Internet adresser for slægtsforskere\nInternetadresser for slægtsforskere.\nFor at søge på adresserne, log på internettet, tryk Ctrl. og klik på adressen samtidig, så åbnes linket.\nDansk data arkiv. (søg i det gule felt i øverste venstre side)\nGiver adgang til Arkivalieronline med de originale kirkebøger og folketællinger for hele landet.\nGiver adgang til Dansk Demografisk Database. Her kan søges på følgende.\nIndtastede folketællinger fra hele landet.\nIndtastede kirkebøger fra en del sogne, ikke landsdækkende.\nDet danske Udvandrerarkiv med en database over udvandrede danskere til USA i tiden 1869 til 1908.\nIndvandrerdatabase over indvandrede til Danmark.\nDatabase med Dannebrogsmænd.\nNygårds Sedler. En database med 425000 kendte jyder. Her kan være oplysninger og henvisninger som man ikke kan finde andre steder.\nLinks til Rigsarkivet – Landsarkiverne og Erhvervsarkivet.\nSall-data. Søg på goggle. Mange oplysninger\nMormonernes verdensomspændende database over dåb og vielser. Mormonerne i Utah i USA har gennem årene læst og indført dåb og vielser fra kirkebøgerne i mange lande i en database. Her kan der søges på navn på en person i et årstalsinterval og så kommer der en række navne som er født inden for dette interval med oplysning om dåbsdato og forældrenes navne. Hurtig at bruge til søgning, men også fyldt med en del fejl, så alle oplysninger skal kontrolleres i kirkebogen.\nForeningen Dis-Danmarks hjemmeside. Forening for slægtsforskere. Foreningen arbejder med digitalisering af data og har mange projekter i gang. På hjemmesiden er der mange gode henvisninger og råd til begyndere i slægtsforskning. Under Forum kan man få hjælp af erfarne slægtsforskere til søgning, læsning og vejledning hvis man er gået i stå med forskningen. Udenlandske forskere som har rødder i Danmark kan også få hjælp. Årlig medlemskontigent, men man behøver ikke at være medlem for at få hjælp.\nDansk kirkegårdsindex. Forening som arbejder med at affotografere gravsten på landets kirkegårde. Her er der billeder af kirkerne og gravstenene. Register over de affotograferede kirkegårde. Gravsteder som er yngre end 10 år medtages ikke.\nGerdas hjemmeside har en mængde oplysninger fra Hvetbo Herred og mange gode links. Hun har lavet en database med mange tusinde personer fra Vestvendsyssel (klik på Hvetbo området) hvor man kan søge på navn.\nEngelsksproget hjemmeside lavet af Aurelia Clemons. Aurelia er mormon og bor i Utah men har rødder i Vendsyssel. Her er en utrolig mængde data, kirkebøger, folketællinger, mormonernes udvandring 1852-1881, Ellis-Island indvandring til USA i tiden 1892 til 1924 og meget andet. Tillige en stor navnedatabase med danske norske og amerikanske navne.\nPostmester T M Sørensens arkiv over vendelboer. Søgbar database med oplysninger om 130,000 personer. Oplysningerne om personerne er hentet fra aviser og blade, folketællinger og personalhistoriske bøger, forskning og andres forskning.\nSlægtsforskning af Jan Løve Østerbye. Gå til Slægtsforskning – Min far – Slægten i Hvetbo Herred.\nHer er der mange oplysninger om Hvetbo Herred samt mange navne og skifter hovedsagelig fra Hune og Rødhus området.\nHjemmeside for Bjarne Nørgård Pedersen og Kirstin Nørgård Pedersen omhandler deres forskning og slægtsforskning (Nørgård i Alstrup).\nMange links. Blandt andet.\n100 års dødsfald i Danmark 1791-1890.\nMange årgange af Kraks Blå Bog.\nDansk Biografisk Leksikon, 27 bind.\nDanske sagførere 1869 – 1919.\nDansk præstehistorie 1869 – 1911.\nDanske jurister 1736 – 1936.\nDanmarks ældste Forretninger 1100 til 1911.\nEn anden af mormonernes søgesider.\nPå Google skriv: Denmark Estate Records 1436-1964 Giver adgang til originale skifter.\nHer finder man blandt andet.\n2000 biografier af dannebrogsmænd med portrætter 1883 til 1903.\nFolk der blev ridder af dannebrog 1883 til 1903.\nUnder Geneablog. Øresundstoldregistret. Skibe der 1787 til 1799 passerede Øresund og betalte\n– København Politis registerblade. 1,2 mil. Personer registreret i København i\nTiden 1890 til 1923, digitaliseret.\nwww.fogsgaard.org/ Database til Københavnske gader.\nDatabase til Københavns Politis dødeblade. 104000 dødsfald i tiden 1893 til\nEnkekassen, fra 1775 til 1845.\nNogle slægtstavler fra Alstrup og Ingstrup sogne.\nhttp://www.krabsen.dk/ Database med 58000 stednavne og deres tilknytning til sogn, kommune\nwww.vortsognshistorie.dk Database med indskanning af de 13 bind af ”Vort Sogns Historie” som blev udgivet i årene 1950 til 58. Indholdet består af billeder af gårde og husmandssteder med en beskrivelse af ejendommen og avl og besætning. Ejernes navne oplyses og ofte deres forældres og bedsteforældres navne. Indholdet dækker kun dele af Jylland og kun dem som købte bøgerne kom med i bindet. Der er mange med fra Hvetbo Herred.\nhttp://www.wadschier.dk/ Klik på kilder – Søg Arkivaler. En mængde søgelinks. Blandt andet Viborg tugthus fangeprotokol 1763 til 1874.\nAlimentationsbidrag i Hjørring Amt 1868 til 1954. Åbn Daisy – Arkivskaber er Hjørring Amt – Abn Hjørring Amt – Abn 1793 – 1970 Hjørring Amt – Åbn Alimentationsjournal 1868 – 1954.\nGodsskifter, hovedsagelig fra Vendsyssel.\nPersonregister til nordjyske godsers skifte og fæstearkivalier med alle navnene som er nævnt i samtlige skifte og fæstesager. Udarbejdet af Rigmor Nørgård, Frederikshavn og Else Jørgensen, Arden.\nhttp://www.krabsen.dk/ Godsskifter fra Vendsyssel indtastet af Asger Bruun fra Slægtshistorisk Forening for Hjørring og Omegn. Her kan man i en database søge efter et navn eller alle navnene i et gods.\nSkifte og fæsteprotokoller fra hele landet.\nhttp://www.brejl.dk/hjorringgejst.htm Hjørring amt gejstlige skifteuddrag udarbejdet af Erik Brejl Ringkøbbing. Skifter efter præster og degne i.\nHorns herred 1716 til 1813.\nHvetbo Herred 1713 til 1806.\nØster Han Herred 1713 til 1815.\nwww.brejl.dk/index.html Skifte og fæsteprotokoller. Hovedsaglig fra midt, vest og nordjylland..\nhttp://www.jens-ejgild.dk/gods.htm Registre til godsskifter ved Jens Ejgild Caspersen Frederikshavn. Godser i Vendsyssel og enkelte i Ålborg amt.\nwww.byholmvej3.dk/index.htm Bornholmske skifteprotokoller 1641 til 1845.\nwww.bornholm-stamtavle.dk/index.html Slægtsforskningshjemmeside med ca. 60000 navne.\nMuseer, arkiver og hjemmesider.\nwww.danpa.dk Danmarks Nationale Privat Arkiv Database. Her kan søges oplysninger om arkivalier og billeder som opbevares i Lokal og Stadsarkiver.\nhttp://www.danskearkiver.dk/vejviser/index.htm SLA. Sammenslutningen af Lokalarkiver. Vejviser til lokalarkiver i hele landet.\nhttp://www.thistedmuseum.dk/ Thisted Museums hjemmeside. Ved klik på Historisk Årbog kan man læse alle årgange af Årbog for Thy og V Han Herred fra 1906 til 2004.