrmas mørk 85%\nIrmas mørke chokolade har et meget højt kakaoindhold, og måske derfor fik den bedømmelsen “lidt for kraftig” og “lidt for bitter”. Vi var enige om, at den var lidt tør i det og næsten kaldte på at blive bagt i en cookie eller brugt som overtræk.\nPris pr. 100 gram: 32 kr.\nÄnglamark mørk 70%\nÄnglamarks mørke chokolade har et kakaoindhold, som gør den “god til at snacke”. Den “smelter godt på tungen” og “har en god eftersmag” ifølge redaktionens testpanel. En enkelt tester synes, at den er lidt kedelig.\nSamlet score: 15 ud af 20\nXOKO mørk 72%\nDen mørke chokolade fra Rema1000 med 72% kakao fik udelukkende ros med på vejen. “Rigtig god smag”, “masser af smag uden at blive for meget”, “mega god intens smag” og “stor smagsoplevelse” blev der udtalt – ingen havde noget negativt at sætte på den.\nSamlet score: 20 ud af 20\nPris pr. 100 gram: 21 kr.\nChocolate&Love Creamy Dark 55%\nDen mørke chokolade fra Chocolate and Love med 55% har en cremet konsistens, som testpanelet havde delte meninger om var en “lækker blød konsistens” eller en “kedelig blødhed”. De tilsatte kakaonibs fik ros for at være “lækkert knasende”.\nSamlet score: 12 ud af 20\nTestvinder: XOKO mørk 72%. Næste gang, du skal købe mørk chokolade, vil vi anbefale en tur i Rema1000. Den mørke fra XOKO var en klar vinder og er oven i den billige ende af testen. På andenpladsen kom Änglamarks mørke med 70%, som kan fås i alle COOP Supermarkeder.\nJokere og lidt af hvert\nEfter den klassiske mørke og dem med mint havde vi en hel del chokolade til overs, som vi ikke havde smagt på. Så vi besluttede spontant at fortsætte testen og prøve lidt af alt det andet. For hey, hvorfor lade den med appelsinskal, den med hampefrø, den med karamel og den hvide chokolade gå under testradaren?\nÄnglamark hvid lemon\nVi var enige om, at Änglamarks hvide chokolade med citron var “lidt for sød”, og at det klædte den at blive brudt af det sure fra citronen. De fleste gættede på, at det sure var lime – så citronsmagen er ikke meget klar.\nSamlet score: 11 ud af 20\nChokoladen med havsalt og knasende karamelstykker fra Chocolate and Love havde “god crunch”, og “et mega lækkert hint af salt”, men kunne godt have smagt mere af karamel, hvis det stod til os.\nSeed and Bean græskarkerner & hampeolie\nTesten mest utraditionelle chokolade med græskarkerner og hampeolie blev ikke godt modtaget af testerne. “Ikke snackagtig”, “alt for sund smag”, “kernerne gør ikke noget godt” – nej, vi var ikke fans.\nSamlet score: 6 ud af 20\nPris pr. 100 gram: 33 kr.\nXOKO mørk orange\nOrangechokoladen fra XOKO med syltet appelsinskal og 58% kakaoindhold fik ros for “vildt lækker smag”, “lækre syrlige stykker” og afvekslingen mellem appelsinsmag og almindelig chokoladesmag.\nSamlet score: 19 ud af 20\nTestvinder: XOKO mørk orange. Endnu en gang må vi konstatere, at Rema1000 kan noget med chokolade. Den mørke chokolade med orangeskal vandt klart blandt jokerne, mens Chocolate&Love med havsalt og karamel fik en andenplads.\nEr du snacksulten nu? Del gerne med os, hvad din favoritchokolade er!\nIchoc er supergod! Økologisk & vegansk men desværre ikke fairtrade.\n24. april 2017 kl. 20:48\nJeg har længe været glad for både Änglamarks chokolader og ditto Remas XOKO. Skal det være ekstra fint, så er jeg stor fan af Summerbirds fyldte chokolader (ok, jeg er vild med fyldt chokolade, hvis det er med nougat, karamel eller andet i den dur).\nMit nyeste choko-crush er både raw og vegansk – og desværre ret dyrt. Det er “Ombar” med kokos, som er sødet med agavesirup, og smager noget så skønt. Greengoddess.dk sælger den i Danmark, og ellers har de den hos Buywholefoods.co.uk\n27. april 2017 kl. 05:25\nVi plejer også at være glade for Änglamarks, men det overraskede at den ikke klarede sig bedre i sammenligningen. Men med den bedste pris i hele gruppen, er den ikke dømt ude 😉\nTak for tips til nye barer. Lyder godt.\n24. maj 2017 kl. 16:03\nDen bedste mørke chokolade plade synes jeg er den fra lidl. Den er også fairtrade, den har sådan en lækker kraftigt chokosmag uden at blive tør, og den er ikke så dyr igen. Prøv den 🙂\n4. juni 2017 kl. 19:39\nJeg bor i Holland, hvor man finder (efter min mening) nogle af de bedste plader chokolade: Tony’s Chocolonely. Deres chokolade er fairtrade, men de tager en masse ekstra skridt mod “slave-free chocolate” med fokus på børnearbejde, kooperativer og hvor kakaobønnerne kommer fra. Og så har de de bedste smagsvarianter – den nyeste er hvid chokolade med gulerod og valnød; min favorit er mørk chokolade med havsalt og mandler. 🙂 Der kommer en ny smag til hver årstid udover det faste sortiment – og så koster en plade på 180 gram kun omkring 25 kr. Win-win!\n6. juni 2017 kl. 08:09\nØj, det lyder sejt! Er de oven i købet økologiske?


Derfor har skraldemændene også ret til at lade beholdere stå, hvis de vender med håndtaget væk fra skraldemanden.\nDet virker måske som en lille detalje for den almindelige forbruger, men for skraldemændene gør det en stor forskel, hvilken vej håndtaget vender, når de tømmer omkring 9.000 stk. papirbeholdere om måneden.\nDerfor skal vi sikre, at beholderne står, så de lever op til arbejdstilsynets krav. På den måde kan vi hjælpe til, at skraldemændene kan klare det daglige og hårde arbejde med affaldet, uden at få arbejdsskader.