\nhttp://www.vhm.dk/ Vendsyssel Historiske Museum og Arkiv.\nhttp://www.nordmus.dk/ Nordjyllands Historiske Museum i Ålborg.\nhttp://www.jammerbugt-historie.dk/ Indgangsportal til alle lokalhistoriske foreninger, museer og arkiver i Jammerbugt kommune.\nhttp://www.sundsholmeren.dk/ Nørresundby og Sundby Hvorup Lokalhistoriske Forening.\nhttp://moellearkivet.dk/index.php Database med beskrivelse og billeder af mange gamle vind og vandmøller.\nhttp://www.orlogsbasen.dk/ Om 250 års skibsbyggeri. Oplysninger om 2400 orlogsskibe.\nhttp://www.historie-online.dk/ Et væld af informationen om gamle dage og en mængde links.\nhttp://www.aalborgkommune.dk/borgerportal/applikationer//https/tonnies/sogning.asp Ålborg fotografen Tønnies billedarkiv. Har man gamle fotografier fra Tønnies med negativ nr. skrevet på bagsiden eller kender bestillers navn kan man se og bestille nye billeder.\nHvetbo Herreds tingbog 1631-32-33 transkriberet af I C Højensgård. I tingbogen er der mange oplysninger og navne og ofte kan man her hente oplysninger som kan føre slægten en generation længere tilbage end i kirkebøgerne som jo først begynder i 1646-48.\nHvetbo herreds tingbog 1634 transkriberet af I C Højensgård. Med link til navneregister for tingbogen 1631 til 1634. Se ovenstående.\nhttp://www.middelalderinfo.dk/ Giver adgang til et væld af oplysninger fra Middelalderen.\nhttp://www.skippere.dk/index.php Database med examinerede skippere og styrmænd i perioden 1707 til 1839. Ligeledes en database over prisonfanger 1807 til 1814 (fanger son sad i engelsk fangenskab under Englandskrigen 1807-14)\nwww.dkconline.dk/ Fund og Fortidsminder. Et nationalt register over arkæologiske fund og fortidsminder. Dysser, gravhøje, borge og voldsteder. Her kan søges på såvel kort som i database.\nNiels Jensen Hirtshals Fortællinger og billeder af både og fiskere på vestkysten.\nKort, nye og gamle.\nhttp://nordjylland.flyfotoarkivet.dk/ Flyfotoarkivet. Nordjylland fotograferet fra luften med 4 års mellemrum af luftvåbnet i tiden 1944 til 1993.\nhttp://www.kms.dk/ Kort og Matrikkelstyrelsen. Her kan man se landkort, historiske kort og gamle matrikkelkort helt tilbage til 1812 med navne påført af datidens ejere.\nwww.krabsen.dk/stednavnebase/ Database med 59000 stednavne og deres tilknytning til sogn kommune og amt.\nhttp://www.dk-gravsten.dk Affotograferede gravsten på danske kirkegårde med index. Gravsten yngre end 10 år er ikke medtaget.\nhttp://www.dk-gravsten.dk/kirkeg/KongenshusM.php Kongenshus Mindepark for Hedens opdyrkere. Her kan ses mindestenene over hedeopdyrkerne i Hvetbo Herred.\nhttp://www.kalkmalerier.dk/index.php Her kan man se kalkmalerier fra danske kirker og læse deres historie.\nhttp://www.aalborg.stift.dk/ Ålborg Stifts hjemmeside. Link til alle kirkerne i stiftet. Kirkebilleder og oplysning om kirkerne.\nhttp://corpo.dk/hvorup Lokalhistorisk Arkiv på Hvorup gamle skole har gennem en årrække samlet dødsannoncer, takkeannoncer og mindeord i arkivets dækningsområde (Nørresundby, Ålborg, Hvorup mm.) Materialet er overført til edb og kan søges i en database.\nwww.tom.brondsted.dk/mosaiskebegravelser/ Mosaiske begravelser og gravsten indtil 1886 i Danmark.\nhttp://www.kongehuset.dk/ Gå til ”Samlinger” og til ”Ordenskapitlet” Hvis man har aner der er blevet tildelt en orden ligger der muligvis deres levnedsbeskrivelse i Ordenskapitlet. Denne levnedsbeskrivelse er det muligt at få en kopi af.\nBesættelsen og Militære arkiver.\nhttp://modstand.natmus.dk/ Frihedsmuseets modstandsdatabase. Information om modstandsbevægelsen og dens medlemmer under anden verdenskrig.\nhttp://www.milhist.dk/ Dansk Militærhistorie gennem tiderne.\nhttp://www.kasler-journal.dk/privatkrigNQ.htm De private krige under besættelsen. Besættelsestidens terror. Sapotager, drab, likvideringer, snigmord, rovmord, vådeskud under besættelsen.\nhttp://www.dkmuseum.org/ Det danske immigrantmuseum i Iowa i USA. Mange oplysninger om emigrerede til USA. Mange links til websider (Useful websides for Genealogical Research)\nhttp://ssdi.genealogy.rootsweb.com/cgi-bin/ssdi.cgi Database over dødsfald i USA.\nhttp://www.dis.se Dis Sverige. Tilsvarende den danske Dis Danmark.\nhttp://www.genealogi.se Rødder udgivet af Svensk slægtforskningsforbund.\nhttp://www.genline.se Svenske kirkebøger på nettet.\nhttp://www.disnorge.no Dis Norge. Tilsvarende den danske Dis Danmark.\nhttp://digitalarkivet.uib.no Norske folketællinger, kirkebøger, skifter og andet.\nwww.tom-stryhn.com/ Database med materiale fra hovedsagelig Lolland Falster. Log In.\nwww.hammerum-herred.dk/news.php Slægtsforskning og lokalhistorie i midt og vestjylland.\nwww.esbjergbyhistoriskearkiv.dk/Borgerdatabasen.htm Borgerdatabase 1899 – 1919 med Esbjerg\nbys indbyggere indtastet.\nhttp://www.illustrerettidende.dk Illustreret Tidende udkom fra 1859 til 1924. Bladet var unik for sin tid og er i dag en vigtig historisk kilde. Alle årgange kan læses her og der er også en søgefunktion.\nhttp://www.slaegtsgaardsforeningen.dk/ Forening som virker for at kendskabet til og historien om de danske slægtsgåde. Database over gårde.\nhttp://www.tidsskrift.dk/bladring.jsp Her er der adgang til flere forskellige tidsskrifter, blandt andet Historisk Tidsskrift fra 1840 til 2002 og Jydske Samlinger fra 1911 til 2002.\nhttp://www.kulturarv.dk/ Kulturarvstyrelsen. Vore fortidsminder. Fredede bygninger. Museer. Kommune og turisme. Flere databaser.\nSall-data Søg på Google. Mange sider for slægtsforskere.\nForfatter Jens Otto MadsenUdgivet 22. maj 2019 26. september 2019 Kategorier Vrensted Historier\nForrige Forrige indlæg: Hvordan tilværelsen var på landet i 1920erne\nNæste Næste indlæg: Gymnastik i Vrensted Idrætsforening – billeder


Fra bronzealderen sø boliger, de tidlige romanske kirker på øen Reichenau, det væld af blomster Mainau, de buldrende Rhinen Falls nær Schaffhausen, den stadig intakt historiske by Stein am Rhein med sine malede gamle bymure, de levende og arbejdsplads for Hermann Hesse på halvøen Höri, forlystelsesparken i Conny Land eller den brede vifte af museer og kulturelle arrangementer i Konstanz, Bodensee-regionen rummer utallige skatte, som let kan nås fra Berlingen fra. Huset er beliggende ved Seestrasse, vejen der forbinder Schaffhausen og Constance / Kreuzlingen I landsbyen er der et vandsportscenter tilbyder kurser Hvilke i masser af forskellige vandsport. På Panoramapath, kan du finde flere vandrestier. Du kan nyde flere cykelruter så godt. En golfbane kan nås inden for 15 minutter i bil. Det område i Lake Constance byder på mange kulturelle seværdigheder og natur, som er let tilgængelige.