Fødevaretransportkæde Producenter og leverandører - Yangzhou Quanda Metal Mesh Belt Co., Ltd.\nIndre > Produkter > Madnetbælte > Fødevaretransportkæde\nFødevaretransportkæden er hovedsageligt det automatiske eller halvautomatiske produktionsudstyr til samlebånd fra fødevareforarbejdnings- og produktionsvirksomheder, der bruges til transport af fødevareråvarer eller færdige produkter i produktionen. Fødevaretransportlinjer kaldes også transportbånd til fødevarebeholdere. Der er bælter, kædeplader, netbælter, rustfri stålbælter, bjergbestigning, rengøring og så videre.\nKlassificering af fødevaretransportkæde:\nI nogle aspekter gentages klassificeringen af transportbånd til fødevarer og klassificeringen af transportbåndsudstyr let. Fødevaretransportlinjer kan klassificeres efter produktionsmaterialer og funktioner:\n1. Ifølge produktionsmaterialer:\n1. Tag båndlinjen som transportør: transportbånd til fødevarer;\n2. Rullen bruges som bærer: madrullebåndslinje;\n3. Med pladekæden som transportør: madpladekædetransportlinje (kædepladetransportlinje);\n4. To-trins kædetransportlinje: to-trins kædetransportlinje;\n2. Klassificeret efter funktion:\n1. Emballeringsfunktion: transportbånd til mademballage;\n2. Tørrefunktion: madtørring af transportbånd;\n3. Forarbejdningsfunktion: produktionslinje til fødevareforarbejdning.\nFordele ved at bruge fødevaretransportkæde:\nFødevaretransportkæde er et uundværligt produktionsudstyr til fødevareforarbejdnings- og produktionsvirksomheder. Det spiller ikke kun en vigtig rolle i fødevareforarbejdning og emballering, men spiller også en uerstattelig rolle i alle aspekter af fødevareproduktion. Anvendelsen af transportbånd til fødevarer i produktionen har følgende fordele:\n1. Stor bæreevne, som kan bruges til transport af bulkgoder;\n2. Produktstrukturen er fast og pålidelig og kan fungere normalt i et relativt hårdt miljø;\n3. Længden af transportkæden kan tilpasses og udvides efter behov og kan arrangeres i henhold til værkstedsmiljøet;\n4. Alle produktionsforbindelser kan udføres kontinuerligt, hvilket sparer produktionscyklus og forbedrer produktionseffektiviteten.\nHot Tags: Fødevaretransportkæde, Kina, producenter, leverandører, fabrik, engros, fremstillet i Kina, tilpasset, høj kvalitet, på lager, pris, tilbud\nMad transportbåndMad tørring mesh bælteMadnetbælteFødevaretransportkæde


Poesi med tænder.: En ny start\nRevolutionary Road af Sam Mendes:\nI 'Revolutionary Road' følger vi April (Kate Winslet) og Frank Wheeler (Leonardo DiCaprio) - et ungt og lykkeligt par, der bor med deres to børn i en forstad til Connecticut i midten af 50’erne. På overfladen virker alt perfekt, men de føler begge en snigende frustration over ikke at kunne slå til i deres forhold og karriere. Frank sidder fast i et velbetalt men kedeligt kontorjob og April går rundt derhjemme og spekulerer over, hvorfor hendes skuespilkarriere aldrig blev til noget. Fast besluttet på at forbedre deres forhold beslutter de sig for at flytte til Frankrig. Men en uendelig række af skænderier, jalousi og beskyldninger er ved at ødelægge deres nye skrøbelige liv sammen.\nEndnu en historie om ulykkelig kærlighed. Sam Mendes fortæller en historie der i ligeså høj grad som kærlighed og ægteskab, handler om drømme og livet. Fortællingen er hjerteskærende, men i modsætning til ‘Blue Valentine’, er udsynet en smule større, mens den emotionelle kerne forbliver enormt stærk. Det handler med andre ord ikke om en kærlighed der visner, men snarere om to drømmere der bindes af deres omgivelsers forventninger, indtil der intet andet er tilbage for dem, end at forblive hensunkne i en situation de aldrig havde forventet skulle være permanent. Sorgen er en anden når den ikke udelukkende handler om et pars kompatibilitet med hverandre, men også om tabet af selvet og fornemmelsen af hvem man er. Hvad der i øvrigt er befriende ved filmen, er at karaktererne har et enormt stort selvindblik og fordi de kender hinanden så godt, er i stand til at gennemskue hvad der ligger til grund for deres forskellige uenigheder. Med andre ord springes der aldrig over hvor gærdet er lavest og det får uenighederne, såvel som karakterernes øvrige interaktioner, til at fremstå ægte og nærværende.\nHvad der endvidere har en enorm indvirkning på filmen, er den periode den udfolder sig i. 1950ernes Amerika efterlod ikke meget plads til et blot lettere anderledes syn på livet end hvad der var normen og det er en stor del af hvorfor ægteparret i centrum for fortællingen her, ender i de omstændigheder de gør. Det er svært at gå imod et helt samfunds mentalitet og det er præcis hvad April og Frank her prøver. Leonardo DiCaprio og Kate Winslet blev for første gang sat overfor hinanden igen siden de begge brød stort igennem med deres respektive roller i James Camerons ‘Titanic’ og mens den historie Cameron fortalte handlede om ung, naiv og ubegrænset kærlighed, der er udfordret af forskellige sociale lag, er den fortælling Mendes her giver sig i kast med en anderledes nuanceret og smertelig en af slagsen. De to skuespillere er mildest talt formidable i deres fremvisning af et ægteskab, der har reduceret to stærke individer til kedsommelig normalitet. De sidder med andre ord fast i det faktum at deres liv aldrig blev helt så grænsesøgende og vigtige som de havde troet. Udover de to hovedroller er Michael Shannon værd at fremhæve, i sin rolle som en mentalt forstyrret mand, der mest af alt bliver kaldt sådan, fordi han har en klar evne til at se igennem de facader som nærmest eksklusivt lader til at dominere midt 50ernes middelklasse familier, og ikke holder mund med hvad han ser. Shannons leveringer af nogle både og tunge samt stærkt emotionelle replikker, er forfriskende og det virker ikke usandsynligt at April og Frank ville lade sig provokere og skubbe fremad af hans provokerende væremåde.\nMendes sætter sit præg på historien, der er baseret på en roman af Richard Yates, ved at gøre 50er æstetikken til en fyldig del af historien og samtidig formå at tilføje en melankolsk stemning til hele oplevelsen, der er helt anderledes end hvad mange større og mere mainstream film har gjort halvtredserne til. Der er stadig alle de velkendte elementer, blot med den drejning at de nu er baggrund for en trist fortælling om at nøjes og prøve at glemme hvad man havde forventet livet skulle være. Instruktøren beviser at selvom hans historie er realistisk og nuanceret, behøver den ikke være fremstillet gråt. Det er tværtimod meget tydeligt at her gøres en dyd ud af at skabe en stilet og sikker visuel fortælling, der ikke har brug for at tilføje rysten og skælven til billederne for at skabe intensitet. Det lader til at Mendes har været bevidst om at han har udvalgt et fremragende cast og to enormt dygtige hovedroller og at det er deres præstationer der skal bringes i centrum, hvilket er præcis hvad de bliver. Her frygtes det ikke at dvæle ved detaljer og nærbilleder og det giver oplevelsen mulighed for at synke roligt ind hos seeren, der således bliver mere modtagelig for de store og vægtige tematikker der her gribes fat i.\n‘Revolutionary Road’ er dygtigt konstrueret. Den er velskrevet, velspillet og instrueret med sikker hånd. De ting gør i samspil en film der er tankevækkende og som ikke er bange for at tage et nuanceret kig på nogle problemstillinger, som er dybtliggende og vil være relaterbare for snart sagt hvem som helst - i det mindste ethvert menneske der ved hvad det vil sige at have oplevet fornemmelsen af en livsdrøm der siver ud mellem fingrene.