Hvornår får vi flere læger til Nordvestjylland? | dagbladet-holstebro-struer.dk\nChristian Møller-Nielsen (V) sidder i regionsrådet i Region Midt og er bl.a. udpeget til udvalget for nære sundhedstilbud, det midlertidige udvalg for digital sundhed og transformation af sundhedsvæsnet, sundhedskoordinationsudvalg og samarbejdsudvalget for almen praksis, hvor han er formand. Arkivfoto\nDen 30. december lukker og slukker endnu en praktiserende læge sin klinik i Struer, og umiddelbart står der ikke nogen klar til at overtage. Lægemanglen dækker hele Nordvestjylland, og regionsrådsmedlem Christian Møller-Nielsen (V), som bl.a. er formand for samarbejdsudvalget for almen praksis i Region Midt, svarer her på ti spørgsmål om situationen.\n20 okt. 2019 kl. 07:22\nNordvestjylland: Endnu en praktiserende læge i Struer har nu opsagt sin praksis. Han har selv forsøgt at finde en afløser uden held. Kan det betyde, at endnu en udbudsklinik er på vej til Struer?\nPraktiserende læger har en nationalt forhandlet overenskomst med Danske Regioner, og regionen finansierer næsten hele deres løn. Den praktiserende læge er dog principielt selvstændige erhvervsdrivende, og derfor er det lægens eget ansvar at sælge praksis, når vedkommende går på pension. Hvis lægen ikke kan sælge praksis, som eksemplet i Struer, overtager Region Midtjylland opgaven for at sikre lægedækning. Oftest vil regionen sende opgaven i udbud, og derfor kan der meget vel være en udbudsklinik på vej til Struer. Hvis regionen ikke kan etablere en udbudsklinik, har regionen i enkelte tilfælde etableret en regionsklinik. En regionsklinik er kendetegnet ved, at de praktiserende læger ansættes i Region Midtjylland og arbejder i regionens bygninger.\nHvad bliver der fra regionens side gjort for at lokke flere praktiserende læger til regionen?\nLæger uddannes på universiteter, som jo styres af staten. Regionerne og tidligere amterne har i årtier bedt staten om at øge antallet af lægestuderende på universiteterne, blandt andet med det formål at sikre tilstrækkeligt med læger til almen praksis. Først i de senere år er antallet af studerende øget, og der er tillige startet lægeuddannelse på Aalborg Universitet, og flere hospitaler er inddraget i den praktiske lægeuddannelse. Tillige er der flere uddannelsesstillinger i almen praksis. Disse tiltag vil øge antallet af uddannede praktiserende læger i Region Midtjylland i de kommende år.\nHvorfor er man ikke påbegyndt det arbejde tidligere, så man måske havde undgået at stå i denne situation, hvor der er lægemangel i stort set hele regionen?\nI Danmark er der lægemangel i flere lægefaglige specialer på trods af, at antallet af læger er steget markant over de sidste årtier. De stigende antal nyuddannede læger er primært blevet ansat på hospitalerne, som åbenbart har været mere attraktive for de nye læger end arbejdet som praktiserende læge.\nEr de omkring 1400 patienter, der er tilknyttet klinikken i Østergade, tjent med en udbudsklinik?\nDen lægefaglige kvalitet og service skal være i orden. Hvis det er tilfældet, kan de 1400 patienter i Østergade godt være tjent med en udbudsklinik. Personligt så jeg dog helst, at den lægeklinik indgik i fællesskab i et sundhedshus.\nDer har før været bragt kritik af den udbudsklinik, der lige nu ligger på Thyholm. Hvad gør regionen for at undgå lignende situationer med kommende udbudsklinikker?\nRegion Midtjylland er meget opmærksom på, at nogle udbudsklinikker i Danmark har været præget af meget kortvarige ansættelser af alle personalegrupper, og at det forringer den faglige kvalitet og service.\nEr en udbudsklinik eller lignende en god løsning eller en nødløsning?\nEn udbudsklinik kan meget vel være den bedste, men i andre situationer den dårligste løsning. Det afhænger meget af, hvem der får opgaven og hvilke fagprofessionelle, som arbejder i klinikken.\nKan brugerne af klinikken i Østergade risikere, at lægehuset helt lukker?\nI skrivende stund kan det ikke udelukkes, at klinikken i Østergade lukker. Efter min vurdering er der på sigt ikke en fremtid for såkaldt solopraksis, som kun har en læge. De kommende praktiserende læger ønsker at samle sig i fællesskaber med flere læger og andre fagprofessionelle, som kan give faglig og administrativ støtte i dagligdagen.\nFlere praktiserende læger har tidligere udtalt, at praktiserende læger overtager flere og flere opgaver samtidig med, at de får mindre og mindre tid til patienterne. Kan det have noget at gøre med at klinikkerne er svære at afsætte?\nDe praktiserende læger har overtaget nye opgaver, men samtidig afgivet andre til hospitalerne eller til praktiserende speciallæger. Samtidig har de praktiserende læger fået bedre mulighed for at ansætte og lønne andre faggrupper, for eksempel sygeplejersker, som kan aflaste i hverdagen. Efter min vurdering skal de praktiserende læger blive endnu bedre til at flytte opgaver til andre faggrupper. Den omstilling er nemmest at gennemføre i et stort lægehus med mange læger eller et sundhedshus, som drives af regionen.\nHvad skal der til for at få flere praktiserende læger til området?\nRegion Midtjylland skal i samarbejde med kommunerne og de praktiserende læger etablere nye og udbygge eksisterende sundhedshuse, hvor endnu flere sundhedsopgaver kan løses i det såkaldte nære sundhedsvæsen. I forhold til Struer vil jeg foreslå, at de praktiserende læger i nærområdet, byrådsrepræsentanter og repræsentanter fra regionsrådet inklusive embedsmænd med viden på området mødes til en dialog om, hvordan vi i fællesskab skaber en stabil fremtidig lægedækning i området.\nBliver der kigget på tiltag, der kan gøre forholdene som praktiserende læge i mindre beboede områder mere gunstige?\nDer har gennem årene været forskellige forslag til at forbedre lærerekrutteringen til de mindre befolkede områder. Det har blandt andet været drøftet i forbindelse med overenskomstforhandlinger, og drøftes ofte i flere af regionsrådets udvalg. Indtil videre har forslagene primært drejet sig om mere løn til de praktiserende læger i disse områder. Løn som drivkraft til forandring udgør et dilemma, for i virkeligheden burde ekstra løn måske i stedet forbeholdes praktiserende læger i socialt svært belastede områder i storbyerne. Personligt er jeg overbevist om, at etablering af sundhedshuse med blandt andet praktiserende læger, ambulante hospitalsfunktioner og private sundhedsaktører er den bedste løsning på sigt. Konkret er mit forslag for Struer, at kommunen, praktiserende læger og regionen i fællesskab laver en plan, hvor alle sundhedsfaglige samles i samme bygningsmasse indenfor en overskuelig fremtid. Det kræver en anlægsinvestering fra såvel region som kommune, men det har været gennemført med succes andre steder i Region Midtjylland.\nDe stigende antal nyuddannede læger er primært blevet ansat på hospitalerne, som åbenbart har været mere attraktive for de nye læger end at arbejde som praktiserende læge.\nChristian Møller-Nielsen (V), formand for samarbejdsudvalg for almen praksis i Region Midt\nDet kan være svært at lokke læger til: Ny kampagne vil lægem...\nSkal Struer have et sundhedshus eller ej?


Den gode, gamle leg "stoledans", her i en lettere modificeret udgave, er både god leg og god motion, og så kan børn og voksne danse den sammen. Foto: Claus V. Jensen\nBørnehaven Tusindfryd deltager i et projekt, der skal skabe glade børn med glimt i øjet og mod på livet. Ikke bare i Tusindfryd men også i tre andre børnehaver i Kolding Kommune\nFlere og flere børn i Danmark mistrives og bøvler med livsstilssygdomme som eksempelvis overvægt, fortæller Jette Ertbølle Nielsen, der er projektkoordinator for "Glade Børn" i Kolding Kommune.\nMenuen denne aften i Børnehaven Tusindfryd står på kyllingelår, råkostsalat, tomatsovs og brune ris. Forældre, pædagoger og børn laver mad og spiser sammen.\nProjektet "Glade Børn" skal give forældre redskaber til at tage hånd om deres børns trivsel og sundhed.\n"Glade Børn" er et pilotprojekt sat i søen af Sundhedsstyrelsen. Målet er at klæde forældre bedre på til at tage ansvar for børnenes sundhed og trivsel.\nProjektet startede i 2011 og løber frem til januar 2015.\nKolding, Esbjerg, Ishøj og Holbæk kommuner deltager i projektet. I Kolding omfatter "Glade Børn" de fire institutioner Børnehaven Tusindfryd, Daginstitutionen Tved, Vonsild Børnehus og Børnehuset Brunebjerg.\nI alt er der i Kolding Kommune blevet uddannet 12 særlige vejledere i forbindelse med projektet.\nPubliceret 06 October 2012 15:00


Peter Martensens tavse statement - kunsten.nu - Online magasin og kalender for billedkunst\nPeter Martensens tavse statement\nAf Bill Michael Linde\nPeter Martensen, udsnit af Statement. Foto: Henrik Petit\nThe Wonder of Absence\n4 jun 2010 30 jun 2010\nPeter Martensens soloudstilling The Wonder of Absence på Galerie Møllerwitt tematiserer menneskets forsøg på at finde meningen med sig selv. Martensen kommer ikke med endelige løsninger på livets gåder, men formår at vække interesse og forundring.\nDe uniforme mænd går igen\nMartensen arbejder i The Wonder of Absence videre med de figurer, der i en årrække har befolket kunstnerens malerier: uniforme mænd med sorte bukser og hvide skjorter.\nPå billederne i Galerie Møllerwitt er disse personer ofte i færd med mærkelige videnskabelige tests og observationer.\nDe absurde scenarier kontrasteres af andre mindre billeder, som er nærstudier af detaljer fra de førstnævnte billeder, og det er i spændet mellem disse to billeduniverser, at udstillingen folder sig ud og bliver spændende.\nTre uniforme mænd undersøger en uniform model. Peter Martensen, A Test. Foto: Henrik Petit\nNærstudie af en model. Peter Martensen, A Thought. Foto: Bill Michael Linde\nKan man måle en tanke?\nModstillingen mellem de to billedverdener præsenteres eksempelvis i billederne A Test og A Thought.\nI A Test står Martensens anonyme mænd og piller en ligeså anonym mand i håret for at finde en logisk forklaring på, hvad der foregår på eller inde i mandens hoved. Det er en komisk scene, som sikkert skal udstille absurditeterne i videnskabens empiriske og rationelle iagttagelse af verden.\nNår kunstneren Martensen i billedet A Thought zoomer ind på en detalje fra A Test, træder han på den ene side i en af de tre videnskabsmænds sted. Detaljebilledet bliver på den måde et ‘objektivt’ studie af mandens tanker – hvis man da ellers skal tage titlen A Thought (En tanke) for pålydende.\nPå den anden side skiftes perspektivet til en mere ‘nærsynet’ tilgang til verden.\nManden fremtræder dog i begge billeder tavs og indelukket.\nEn model funderer over sin egen lille papir-model. Peter Martensen, Model. Foto: Henrik Petit\nEn videnskabskvinde analyserer tre uniforme mænd. Peter Martensen, Examination. Foto: Henrik Petit\nForundringen er drivkraften\nSelv om Martensens mennesker for det meste fremstår distræte og uden indbyrdes kommunikation, har man en fornemmelse af, at der foregår en hel del tankeaktivitet bag de tavse ansigter. Man drages efter at få indsigt i disse hemmelige tanker, som man ikke har adgang til.\nMartensen forholder sig ligeså undrende som videnskabsmændene, når han forsøger at indfange menneskets indre liv. Han kommer ikke med endegyldige svar, men illustrerer på fremragende vis, hvor uudgrundelig den menneskelige tilværelse er.\nDenne forundring er måske også Martensens drivkraft til at blive ved med udforske disse uniforme mennesker.\nEn række af kittelklædte videnskabsmænd iscenesættes i Peter Martensens The Specialists. Foto: Henrik Petit\nPeter Martensens Statement vender måske videnskaben ryggen. Foto: Henrik Petit\nEn tankeløs røv\nDet ultimative modstykke til videnskabelig observation er måske det lille detaljestudie af en anonym bar røv. Titlen på værket er kort og godt Statement.\nNetop dette værk giver udstillingen et forunderligt og befriende løft, selv om det ikke kommer med nogen fornuftig løsning. Hans Statement konstaterer blot den mere irrationelle side af kunsten og livet, som er ligeså larmende tavs som røven, der afbildes.\nSkagen i nyt lys\nSkagen indhentet af samtidskunsten\nSoulmates: Peter Martensen og Preben Fjederholt\nUgens kunstner – Peter Martensen\nAnonyme mænd på afveje\nEn kunstnersammenslutnings forsvar\nMartensens psykologiske specialist\nPeter Martensen om Mental Places på Galerie MøllerWitt – en udstilling du ikke kan se\nFlere nuancer af sort\nHvor mørkt kan det blive?\nKunst i ord og billeder?\nPoetiske refleksioner over nutidskunsten\nI offensiv mod de hvide skjorter\nPeter Martensen på Galerie MøllerWitt\nGallerirevy København aug 2020: Kvinderne vender tilbage!\nBilledserie: When You Leave The House af Lise Harlev\nBilledserie: Milena Bonifacinis Nye Tavler\n'Peter Martensens tavse statement'


Åben skønhedsklinik får bøde for 8. gang: Derfor åbner ejer igen og igen - sn.dk - Roskilde\nCliuniq i Ringstedgade foretrækker åbenbart bøderne frem for at overholde forbuddet mod at åbne. Foto: Kristian Jørgensen\nArtiklen: Åben skønhedsklinik får bøde for 8. gang: Derfor åbner ejer igen og igen\nRoskilde - 19. februar 2021 kl. 08:51\nFor tredje gang i denne uge og for ottende gang i år var Midt- og Vestsjællands Politi torsdag ude at skrive bøder ud i skønhedsklinikken Cliuniq i Ringstedgade i Roskilde.\nLæs også: Foto og video: Læserne om corona-demonstration gennem byen: I er livsfarlige\nSom bekendt skal skønhedsklinikker, neglebarer og lignende virksomheder holde lukket for tiden - og som bekendt har Cliuniq igen og igen valgt at trodse forbuddet. Således også torsdag, hvor klokken var omkring 12.30, da politiet modtog et tip om, at der igen var kunder i den skønhedsklinik, som også mandag og tirsdag holdt åben. Og igen fik både den 34-årige mand, der er indehaver af klinikken, og den 32-årige kvinde, som er ansat, hver sin bøde på 10.000 kroner. Dermed har politiet udstedt bøder for 140.000 kroner alene til dén klinik.\nIndehaveren er Osman Al Chami, som til Danmarks Radio har forklaret, at det for ham handler om at have noget at leve af her og nu. Bøderne er endnu ikke blevet betalt.\nKunderne i klinikken bliver ikke sigtet af politiet, men de kan senere komme til at spille en rolle.\n- Ud over indehaveren og medarbejderen var der i går seks andre mænd og kvinder til stede i klinikken, da vi kom. De kom fra Storkøbenhavn, Falster og Fyn. Hvad formålet var med at være til stede, ved vi ikke, for de ville ikke sige, om de var kunder, venner eller bare på besøg, så vi registrerede deres navne, og hvis de vil, kan de komme ind og afgive forklaring om, hvorfor de var til stede i en klinik, som burde være lukket. De kan også blive indkaldt til retten, hvor de vil have pligt til at få munden på gled, siger Martin Bjerregaard fra Midt- og Vestsjællands Politi.