Rør Com Frie Piger\nmar Erotisk massage kolding sex frederiksberg Pige, porno Sex, massage porno hup escotguide bryster institutioner, københavn sex rør fri. 9. jun Freeamature Sexvideoer: Hot modne porno film. Porno asian skrig, italienske transseksuelle porno stjerner, Busty modne film Gratis voksne. feb Slagelse Danske, porno, rør / Ung Porno Porno, rør, fri. Slagelse, dansk Cumshot Sean pølser escort piger slagelse / Sumas esbjerg Escort.\n: Rør com frie piger\nEscort guide dl trans København Serien slutter med at Spencer og Ezra prøver at flygte, men kommer ud til hvad de troede var udendørs men var en side seks dk utroskab porno forestilling af et hus i en skov. Der sker så meget at Spencer bliver sindsyg. Der er et juleafsnit, hvilket der ikke plejer at være. Det hele ændrede sig da en mand bankede på Ezras dør, mens Aria og alle hendes venner sad der inde. Hun udvikler stille og roligt et venskab til ham. Roger Kumble, Michael Goi, I.\nNØGNE BADNING SKØNHEDER BIO I ODENSE 51\nEscort midtjylland odense biografer 439\nHJEMMELAVET CUMSHOT TYKKE DAMER Sex cap d agde swinger klub i sf\nThai restaurant istedgade gravid uden ømme bryster I anden del af sæson 6, er der en ny " Big bad" som ikke bare leger med dem, men prøver på og dræbe dem. Sæsonen starter med en sær episode, hvor mona er fortælleren, og fortæller alle vigtige ting der er sket de sidste 3 sæsoner. Hanna prøver at få sin kæreste, Sean, til at glemme dengang hun var overvægtig, tøset og upopulær, men det går dog ikke som planlagt. Ian kommer tilbage til byen og finder sammen igen med Melissa, hvilket overrasker pigerne voldsomt. Han sagde at Ezra havde booket en luftballontur på bryllupsdagen, hvilket var mærkeligt da de troede at han havde skiftet mening om brylluppet.\nThomas Johansen Fredag, Sex piger bedste porno rør Posted on by Jannet Desjardin. Striptease Piger Mænd Sjove klip Store Pikke Store Bryster Sex i det fri. mar Erotisk massage kolding sex frederiksberg Pige, porno Sex, massage porno hup escotguide bryster institutioner, københavn sex rør fri. maj Rød rør fri sex massage i sjælland, Thai massage i hjørring ung escort pige. Sex med tykke piger shemalewiki, Rscortguide enlige kvinder.\n0 Antworten zu “Rør com frie piger”\nGud vin randers cinemas\nØl bong køb holbæk escort


"Mysteriet om fibromyalgi er løst," påstår netmedie. Men sygdommens årsag er endnu ukendt\nNy undersøgelse har fundet årsagen til sygdommen fibromyalgi, og patienternes smerter stammer fra nerveender i deres hænder, påstår netmedie. Men den omtalte undersøgelse kan ikke bruges til at sige noget om sygdommens årsag.\nSådan ser coronavirussen ud i virkeligheden\nDe fleste har en idé om, hvordan coronavirussen ser ud. Den samme illustration er nemlig brugt igen og igen i medierne - den ligner en kugle, som har en slags antenner fordelt ud over sig. Men virkeligheden er en helt anden.\nHavde vi undgået coronavirus ved alle sammen at være veganere?\nCoronapandemien, som hærger verden i disse uger, er opstået, fordi vi spiser kød. Så levede alle som veganere, ville sygdommen slet ikke eksistere, hævder opslag på sociale medier. Men vi kan ikke udrydde epidemier ved at droppe kødet, siger forskere.\nNej, ambulancefolk råder ikke til, at man gemmer nærmeste pårørende som ICE på mobiltelefonen\n”Lægevagten og ambulancefolk råder alle til at indkode deres nærmeste pårørende som ICE på deres mobiltelefoner,” lyder det i et kædebrev, der over en årrække er delt i tusindtal på sociale medier. Nu har brevet fået nyt viralt liv. Men det velmenende budskab passer slet ikke.\nNej, her bliver coronavirussen ikke fragtet i en tank på togskinner\nEt billede af en tankvogn, der angiveligt er fyldt med covid-19, spreder sig på de sociale medier. Men ingen tankvogn ville bære tekst på den måde, og branchemand kalder det uhyre usandsynligt.\nUklarhed om gåture i solen: Stritter eksperters coronaråd i forskellige retninger?\nFlere er forvirrede over, om man bør være sammen udenfor, og kalder coronaeksperters råd tvetydige. Du kan godt bevæge dig ud, men du skal holde afstand til folk omkring dig.\nNej, du dræber ikke coronavirus ved at trække vejret dybt i en sauna\n"Er du smittet med coronavirus, så smut en tur i saunaen og træk vejret dybt i 20 minutter og slå infektionen ihjel." Sådan lyder anbefaling på nettet. Men rådet har ikke hold i virkeligheden, siger eksperter, der samtidig slår fast, at man i stedet meget let risikerer at smitte andre.