MAR indfører endvidere et nyt regime for markedssondering som en regulering af videregivelse af intern - PDF\nDownload "MAR indfører endvidere et nyt regime for markedssondering som en regulering af videregivelse af intern"\nDaniel Bjarne Schmidt\n1 8. juni 2016 N Y E R E G L E R O M O F F E N T L I G G Ø R E L S E A F I N T E R N V I D E N, M A R K E D S S O N - D E R I N G O G L E D E N D E M E D A R B E J D E R E S T R A N S A K T I O N E R Den 3. juli 2016 træder Europa-Parlamentet og Rådets Forordning (EU) nr. 596/2014 om markedsmisbrug (MAR) endegyldigt i kraft. Dette medfører blandt andet, at pligten til at offentliggøre intern viden ændres. Hvor udstedere af værdipapirer nu skal offentliggøre intern viden på tidspunktet, hvor den interne viden bliver en realitet, skal udstederne pr. den 3. juli 2016 offentliggøre intern viden allerede på det tidspunkt, hvor den interne viden foreligger. Udsættelse af offentliggørelse underlægges fremover strenge dokumentationskrav for udstederen. Endvidere udvides pligten til at offentliggøre intern viden til at gælde for såvel udstedere, der er optaget til handel på et reguleret marked, multilaterale handelsfaciliteter, organiserede handelsfaciliteter og vækstmarkeder for små og mellemstore virksomheder. MAR indfører endvidere et nyt regime for markedssondering som en regulering af videregivelse af intern viden. Afslutningsvist indeholder MAR regler for tærskler for oplysningspligten om ledende medarbejderes transaktioner. Denne hjemmesideartikel gennemgår dels definitionen på intern viden samt det tidspunkt, hvor den interne viden skal offentliggøres pr. den 3. juli Intern viden Definitionen af intern viden er i al sin væsentlighed videreført fra de regler, der gælder i dag. Ved intern viden forstås således: 1. specifik viden, som direkte eller indirekte vedrører en eller flere udstedere eller et eller flere finansielle instrumenter, 2. som ikke er blevet offentliggjort, og 3. som mærkbart ville kunne påvirke kursen på disse finansielle instrumenter eller heraf afledte instrument, hvis den blev offentliggjort. Såfremt viden vedrører en langsigtet proces, kan enkelte skridt i denne proces i sig selv være intern viden, herunder selvom skridtene blot er midlertidige, hvis den pågældende viden opfylder de ovennævnte kriterier. Derfor bør udstedere eksempelvis i kontraktforhandlinger mv. løbende vurdere, om forhandlingerne vil resultere i indgåelsen af en kontrakt. Endvidere præciserer MAR, hvad der forstås ved intern viden i forbindelse med råvarederivater, samt\n2 personer, hvis opgave er at udføre handelsordrer med finansielle instrumenter. For råvarederivater er det, foruden de ovennævnte kriterier i punkt 1-3, et krav, at en information for at udgøre intern viden med rimelighed kan forventes at blive offentliggjort, eller som ligefrem skal offentliggøres i henhold til retlige eller administrative bestemmelser. Disse retlige eller administrative bestemmelser kan såvel følge af EU-retsakter, nationale regler, kontrakter, praksis eller sædvane for de pågældende derivater. For personer, der har til opgave at udføre handelsordrer, udgør intern viden ligeledes viden, der formidles af kunder om disses endnu ikke udførte ordrer, såfremt denne viden er præcis og i øvrigt opfylder de kriterier, der er angivet ovenfor i punkt 1-3. At viden er specifik At viden er specifik betyder: 1. at den pågældende viden er tilstrækkelig præcis, til at man kan drage en konklusion på de pågældende forholds eller de pågældende hændelsers indvirkning på kurserne på finansielle instrumenter, herunder afledte instrumenter, samt 2. forholdet eller hændelsen enten allerede foreligger henholdsvis er indtrådt, eller som med rimelighed må forventes at komme til at foreligge henholdsvis indtræde. Hvornår et forhold eller en begivenhed med rimelighed kan forventes at foreligge henholdsvis indtræde, afhænger af en konkret vurdering. Der er således ikke generelle kriterier for at vurdere, hvornår denne rimelighed er til stede. EU-Domstolen har i forbindelse med rimelighedskravet udtalt, at man skal vurdere væsentligheden af forholdene eller hændelserne, samt at man skal vurdere, hvor sandsynligt det er, at de kommer til at foreligge henholdsvis indtræde. Der sættes således lavere krav til sandsynligheden af et givent forhold eller en given hændelse, såfremt forholdet eller hændelsen er meget væsentlig. Mærkbar indvirkning på kursen Hvorvidt en specifik viden vil have mærkbar indvirkning på kursen af et finansielt instrument, afhænger af, hvad man sædvanligvis må antage, at en fornuftig investor lægger til grund i sin investeringsbeslutning. Såfremt en investor således vil tage den pågældende viden i sine betragtninger i forbindelse med en investering, vil den pågældende viden have en mærkbar indvirkning på kursen. Offentliggørelse af intern viden Hvor Værdipapirhandelsloven stiller krav til, at udstedere offentliggør intern viden, når den pågældende viden blev en realitet, indtræder pligten til at offentliggøre intern viden så hurtigt som muligt. Der er således ikke længere et krav til, at den pågældende viden skal være en realitet, men blot et krav at den interne viden skal foreligge.\n3 Når de ovenfor nævnte kriterier for, hvornår der foreligger intern viden, er opfyldt, skal en udsteder således hurtigst muligt herefter offentliggøre dem. Forordningen præciserer ikke, hvad der forstås ved hurtigst muligt, men førhen har der været en praksis om, at udstederne skal være beredte på begivenheder, som forventes at indtræde. Dette krav forventes også videreført under forordningen, men idet pligtens indtræden rykkes frem til det øjeblik, hvor den interne viden foreligger, fremfor det tidspunkt hvor den interne viden bliver en realitet, vil der sandsynligvis være flere og flere situationer, hvor udstederne ikke kan være lige så beredte som førhen. I mangel af andre holdepunkter må det dog lægges til grund, at den hidtidige praksis fortsat vil finde anvendelse. Udsættelse af offentliggørelse Svarende til de nuværende regler giver forordningen mulighed for, at udstedere kan udsætte offentliggørelsen af intern viden, til efter den interne viden foreligger, såfremt visse kumulative - betingelser er opfyldt. En udsteder kan således udsætte offentliggørelsen af den interne viden, såfremt: 1. den øjeblikkelige offentliggørelse antages at skade udstederens legitime interesse, 2. den øjeblikkelige offentliggørelse ikke antages at medføre, at offentligheden derved vildledes, og 3. udstederen kan sikre, at den interne viden forbliver fortrolig. Udsættelse sker på udstederens eget ansvar. Muligheden for udsættelse finder tilsvarende anvendelse for markedsdeltagere i relation til emissionskvoter. Mulighederne for udsættelse gælder ligeledes ved langsigtede processer så som kontraktforhandlinger. Udstederes dokumentationskrav Såfremt en udsteder vælger at udsætte offentliggørelse af intern viden, skal udstederen, så længe udsættelsen af den interne viden står på, udarbejde interne opgørelser over den interne viden. I henhold til ESMA s udkast til tekniske standarder, der fortsat mangler tiltrædelse fra Kommissionen, skal de interne opgørelser indeholde følgende informationer: 1. Dato og tidspunkt for, hvornår den interne viden forelå hos udstederen. 2. Dato og tidspunkt for, hvornår beslutning om at udsætte offentliggørelsen af den interne viden blev truffet, herunder hvornår udstederen regner med at den interne viden offentliggøres. 3. Identiteten af den eller de personer, der er ansvarlige for følgende: a) beslutningen om at udsætte offentliggørelsen af den interne viden, b) den løbende overvågning af, at betingelserne for udsættelsen af offentliggørelsen er op-\n4 fyldt, c) at træffe beslutning om, hvornår den interne viden skal offentliggøres, d) at indlevere den påkrævede information og den skriftlige redegørelse til Finanstilsynet. 