En spade er en spade! Og en skovl er til at grave med. – RE:MOVE\nNår man arbejder med eksperimenterende processer i børnehaven, skal man være klar til at improvisere, inddrage børnene og gøre op med den hårde funktionalisme, som kan præge pædagogiskpraksis og dets redskaber.\nBørnene på billedet eksperimenterer med forskellige måder til at få bolden op i luften på og gribe den. Billede: Camilla Kjær\nSom dagtilbudspædagog er man underlagt at arbejde med ”Den styrkede pædagogiske læreplan” og herunder også temaet ”Krop, sanser og bevægelse”. Et af temaets to mål er, at børn skal have en eksperimenterende tilgang til bevægelse, men jeg har oplevet, at dette kan være svært at få implementeret i hverdagen. For realiteten er en anden. Ofte er den pædagogiske praksis præget af hård funktionalisme, som kan gå på kompromis med mere eksperimenterende tilgange.\nSom pædagogstuderende på Via University College er man i to gange 6 måneders praktik gennem uddannelsen. I min 3 praktik fik jeg mulighed for at være en del af projektet ”Eksperimenterende tilgange til krop, sanser og bevægelse”. Her fik jeg mulighed for at arbejde med, få indsigt i og være en del af, hvordan børn undersøger og eksperimenterer, men også hvordan vi kan gøre det sammen.\nEt eksempel fra min praktik hvor den eksperimenterende tilgang gik godt, var en situation på legepladsen.\nEn dreng går rundt på legepladsen og løfter skiftevis to sten i forskellige størrelser med sine hænder. Jeg spørger ham ”Hvilken sten er tungest? Han svarer ”De er lige tunge, hvis jeg putter den store i min stærke arm”. Jeg spørger, om vi skal undersøge, om de er lige tunge, og vi finder en bøjle og to spande. Jeg skruer en skrue i en af pælene, som holder solsejlene, og vi hænger bøjlen og spandene herpå. Mange børn kommer til, og vi vejer forskellige genstande fra legepladsen. Dagen efter er undersøgelsen stadig spændende, og vi udvider med et vaterpas på bøjlen, så det er nemmere for børnene at se, hvornår tingene eksempelvis vejer lige meget.\nBørnene og jeg glemte tid og sted og var opslugte af at undersøge og eksperimentere med, hvad ting vejer. Børnene løb frem og tilbage på legepladsen for at finde ting, og de holdt nøje øje med, hvor boblen i vaterpasset bevægede sig hen ad. Jeg foreslår, at vi hælder vand i den ene spand, hvortil en pige siger: ”Jamen Camilla, vand vejer ikke noget, det falder bare ned fra himmelen”. Dette eksperiment går vi videre med, og vi undersøger videre de næste par dage.\nPå billederne ses børnene, der undersøger, hvad de forskellige genstande vejer. Billede: Camilla Kjær.\nEksemplet demonstrerer hvordan pædagoger kan understøtte børnenes iboende nysgerrighed og lyst til at eksperimentere, ved at spørge ind til og gå med på det som børne er optaget af og byder ind med.\nPå samme tid fik jeg også øjnene op for, hvor mange begrænsninger pædagoger kan skabe, når det handler om at eksperimentere med krop, sanser og bevægelse.\nEt andet eksempel fra min praktik:\nVi står på legepladsen og dets multibane. Her er 2 mål og nogle bolde til rådighed. Vi spiller lidt fodbold, som vi plejer, men en af børnene finder på, at vi skal tage skovlene fra sandkassen og lægge en bold på håndtaget. Herefter hopper børnene og jeg ned på skovlenes gravedel og ser boldene flyve op i luften. Nogle børn prøver på at gribe bolden, når den kommer retur. Vi udvikler på legen, så man pludselig er hold af 2 og 2, men … en pædagog kommer til og siger: ”Hov, skovlene høre til i sandkassen og er til at grave med”.\nI det legen blev forstyrret af en pædagog, som havde en forståelse af, at skovlene var til at grave med, døde energien og flowet i legen for os. Dette var et eksempel på den hårde funktionalisme, som jeg oplever sommetider præger pædagogisk praksis.\nPå billedet ses børnene, der anvender skovlene som rampe til at skyde boldene op i luften. Billede: Camilla Kjær\nDette er ikke et enestående eksempel, men noget flere af mine medstuderende kan nikke genkendende til gennem deres praktikker. Børnene har ikke altid en bagtanke om at ville bruge redskaberne eller deres kroppe uhensigtsmæssigt. Tværtimod kan børns fantasi og nysgerrighed på verden gå tabt ved pædagogers indsnævret syn på redskabers hårde funktionalisme. Så hvordan kan man få vendt denne forståelse af børns eksperimenterende tilgange? For begrænsningerne kan være mange, men mulighederne er endnu flere. Jeg tror blot, det gælder om at turde slippe kontrollen og så se, hvad der sker.\nJeg fandt min inspiration fra Sonja Svendsens (2014) tilgang til improvisation i pædagogisk arbejde, som jeg blev præsenteret for på studiet. Hun finder sin inspiration i jazzmusikken og tager afsæt i jazzmusikeren Keith Sawyers teoretiske tilgang. I følge Sawyer er begreber som ”Yes, and … ”, ”Don’t write the Script in Your Mind” og “Listen to the group” et afgørende mindset for improvisation. Denne tilgang tager udgangspunkt i at stå i det åbne og turde se, hvad der sker, når man inddrager børnene. Her er også noget at hente for dig som pædagog, hvis du tør følge denne tilgang og være klar på at stå i det åbne, men også for dig, som stadig mener, at en skovl er til at grave med. For med denne tilgang, får man virkelig mulighed for at se verden fra børnenes perspektiv og være medskaber af deres verdensforståelse, hvilket jeg er meget optaget af.\n3 gode råd fra mig:\nBrug din nysgerrighed og mød børnene og kollegaerne med åbenhed. Sig, ja til de tilbud og input der kommer og giv næring til disse.\nPlanlægning er vigtig, men læg det i baghovedet. Stol på din faglighed og grib det der opstår i nuet.\nVær opmærksom på, hvad der sker i børnegruppen, altså hvad optager dem, hvad kommer børnene med af tilbud og input. Når du lytter til gruppen, kan i sammen finde vejen.\nSvendsen, Sonja (2014). Improvisation – om pædagogens møde med barnet i æstetiske processer. I. Tidsskrift for Nordisk Barnehageforskning. Vol. 8, Nr. 7, s. 1-14\nBy Camilla Kjær and Michael Friedrich Walter Blume|2022-03-11T09:51:49+01:00marts 11th, 2022|Blog, Seneste indlæg|


Utrygge skoletoiletter: 50 procent af eleverne holder sig i løbet af skoledagen. Men der findes en løsning - Seismo\nUtrygge skoletoiletter: 50 procent af eleverne holder sig i løbet af skoledagen. Men der findes en løsning\nBørn kan være bange for at andre tager billeder af dem, mens de sidder på toilettet.\nHalvdelen af alle danske skolebørn kan ikke lide at gå på toilettet på skolen, fordi de føler sig utrygge. Derfor har Dansk Center for Undervisningsmiljø lavet nyt undervisningsmateriale om problemet.


Kathleen McGowan | Bogrummet\nFødt i Hollywood, Los Angeles, USA.\n2006 Den udvalgte\naf mariemaried. 25. september 2007\n“Historie er ikke, hvad der skete. Historie er, hvad der er blevet nedskrevet” Denne sætning er historikeren Maureen Paschals vigtigste mantra. Hun har netop udgivet en bog om de vigtigste og mest misforståede kvinder gennem tiden, heriblandt Marie Antoinette og Maria Magdalene. Ved at lede efter bevarede kilder har hun forsøgt at give kvinderne et […]


Maskinfabrik med alsidige kompetencer (550.000.- i brutto 2016) til salg - Midtjylland\nUdbudspris: 1.250.000 DKK\nSenest ændret: 03-04-2017\nSælger er blevet kontaktet: 22 gange\nMaskinfabrik med muligheder for iværksætter eller eksisterende virksomhed\nMeget alsidig maskinpark med stans, klip og buk samt dreje og fræsemaskiner - en ideel mulighed for at supplere eksisterende virksomhed eller dig som går med en håndværker iværksætter i maven.\nVirksomheden arbejder i primært i tyndplade og bearbejdning af plast samt montageopgaver, men bidrager også i mange udviklingsopgaver i tæt samarbejde med kunderne. Mange af emnerne laserskæres og købes eksternt.\nRigtig gode og faste kunder, med rigtig godt potentiale for at udvide leverancer hertil.\nFirmaet drives i dag af 2 personer, hvoraf ejeren er den ene og potentialet er stort hvis man vil øge indtjeningen. Ejeren bidrager gerne som professionel sparringspartner i en overdragelsesfase, men også på sigt. Ejeren har et stort netværk som kan aktiveres for at øge aktiviteterne.\nRigtig gode bygninger (lejede) med lave faste udgifter som placeret i et fuldt udbygget industriområde.\nVirksomheden placeret i Midtjylland og er flytbar, men de nuværende kunders placering i forhold til virksomhedens placering i dag, skal tages med i betragtningen.\nPris inkl. maskiner, inventar, varelager og goodwill. Sender gerne maskinoversigt og yderligere tal.\nVirksomheden sælges da ejer ønsker at videreføre andre aktiviteter.\nDu har allerede en virksomhed som er underleverandør indenfor enten pladebearbejdning og/eller dreje- og fræser som du ønsker at vækste med. Alternativ er du iværksætter og har teknisk flair og kan selv betjene maskiner. Har du god kundeforståelse er mulighederne også rigtig gode.\nMulighed for sparring under og efter overdragelse samt aktivering af nuværende ejers netværk.\nI dette tilfælde er det 41.000 DKK + moms


🥇 12 grunde til at alle kvinder burde løbe\nUndskyldningerne for at lade være er mange. Men det er argumenterne for at komme af sted også.\n1. Mindre risiko for brystkræft\nRigtig mange danskere rammes hvert år af kræft, herunder brystkræft. Løbetræning kan højest sandsynligt mindske risikoen for at udvikle sygdommen.På universitetet i Tromsø i Norge har man studeret over 25.000 kvinder i løbet af ti år. Den overordnede konklusion var, at kvinder der trænede regelmæssigt - løb eller cyklede mindst fire timer om ugen - formindskede risikoen for at udvikle brystkræft med 37 procent i forhold til de stillesiddende kvinder. De kvinder, der trænede regelmæssigt og vedholdende i tre til fem år, opnåede væsentlig større kræftforebyggelse end de, der kun af og til trænede.\n2. Sundere graviditet og fødsel\nKvinder, der træner under graviditeten, lever sundere. De har mindre risiko for at få svangerskabsdiabetes, åreknuder eller vand i kroppen.\nDerudover opnår den gravide løber et højere energiniveau, har sjældent forstoppelse og sover bedre om natten.\nKvinder, der har løbet regelmæssigt under graviditeten, føder større og mere levedygtige børn. Hvis man forbrænder 1.000 kalorier om ugen gennem sport, hvilket svarer til 20 minutter fire gange om ugen, forøges barnets fødselsvægt med 10 procent.\n3. Et længere liv\nLøbere lever generelt sundere end mennesker, der har en mere stillesiddende tilværelse, hvorved løbere lever længere.\nDog er det vigtigt, at man ikke blot jogger afsted en gang imellem, da det er den regelmæssige træning, der for alvor er en sundhedsmæssig gevinst. Det kan derfor godt betale sig at løbe, selvom man er oppe i årene.\n4. Et boost til hjernen\nIkke alene styrker du dine muskler, når du løber. Du gør også noget godt for din hjerne.\nHård fysisk aktivitet, som for eksempel løb, forbedrer blodomløbet og dermed ilttilførslen til hjernen. Det er endnu uvist præcist hvorfor, men træning skulle angiveligt forbedre din hukommelse og mindske risikoen for, at du udvikler Alzheimers.\n5. Forebyg hjertesygdomme\nLøbetræning forebygger i høj grad hovedårsagerne til hjertesygdomme. Det sænker dit blodtryk, mindsker risikoen for at du udvikler diabetes og holder kroppen slank.En undersøgelse på Harvard Medical School har vist, at jo mere aktiv en kvinde over 40 er, des lavere risiko har hun for at få hjertesygdomme. De aktive kvinder havde 54 procent mindre risiko for at få hjerteslag end de stillesiddende.\n6. Få færre menstruationssmerter\nAustralsk forskning har vist, at kvinder der træner regelmæssigt, ikke så ofte har menstruationssmerter. Det kan blandt andet hænge sammen med at løb frigiver endorfiner, da disse kemikalier formindsker smerte og giver en følelse af eufori.\n7. Bliv for lækker\nLøbetræning er både sundt for kroppen og brugbart i kampen mod fedt. Undersøgelser har vist, at løbetræning forbedrer kvinders tilfredshed med egen krop, hvorved de også typisk vil have mere lyst til deres partner.\n8. Hold dig i form\nLøbetræning er en af de mest kalorieforbrændende aktiviteter. Men løb får ikke blot kiloene til at rasle af, det ændrer også på fordelingen af muskler og fedt. Forskning har vist, at 450 gram muskler skal have tilført 35-40 kalorier om dagen for at blive opretholdt, mens tilsvarende 450 gram fedt kun skal have tilført 2-3 kalorier for at blive opretholdt.