4. Dokumentation for opfyldelsen af de krav, der gælder for udsættelsen, herunder de interne foranstaltninger mod at undgå uberettiget adgang for personer, der ikke har ret til at få adgang til den interne viden, samt procedure for tilfælde, hvor fortroligheden af den interne viden ikke længere er opfyldt. Udstederen skal samtidig med offentliggørelse af den interne viden underrette Finanstilsynet om, at offentliggørelsen af den interne viden er blevet udsat. I den forbindelse skal udstederen angive nærmere oplysninger, og Finanstilsynet har udarbejdet et notificeringsskema, som de anbefaler, at udstederne benytter til brug herfor. Notificieringsskemaet kan findes her. Såfremt Finanstilsynet anmoder herom, skal udstederen indlevere en skriftlig redegørelse til Finanstilsynet, hvori udstedere redegør for, hvorfor offentliggørelsen blev udsat og hvordan betingelserne for udsættelse var opfyldt 1. Redegørelsen skal indeholde datoen og det specifikke tidspunkt for, hvornår beslutning om udsættelse offentliggørelsen af den interne viden blev truffet, samt identiteten på den person, der var ansvarlig for beslutningen om at udsætte offentliggørelsen. Som følge af disse nye dokumentationskrav i forbindelse med udsættelse af offentliggørelse af intern viden bør udstedere revidere deres interne retningslinjer og foretage de nødvendige tilpasninger for at opfylde de nye krav. Udstederens legitime interesser Forordningen giver en række eksempler på, hvad der udgør en legitim interesse for udstederen. Som eksempel nævnes således igangværende forhandlinger, hvor offentliggørelsen kan påvirke resultatet eller det sædvanlige forløb heraf. Dette gælder i særdeleshed, når der er tale om udstederens økonomiske overlevelse. Ligeledes nævnes trufne beslutninger eller udarbejdelse af kontrakter af en udsteders ledelsesorgan, hvor beslutningens eller kontraktens ikrafttrædelse afhænger af godkendelse fra et andet af udstederens organer. Dette gælder dog udelukkende, såfremt en offentliggørelse af, at godkendelsen ikke er givet endnu, vil være til fare for, at offentligheden ikke vurderer informationen korrekt. Markedssondering MAR indeholder et regime for såkaldt markedssondering, hvorved forstås, at oplysninger om en transaktion kommunikeres ud til en eller flere potentielle investorer forud for offentliggørelsen. Sådan kommunikation er med henblik på at vurdere interessen i en mulig transaktion og de vilkår, som knytter 1) I forlængelse af tidligere offentliggjort udgave af dette nyhedsbrev præciseres det, at udstedere udelukkende skal indlevere en redegørelse til Finanstilsynet i forbindelse med udsættelse af offentliggørelse af intern viden, såfremt Finanstilsynet anmoder herom.\n5 sig til transaktionen. Markedssondering kan foretages både af udstederen selv eller af personer, der handler på vegne af udstederen. Såfremt en udsteder foretager markedssondering, er det et krav under MAR, at udstederen eller personen, der handler på vegne heraf, forinden vurderer, om sonderingen vil medføre videregivelse af intern viden. Udstederen skal udarbejde detaljerede opgørelse over markedssonderingerne, herunder en redegørelse af vurderingen om, hvorvidt der er tale om videregivelse af intern viden, konklusionen herfor og bevæggrunden for konklusionen. Dette glæder tillige, selvom sonderingen ikke medfører videregivelse af intern viden. Opgørelserne skal udleveres til Finanstilsynet på dennes anmodning. Udstedere skal endvidere udarbejde procedurer for foretagelse af markedssondering, herunder procedurer for at give modtagerne en række standardoplysninger samt at anmode modtagerne om sådanne standardoplysninger. Udstederen eller personen, der handler på udstederens vegne, skal indhente modtagernes samtykke til at modtage markedssonderingen, samt informere modtagerne om, at de ikke må anvende den overbragte information, og at de er underlagt en fortrolighedsforpligtelse i relation hertil. ESMA har udgivet udkast til tekniske standarder for det format, som markedssonderingen skal foretages i, herunder når der er tale om videregivelse af intern viden. Udstederen eller den person, der handler på udstederens vegne, skal udarbejde opgørelser over den foretagne markedssondering. Ovenstående forpligtelser medfører, at udstedere bør revidere deres interne politikker for foretagelse af markedssonderinger, herunder at sikre overholdelse med de nye regler. Ledende medarbejderes transaktioner Indberetningspligt Når en udsteders ledende medarbejder, herunder disses nærtstående, foretager transaktioner med udstederens aktier, gældsinstrumenter eller derivater heraf, og dette sker for den ledende medarbejderes eller dennes nærtståendes egen regning, skal den ledende medarbejder i henhold til MAR indberette dette til udstederen og Finanstilsynet. Denne indberetning skal ske straks og senest inden tre arbejdsdage efter, at transaktionen er foretaget. Under MAR indtræder denne indberetningspligt, når den ledende medarbejders og dennes nærtståendes transaktioner når et samlet årligt beløb på EUR I henhold til forsalget til implementeringsloven, der fortsat ikke er vedtaget, kan Finanstilsynet hæve denne tærskel, idet MAR giver mulighed for\n6 at hæve tærsklen op til EUR Indberetningen skal indeholde følgende informationer: Den ledende medarbejders eller dennes nærtståendes navn Årsagen til indberetningen Navnet på udstederen, hvis aktier, gældsinstrumenter eller derivater heraf er blevet handlet En beskrivelse af det finansielle instrument, der er blevet handlet, herunder pris og mængde Om der er tale om køb, salg mv. Dato og sted for transaktionen Endvidere skal der, hvis relevant, indberettes oplysninger om følgende: Pantsættelse eller udlån af den ledende medarbejders finansielle instrumenter, enten af eller på vegne af den ledende medarbejder selv, eller en for denne nærtstående person Transaktioner, der er foretaget af en person, der som led i sit erhverv organiserer eller gennemfører sådanne transaktioner, eller en anden person med ledelsesansvar i udstederen Transaktioner, der er gennemført i forbindelse med livsforsikringspolice Udstederen skal derefter straks og senest tre dage efter, at transaktionen er foretaget, offentliggøre oplysninger herom. Forbud mod handler i lukkede perioder MAR indfører et forbud mod, at ledende medarbejdere handler med udstederes finansielle instrumenter i en lukket periode på 30 kalenderdage, forud for at udstederen offentliggør en foreløbig finansiel rapport eller en årsafslutningsrapport, som udstederen er forpligtet til enten som følge af de regler, der gælder på det marked, som udstederens aktier er optaget til handel på, eller som følge af de danske love. Dog kan sådanne transaktioner tillades, såfremt det i den konkrete sag er begrundet i helt særlige omstændigheder, herunder eksempelvis alvorlige økonomiske vanskeligheder, der betinger et salg af aktier i denne periode. Vores vurdering Grundet fremrykningen af pligten til at offentliggøre intern viden til det tidspunkt, hvor den interne viden foreligger, bør udstedere nøje vurdere, hvornår en sådan viden foreligger, herunder være yderligere opmærksom på vurderingen af, hvorfor forhold og hændelser med rimelighed kan forventes at foreligge henholdsvis indtræde. I relation til denne rimelighedsvurdering kan udstedere med rette udarbejde politikker, for hvornår de anser forhold, herunder eksempelvis kontrakt, for væsentlige. Sådanne politikker vil bidrage til en fæl-\n7 les forståelse af væsentlighed på markedet og kunne således bidrage i eventuelle tvister, selvom sådanne politikker ikke er bindende over for Finanstilsynets vurdering af, om offentliggørelsen af intern viden var rettidig. Grundet de nye regler om dokumentation i forbindelse med udsættelse af offentliggørelse af intern viden, samt reglerne for udstederes foretagelse af markedssonderinger, bør udstedere revidere deres interne retningslinjer herfor samt foretage de nødvendige tilpasninger for at opfylde de nye regler. Afslutningsvist bør udstedere revurdere deres politikker og interne procedurer for håndtering af ledende medarbejderes transaktioner, herunder offentliggørelse heraf, således at de sikrer, at politikkerne og procedurerne overholder nye regler pr. 3. juli Ovenstående er ikke juridisk rådgivning, og Moalem Weitemeyer Bendtsen indestår ikke for, at indholdet af ovenstående er korrekt. Moalem Weitemeyer Bendtsen har med ovenstående ikke påtaget sig ansvar af nogen art som konsekvens af en læsers benyttelse af ovenstående som grundlag for beslutninger eller overvejelser.\n8 Kontakt Henning Hedegaard Thomsen, Advokat Tel Mob Andreas Løndahl Hertel, Advokatfuldmægtig Tel Mob\nÆNDRING AF VÆRDIPAPIRHANDELSLOVEN DEN 3. JULI 2016 SOM FØLGE AF MARKEDSMISBRUGSFOR- ORDNINGEN\n9. JUNI 2016 ÆNDRING AF VÆRDIPAPIRHANDELSLOVEN DEN 3. JULI 2016 SOM FØLGE AF MARKEDSMISBRUGSFOR- ORDNINGEN MARKEDSMISBRUGSFORORDNIN- GEN Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 596/2014 af 16.