\nDet betyder, at din krop forbrænder flere kalorier, jo større muskelmasse du har. På den måde er det nemmere at undgå vægtforøgelse, når ens krop er muskuløs og veltrænet. En veltrænet krop skal dog holdes ved lige, og det kan godt betale sig at hænge i med løb og træning. En gennemsnitskvinde tager nemlig 9 kg på fra det 20. til det 65. år.\n9. Bliv gladere for din krop\nMed tændstiktynde modelkroppe som forbilleder har mange kvinder i dag et ret belastet syn på deres egen krop. Kan man ikke klemme sig ned i en størrelse 36 eller 38 kan det synes at være en sand fiasko.\nIsær én gruppe kvinder formår dog at se stort på de radmagre kvindeidealer: de aktive kvinder. Det betyder ikke nødvendigvis, at de aktive kvinder har meget tyndere eller flottere kroppe end de inaktive kvinder, men at de ofte har et sundere forhold til deres krop.\nNår de løber, opfatter de ikke kun deres krop som en indpakning, men som noget, de kan gøre noget med og ved.\n10. Forebyg stress og angst\nLøb er en af de bedste måder at forebygge stress på. Det gør dig roligere, mere fokuseret og bedre i stand til at tackle de problemer, du står overfor.\nDet er igen i høj grad endorfinerne, der tilskrives den positive effekt.\n11. Undgå depression\nForskning har vist at løbetræning hjælper på despression. Faktisk viser undersøgelser, at regelmæssig træning kan lette milde depressioner på linje med receptmedicin. Det er afgørende, at man løber regelmæssigt, men enhver form for motion har en positiv mental effekt.\n12. Pas på dine knogler\nOmkring 20-års-alderen holder ens knogler op med at vokse. Derfor er det vigtigt, at man som ung og barn har opbygget en sund og stærk knoglemasse.\nVil man efterfølgende undgå knogleskørhed, er det vigtigt, at man holder sig i gang. Ved løbetræning belaster man sine knogler, og det er med til fortsat at holde dem stærke. Du skal med andre ord bruge dine knogler for at passe på dem.


Informationssamfundet | lex.dk – Danmarkshistorien\nNybagte studenter anno 2000 ved „Hesten” på Kongens Nytorv i København. I 2002 var næsten 10.000 af studenterårgangen kvinder, godt 6000 var mænd.\nI forretningskredse var tiltroen til internettet som fremtidens markedsplads urealistisk stor i slutningen af 1990'erne. Det skabte en voldsom investeringsbølge i de såkaldte dot.com-internetfirmaer, som stillede fantastiske afkast i udsigt. I marts 2000 kollapsede IT-markedet, og euforien blev afløst af desperation. De fleste dot.com-firmaer gik konkurs, også i Danmark.\nI 1988 holdt Poul Schlüter en tale, hvori han forudsagde fremkomsten af et nyt samfund inden for den nærmeste fremtid. „Vi kommer til at se samfund baseret på viden i stedet for mekaniske kræfter,” spåede han. Blot ti år senere var der stor enighed om, at Danmark ligesom de øvrige vestlige lande allerede havde taget flere skridt ind i et sådant samfund. Produktionen af materielle varer var mere omfattende end nogen sinde før i historien, og den var i fortsat vækst. Men dens forudsætning var en væsentlig mere kvalificeret arbejdskraft, end der havde været i den landbrugs- og industriproduktion, som i 1980'erne stadig havde været fremherskende. Simpelt manuelt arbejde spillede nu en lille rolle. Selv til den ringest uddannede arbejdskraft, der blev betegnet som ufaglært, var kravene til læsefærdigheder og håndtering af teknologisk avancerede redskaber oftest væsentligt højere, end de havde været 15 år tidligere. Kommunikation på et meget højt vidensniveau var blevet afgørende for virksomhedernes overlevelsesmuligheder. Det gjaldt ikke kun inden for den primære og sekundære sektor, hvor beskæftigelsen var faldet yderligere til under 28 procent af den samlede arbejdsstyrke, men også i servicesektoren. Det var typisk, at det var de mest videnstunge erhverv, som var de hurtigst voksende og blev de vigtigste bidragydere til nationalproduktet.\nForandringerne i arbejdets indhold skete sideløbende med forandringer i organisationsstrukturerne. En topstyret, hierarkisk ledelse måtte vige for mere „flade” ledelsesformer. Det betød ikke nødvendigvis, at kontrollen af den enkelte medarbejder blev mindre, men det blev vigtigere at opmuntre medarbejdernes følelse af at have indflydelse på og udvikle sig gennem deres arbejde, og den enkelte blev mere direkte stillet over for konkurrence fra kollegerne. Det gamle industrisamfunds skarpe adskillelse af mennesker efter deres placering i produktionslivet var i opløsning.\nI dette „postmaterielle samfund”, „videnssamfund” eller „informationssamfund” fik uddannelse og forskning forøget betydning. Her stod Danmark stærkt i den hårde internationale konkurrence. Igennem 1990'erne steg det generelle uddannelsesniveau med 37 procent. For den enkelte var det også af afgørende betydning at forøge sit kundskabsniveau, for hvor en uddannelse tidligere havde været næsten ensbetydende med social opstigning, var den nu en forudsætning for overhovedet at sikre sig en plads på arbejdsmarkedet.\nForskningsmæssigt lå Danmark helt i den internationale top. I en undersøgelse foretaget i 2001 af EU's statistikkontor Eurostat fik Danmark fornemme placeringer i en international sammenligning. Kun Sverige lå højere med hensyn til antal videnskabelige publikationer per million indbyggere, mens Danmark lå klart øverst, når det kom til antal meget citerede publikationer, og hvad angik antal af opnåede amerikanske patenter lå landet i den pæne ende. Det overordnede billede var, at dansk forskning lå i international topklasse, såvel i kvalitet som i kvantitet, og at samarbejdet mellem universiteterne og de mest innovative virksomheder var mere udbygget end i de fleste andre EU-lande.