Illustration: Ret til kærlighed.\n’Ret til kærlighed’ er den første podcast-serie herhjemme, der fortæller om, hvordan bøsser, lesbiske, transkønnede og andre LGBT-personer lever og har det i dagens samfund, og som fortæller om de rettigheder, regnbuemiljøet har opnået, og hvordan det har påvirket dem i deres liv og hverdag.\nI år er det præcis 30 år siden, at Folketinget indførte det registrerede partnerskab, og at de første homoseksuelle par herhjemme fik papir på hinanden.\n”Det var den første deciderede ligestillingslov for LGBT-personer, og vi blev dermed det første land i verden, som sikrede LGBT-personer nogle grundlæggende rettigheder, noget som resten af samfundet ellers automatisk havde”, forklarer Bjarne Henrik Lundis, der er leder af LGBT Historisk Værksted, og står bag podcasten.\nIndførelsen af det registrerede partnerskab blev startskuddet til, at LGBT-personer både herhjemme og i udlandet har fået flere rettigheder og en større grad af ligestilling.\n”I podcastserien ’Ret til kærlighed’ fortæller vi historien om, hvordan det gik til, at bøsser, lesbiske og hele LGBT-miljøet fik flere rettigheder. Samtidig sætter vi fokus på, om de lovgivningsmæssige fremskridt nu også har gjort livet nemmere for LGBT-personer i deres hverdag; i fritiden, på arbejdspladsen, på fodboldbanen og så videre. Vi sætter fokus på, om LGBT-personer i dag kan leve og være, som de har lyst til,” fortæller Bjarne Henrik Lundis.\nPodcast-serien ’Ret til Kærlighed’ er støttet af Københavns Kommunes Kultur- og Fritidsudvalg.\nI de første programmer fortæller blandt andre tidligere sundhedsminister Torben Lund om at leve i skjul som bøsse samtidig med, at han som politiker aktivt kæmpede for, at det registreret partnerskab blev indført og Danmark dermed skrev verdenshistorie. I andet program fortæller det første lesbiske par i Danmark og hele verden, Anne Vibeke og Elisabeth, da de fik papir på hinanden den 5. oktober 1989.\nDu finder ’Ret til kærlighed’ på iTunes, Podtail, Buzzsprout, youtube, sportify og gaymagz med flere.\nMere i samme kategori « Den perfekte gaveidé\tÅben homo i professionel fodbold »


Linux Arkiv - DATALÆRE\nSkrevet d. 15. januar 2020 - 15. januar 2020 af Datalære\nDenne artikel er en introduktion til at finde din vej rundt på din server i SSH.\nTryk på Enter eller Return efter hver kommando, medmindre andet er angivet.\nDomæner skal altid erstattes med dit\nOprettet i Guides & VejledningerEmner: Linux, Server, SSHSkriv en kommentar\nSkrevet d. 13. marts 2013 - 15. maj 2019 af Datalære\nDocker er et open-source-projekt, som automatiserer ibrugtagning af computerprogrammer (med miljø) inden i softwarecontainere, ved at tilvejebringe et yderligere abstraktionslag og automation af virtualisering på styresystemniveau på Linux, OS X og Microsoft … LÆS MERE\nOprettet i IT-værktøjEmner: Computerprogram, Linux, Operativsystem, PC / Computer, Virtuel PCSkriv en kommentar\nSkrevet d. 1. marts 2012 - 15. januar 2020 af Datalære\nPHP Composer er et kommandolinje-værktøj til afhængighedsstyring i PHP. Det giver dig mulighed for at erklære de biblioteker, dit projekt afhænger af, og det vil administrere (installere / opdatere) dem for dig. Dette … LÆS MERE\nOprettet i Guides & VejledningerEmner: Linux, PHP, Server, SSHSkriv en kommentar\nSkrevet d. 23. september 2008 - 19. april 2020 af Datalære\nKilder: Wikipedia, Android Authority\nAndroid er et Linuxbaseret styresystem til PDA‘er, mobiltelefoner og tavlecomputere. Det udvikles af Open Handset Alliance der ledes af Google. Android er det mest brugte mobile styresystem… LÆS MERE\nOprettet i SoftwareEmner: Linux, Open Source, OperativsystemSkriv en kommentar


Bliv medlem | RettighedsAlliancen\nRettighedsAlliancen har en rigtig god dialog med og relation til en række aktører. De ved præcis, hvem de skal gå til, hvis der ses noget, som der ikke skal være på de online platforme. Og der kan vi som virksomhed se en klar fordel i, at vi rent økonomisk og ressourcemæssigt kan stå stærkere ved at stå sammen.\nAnn Yoo Porsild Lynard\nExecutive PA og IPR Manager, Republic of Fritz Hansen - Medlem hos RettighedAlliancen\nRettighedsAlliancen er en forening af store og små virksomheder, producenter, foreninger og organisationer inden for de kreative brancher. Vores medlemmer har sluttet sig sammen, fordi de ser en værdi i at have en fælles platform – både rent politisk og juridisk i arbejdet med deres rettigheder. Vi beskytter medlemmernes rettigheder ved konkret håndhævelse af ulovlige aktiviteter, og vi arbejder for at skabe og sikre de bedst mulige rammevilkår for vores medlemmer.\nLige meget, om du har brug for hjælp til at sikre dine værker eller ønsker et stærkt bagland, der arbejder politisk og aktivt for at sikre fundamentet for din forretning, kan du finde værdi i et medlemskab hos os.\nØnsker du at blive medlem eller blot at høre mere om dine muligheder, er du meget velkommen til at ringe på +45 6056 6364 eller sende os en mail på [email protected]\nDu kan også læse mere om vores organisation og organisering i vores vedtægter. Her kan du blive klogere på generalforsamlinger, medlemskontingenter og bestyrelsesbestemmelser.\nDu kan også i nedenstående video høre, hvorfor PP Møbler og Fritz Hansen ser værdi i at være medlem hos RettighedsAlliancen.