\nDer skulle dog gøres en stor indsats for at fastholde de flotte placeringer. De øvrige OECD-lande satsede voldsomt på en udbygning af forskningen. Inden for EU blev det besluttet at øge den andel af BNP, der blev brugt på forskning til 3 procent inden 2010. Den danske politiske vilje til at nå dette mål var vanskelig at få øje på i praksis, både i 2000 og 2004. Derimod var der en udtalt og bred politisk vilje til at gennemføre reformer på universitetsområdet, der med USA som forbillede havde til hensigt at styrke forskningseffektiviteten. En sådan blev vedtaget den 8. maj 2003. Det kunne synes noget uoverlagt, al den stund USA på de fleste undersøgte områder stod ringere end Danmark.\nEn lang videregående uddannelse havde stadig også kun hver femte, og det placerede Danmark i den dårligste halvdel af OECD. Uddannelsesvæsenet under universitetsniveauet var heller ikke kun præget af succes. Den danske folkeskole var dyrere at drive end andre landes grundskoler, men i hvert fald når man talte om opnåelse af basale kundskaber som læsefærdighed, var den ikke specielt succesfuld, selvom der i den henseende skete meget efter 1994. Dette år vedtog Folketinget planen „Uddannelse til alle”, som indeholdt en målsætning om, at 95 procent af en ungdomsårgang i 2000 skulle være i gang med en kompetencegivende uddannelse efter grundskolen. I den forstand, at 98 procent gik i gang med en ungdomsuddannelse straks efter 9. eller 10. klassetrin, lykkedes planen. Desværre faldt 16 procent fra uden at afslutte uddannelsen. Det var endnu nok til at bringe Danmark i selskab med de bedste, men ikke nok til at sikre en sådan placering længe endnu. Der blev arbejdet meget med at finde former, som kunne mindske de unges frafald. Det skete typisk for tiden med stor vægt på at styrke den individuelle motivation, men en forøgelse af bevillingerne til folkeskolen og ungdomsuddannelserne blev det efter 2000 ikke til.\nEn konsekvens af de forøgede krav til uddannelse kunne være, at den sociale og økonomiske ulighed ville vokse. Hidtil var det ikke sket. Danmark var fortsat et af de lande, der havde den højeste grad af lighed mellem borgerne, og selvom social udstødning og marginalisering på arbejdsmarkedet så ud til at være i stigning, var der stadig få fattige i forhold til sammenlignelige lande. Den universelle skattefinansierede velfærdsstat stod stadig distancen.\nVærket Danmarkshistorien i 17 bind udkom i 2. udgave 2002-5. Teksten ovenfor er kapitlet Informationssamfundet.\nForrige afsnit er Nyt i hverdagen\nNæste afsnit er Magt og demokrati i Danmark\nVil du citere denne artikel? Kopier denne tekst og indsæt den i din litteraturliste: Rasmussen, Søren Hein: Informationssamfundet i Danmarkshistorien på lex.dk. Hentet fra https://danmarkshistorien.lex.dk/Informationssamfundet\nSanderumgård, Tankefuld og Sommerlyst: opdateret af Annette Serup Tolstrup for 44 minutter siden\nHelligåndshuset, Randers: opdateret af Emma Vestergaard for 44 minutter siden


Balatontourist Camping & Bungalows Park | Book | Sunnycamp holidays\nVonyarcvashegy › Balatonsøen › Zala › Ungarn Vis kort, beliggenhed og adresse\nRabat-9% Fra 1.299 kr Nu 1.182 kr\nBalatontourist Camping & Bungalows Park er nok den pæneste og mest attraktive campingplads ved Balaton søen. Og det siger ikke så lidt i denne idylliske del af Ungarn ved den største sø i Vest- og Centraleuropa!\nDet er virkelig en naturlig campingplads, området minder om en park med megen grøn beplantning og lige ved Balaton søen. Der er en lille naturlig havn til små både. Stranden skråner stille og roligt nedad, og der er lavvandet, ca. 200 meter ude, er vandet ikke meget dybere end en meter. Ideelt for børnefamilier og dem, som ikke er så øvede svømmere.\nDer er meget at se på i dette område. Vonyarcvashegy er en lille malerisk by blot 10 minutter fra middelalderbyen Keszthely, "hovedstaden" ved Balaton søen. Den skønne by med barok slotte, smukke parker og gyder, er helt sikkert et besøg værd.\nDer er fine vandre- og cykelstier rundt om søen. Der er en 200 km lang cykelrute (Balatoni-Körút) rundt om søen. I denne del af Ungarn er der mange spa resorter og helsecentre. Vandet i søen er meget rent og indeholder mange mineraler. Hunde er ikke tilladte på stranden.\nScore fra 20 bedømmelser. Alle bedømmelser\nStandpladserne er rummelige og naturlige. Der er et åbent område med standpladser, som ikke er adskilte og et område, hvor standpladserne er adskilte af hække. Standpladserne er beliggende på veje med gangstier. Mange standpladser ligger i skyggen af de høje træer.\nPladserne er rummelige og grønne. En del af pladserne er åbne og uden afskærmning imellem, og en del er med hække/hegn imellem. Disse pladser ligger på stier med asfaltering. På mange pladser er der skygge fra høje træer.\nBori terrasse bungalow til max. 5 personer på 31 m². Opholdsrum, køkken og soveværelse med to enkeltsenge i stueetagen. Trappe til 1. sal og en åben svalegang med tre enkeltsenge. Der er en 5 m² stor veranda.\nMini hytte til max. 3 personer på 26 m². Der er et soveværelse for to personer (to enkeltsenge) og en ekstra soveplads på sofaen til den 3. person. Der er et tekøkken i opholdsrummet. Separat bruserum.\nAfstand fra Flensborg: 1.327 km\n8,0 Score fra 20 bedømmelser\nGennemsnitlig bedømmelse: 8,4 Pris : Fra DKK 1133\nGennemsnitlig bedømmelse: 7,6 Pris : Fra DKK 1140


Studerende sikrer mere præcise scanningsbilleder - Electronic Supply DK\nStuderende sikrer mere præcise scanningsbilleder\n3. juli 2019 12:30 | Af redaktionen | Tip redaktionen om en historie\nHvidovre Hospitals forskningsenhed for MR-scanning vil takket være to studenterprojekter fremover kunne modtage billeder af lever og hjernevæv i langt bedre opløsning end i dag\nFoto: Marios Masouridis\nMarios Masouridis (tv) og Alajdin Rustemi har arbejdet tæt sammen med Hvidovre Hospital for at udvikle de nye spoler, der kan sikre mere præcise scanningsbilleder fra hjerne og lever\nTo studerende fra DTU Elektro med speciale i højfrekvenselektronik har de sidste måneder arbejdet på projekter, der skal bidrage til at gøre billeder fra MR-scanninger mere præcise.\nLæs også: DTU fik medaljer med hjem fra international robotdyst\nAlajdin Rustemi og Marios Masouridis har arbejdet med sammenhængen mellem magnettæthed og frekvenser som en ny metode til at forbedre billeddannelsen fra MR-scanneren. Lidt forenklet sagt har de udviklet sensorer, der ligesom en transistorradio kan indstilles på den rigtige frekvens for at fange den ønskede radiokanal. Sensorerne optager de informationer, de modtager på denne frekvens, der for MR-scannerens vedkommende er 300 MHz, og genererer efterfølgende billeder af det scannede.\nDe studerende har arbejdet tæt sammen med med forskningsenheden Danish Research Center for Magnetic Resonance, DRCMR, på Hvidovre Hospital, der er i besiddelse af Danmarks kraftigste humane MR-scanner; en 7 tesla MR-scanner, som udelukkende anvendes til forskning.\nForskning i diabetes\nAlajdin Rustemi har udviklet en ny såkaldt spole til brug ved scanninger af leveren. Det er en slags ’ramme’, som bliver placeret over kroppen, før scanningen gennemføres. Leveren er interessant i forbindelse med flere sygdomme, ikke mindst diabetes, hvor leverens omdannelse af glukose er helt central for forståelse af sygdommen. Den nye spole er todelt og giver dermed mulighed for at se leveren fra to sider, i modsætning til de nuværende spoler, som kun kan skabe billeder af leveren fra en side.\nLæs også: DTUs "robotlandshold" lægger sidste hånd på brandslukning med droner\n- Samtidig sikrer den metode, jeg anvender, at opløsningen af billederne bliver kraftigt forbedret, mindst tre gange bedre end det i øjeblikket er muligt, siger Alajdin Rustemi, der har arbejdet med opgaven på andet semester af sin kandidatuddannelse\nAlajdin Rustemi har fremstillet og designet spolen på DTU. Efterfølgende er den blevet testet på MR-scanneren hos DRCMR på Hvidovre Hospital, hvor man er glade for samarbejdet.\n- Meget af det udstyr, vi anvender i vores scanner skal udvikles og fremstilles til vores specifikke formål. I den forbindelse er det fantastisk at arbejde sammen med de studerende fra DTU, der har indsigt i det snævre felt, som billeddannelse fra MR-scanninger er, siger Anouk Marsman, research fellow hos DRCMR.\nØget viden om hjernen\nLæs også: Går efter varmen: Converter-virksomhed vil reducere strømforbruget i opladere\nMagnettæthed og frekvenser er også udgangspunktet for Marios Masouridis’ projekt med at udarbejde bedre sensorer til brug for en helt anden type scanninger. Marios Masouridis har udviklet en meget lille spole på 5 mm i diameter til brug for scanning af små animalske vævsprøver.\nSpolen skal indeholde små prøver af hjernevæv fra eksempelvis mus og skal bruges af forskerne til at udvikle bedre biofysiske modeller af celler og nervebaner i hjernen. Størrelsen er væsentlig i den forbindelse, da billedet forbedres kraftigt, jo mindre spolen er.\n- En af de største udfordringer har været at sikre mekanisk stabilitet, så den lille spole ikke bevæger sig under scanningen, og billederne dermed bliver ødelagt. Det har Marios Masouridis sikret på bedste vis, så vi nu er i besiddelse af en meget lille spole, som kan anvendes i arbejdet med at øge vores viden om hjernen, siger lektor Tim Dyrby, DRCMR.\nBåde Alajdin Rustemi og Marios Masouridis er enige om, at det har været spændende at arbejde med projekter, der i den sidste ende kan finde anvendelse og bidrage til bedre diagnosticering og på sigt sundhed hos eksempelvis diabetespatienter.\n- Det er fantastisk, at vi som studerende får adgang til at arbejde med Danmarks stærkeste MR-scanner og udvikle sensorer, der kan fremme den fremtidige forskning, siger Marios Masouridis, der er på sit tredje semester af kandidatuddannelsen.\nDet er da heller ikke umuligt, at de to studerende vil arbejde videre med sundheds-teknologiske løsninger i den sidste del af deres uddannelse.\nMere om: DTU Elektro


Skrot og ophug af din skrotbil i Randers - Ophuggerne\nVi skrotter din skrotbil til den bedste skrotpræmie i Randers\nDen højeste skrotpræmie i Randers\nAnsvarlig skrotning af din skrotbil i Randers\nVi tilbyder afhentning af din skrotbil i Randers\nVi køber din brugte skrotbil i Randers med et smil og tilbyder dig den bedste skrotpræmie i Randers.\nHvad kan jeg få i skrotpræmie for min gamle bil i Randers?\nJa, hvad får du for at skrotte din bil i Randers. Der er mange ting der spiller ind, når man skal vurdere, hvad du kan få i ophugningsstøtte for din gamle bil.\nVi kan derfor ikke svare på hvad skrotprisen er for lige præcis din skrotbil, før vi har fået nogle informationer om din bil og dens tilstand. Men en ting er sikkert, og det er, at vi giver den bedste skrotpræmie af alle autoophuggere i Randers.\nJa, vi tager imod alle typer af bilskrot i Randers. Det kan være du har en personbil, varebil, en skadet bil, en defekt bil eller en bil uden afgift. Ligemeget hvad, så står vi klar.\nEr afhentning af min skrotbil i Randers en mulighed?\nHvornår er det tid til at få skrottet sin bil i Randers?\nDet kan være svært at vurdere, da der er mange ting der spiller ind. Der er ingen fast regel for, hvornår det er tid til at skrotte sin bil i Randers.\nVi køber skrotbiler i Randers hurtigt og nemt\nVi køber gerne din skrotbil i Randers og klarer alt papirarbejdet for dig! Når du sælger din skrotbil til os, sørger vi for at den bliver skrottet forsvarligt og korrekt.\nFå din bil skrottet til den højeste skrotpræmie i Randers\nVi sørger for at din bil bliver skrottet på den bedst ansvarlige måde, og så i ovenkøbet til den højeste skrotpris i Randers.