VVS i Mosegård ⇒ Klik her og få 3 gratis og uforpligtende tilbud!\nBrug for VVS i Mosegård?\nSkal du bruge VVS i Mosegård? Så er du kommet ind til den helt rette hjemmeside. Her hos os, kan du nemlig nemt og hurtigt komme til at indhente op til 3 tilbud på VVS arbejde i Mosegård. Det er ganske gratis og uforpligtende, og faktisk er der en lang række fordele forbundet med det. Du kan læse mere om disse fordele i teksten her, hvor vi kommer ind på dem en efter en. Vi forklarer også nærmere om konceptet, så du kan finde ud af, om det at indhente op til 3 uforpligtende og gratis tilbud inden for VVS i Mosegård.\nDer er en lang række meget lukrative fordele forbundet med at indhente flere forskellige tilbud på din VVS opgave i Mosegård. Først og fremmest kan du i de fleste tilfælde spare penge på din opgave, og hvem er ikke interesseret i dette? En af årsagerne til at der kan være flere penge at spare, hvis du vælger at indhente flere forskellige tilbud på din opgave er, at VVS’erne i Mosegård godt ved, at de er i hård konkurrence med hinanden om at vinde din opgave. Dette presser altså prisen ned til din fordel, og det er til din fordel.\nUd over at der kan være penge at spare ved at indhente flere forskellige tilbud på din VVS opgave i Mosegård, kan der også være meget tid at spare i form af, at du ikke skal bruge din tid på at kontakte de forskellige VVS firmaer i Mosegård. Det kan godt tage lang tid, når du først skal finde de forskellige firmaer og efterfølgende bruge tid på at beskrive din opgave til en efter en for at finde det bedste tilbud. Her skal du blot beskrive din opgave en gang, så sørger vores samarbejdspartner for resten af arbejdet. Det er dejlig nemt og hurtigt, og det behøver ikke at tage mere end 10 minutter, før du kan have indsendt din beskrivelse.\nUd over en besparelse i tid og penge, vil du også være garanteret kun at modtage tilbud fra de bedste firmaer inden for VVS i Mosegård. Det er vigtigt for os, at du får udført det bedst mulige arbejde, og derfor har vi altså valgt at finde en samarbejdspartner, der kan garantere dette. Der er jo nemlig ingenting ved at få udført dårligt VVS arbejde i Mosegård. Vi ønsker samtidig at være stedet, du forbinder med en god oplevelse inden for VVS i Mosegård, og derfor vil vi meget gerne give dig den bedste oplevelse. Oven i disse 3 fordele skal du også huske på, at det er ganske gratis og uforpligtende at indhente tilbud på god VVS i Mosegård.\nUd over at tale om de fordele, der er forbundet med at indhente op til 3 tilbud på en dygtig VVS’er i en by nær dig, så er det også meget relevant at fortælle, hvordan man gør det helt lavpraktisk. Først og fremmest skal du videre til vores samarbejdspartner hjemmeside. Dette kan du gøre via den grønne knap på denne side, hvor du også kan komme direkte ind til hjemmesiden. Efter dette bliver du sendt trygt og sikkert videre til deres hjemmeside, hvor du skal udfylde din opgavebeskrivelse. Det er en god idé at være så konkret og detaljeret som overhoved muligt, da det også vil medføre, at du vil modtage mere konkrete tilbud på din opgave. Prøv derfor at lave en så detaljeret opgavebeskrivelse som overhoved muligt, da det vil give dig nogle mere konkrete tilbud på VVS i Mosegård i sidste ende.\nEfter du har beskrevet din opgave, skal du blot læne dig tilbage og afvente at modtage dine tilbud fra vores samarbejdspartner. Dette vil typisk inden for 1-3 hverdage. Når du får dine tilbud kan du frit sammenligne dem med hinanden og finde frem til det, der passer bedst for dig. Kunne du ikke tænke dig at benytte nogle af tilbuddene, er det ganske gratis og uforpligtende at benytte servicen, så du er derfor ikke forpligtet til noget, før du har underskrevet en aftale med et VVS firma i Mosegård. Det er en hurtig og glidende proces, og vi håber, at du vil få en god oplevelse med det, ligesom de mange andre kunder, der også har benyttet sig af netop denne service.\nHvis du bare er en smule handyman og har forstand på VVS i Mosegård, giver det god mening at overveje, om du kan løse opgaven selv. En af fordelene ved at gøre dette er, at der er mange penge at spare, da du ikke skal betale løn til en VVS mand fra Mosegård.\nDet er, at du kan spare en masse tid ved at hyre et firma inden for VVS i Mosegård. Du skal dermed ikke selv købe materialer, og du skal ikke selv bruge tid på at udføre arbejdet. Der er godt nok en udgift i form af løn forbundet med det, men det burde sagtens kunne opveje tiden og kvaliteten i det udførte arbejde.\nVi er en hjemmeside, hvor du bliver sat i forbindelse med et af de absolut bedste firmaer inden for at indhente tilbud på VVS i Mosegård. Vi ønsker, at du får den bedste oplevelse med dette, og derfor har vi besluttet at finde det bedste firma at arbejde sammen med, fordi vi ganske simpelt ønsker dig det bedste, og at vi gerne vil være det sted, hvor man starter en god VVS oplevelse.


Ny Silver Watch Fashion Rustfrit Stål Chronograph Womens Vandtæt Watch Producenter og Leverandører - China Factory - KODA\nNy Sølv Watch Fashion Rustfrit Stål Chronograph Womens Vandtæt Watch\nDette ur er en top luksus sølv rustfri stål chronograph kvinder vandtæt kvarts ur med sølv rustfrit stål mesh band, stor hvid dial, Japan miyota kvarts bevægelse og dit eget tilpassede design og logo er acceptabelt.\nNye sølv ur mode rustfrit stål chronograph kvinders vandtæt ur\n- Bevægelse: Japan miyota kronograf kvarts bevægelse\n- Watch case Diameter: 42 mm eller tilpasset\nQ: Hvor længe har din fabrik produceret og eksporteret ure?\nA: Vi har været i watch business i 10 år.\nQ: Hvad er de store fordele ved din virksomhed at sammenligne med andre leverandører?\nQ: Hvad er din MOQ? Kan jeg blandede farver?\nQ: Hvor kan jeg sætte mit logo på?\nA: Dit logo kan tilføjes på uret, vi kan tilføje dem på urskive, rem, bagage, spænde og så videre. Det afhænger af dine detaljerede anmodninger.\nHot Tags: Nye sølv ur mode rustfrit stål chronograph kvinders vandtæt ur, Kina, fabrik, producenter, leverandører\nEt par af: Top Luksus Good Watch mærker Leather Quartz Rose Gold Watch til kvinder\nNæste: Pink Watch Læderrem Rem Women's Wrist Watch Fashion 2015\nSimple Stilfuld God All Black Læder Herreure til mæn...\nGuld Herre Brun Læder Skeleton Automatisk Mekanisk Ur\nVerdens bedste nye top luksus mærke kvinders rustfri...\nJelly Color Sport Silicone Band Smukke stilfulde pig...\nNurse Watch Plast Billige Gratis Online Lilla Kvinde...


Socialstyrelsen: Nye og reviderede skemaer til indberetning af magtanvendelse\nNye og reviderede skemaer til indberetning af magtanvendelse\nI midten af december offentliggjorde Socialstyrelsen en række nye og reviderede skemaer til indberetning af magtanvendelse.\nSkemaerne er lavet på baggrund af flere rapporter, herunder en analyse i en rapport fra Ankestyrelsen: ”Kommunernes håndtering af magtanvendelsesreglerne overfor borgere med demens” samt anbefalinger i ”Evaluering af virkninger af kapitel 24a i serviceloven om fuldbyrdelse af strafferetlige foranstaltninger m.v. ”.\nDe reviderede skemaer\nDe reviderede skemaer omhandler registrering og indberetning af magtanvendelser efter §§ 125-129 i kapitel 24 i serviceloven, og lyder som følger:\nSkema 1: Til registrering og indberetning af magtanvendelse, som er forhåndsgodkendt\nSkema 2: Til registrering og indberetning af magtanvendelse, der ikke er forhåndsgodkendt\nSkema 3: Til registrering og indberetning af optagelse i særlige botilbud\nHertil er der udarbejdet nye vejledninger til skemaerne.\nDe nye skemaer er til anvendelse ved indgreb efter § 137 g– j i kapitel 24 a i serviceloven. Kapitlet handler om indgreb overfor udviklingshæmmede, der er anbragt på en boform som følge af en dom eller sigtelse.\nDe nye skemaer er:\nSkema A: Indstilling til afgørelse om iværksættelse af indgreb fortaget af lederen eller dennes stedfortræder\nSkema B: Registrering og indberetning af indgreb efter § 137 g – j\nSkema C: Indberetning af indgreb efter servicelovens §§ 137 g - 137 j ved månedens udgang.\nHvis du ønsker at læse mere om de nye skemaer – klik her.


Produkter til dine bryn - Alt du skal vide om bryllupper\nProdukter til dine bryn\nOn 15/05/2021\tby Bruger\tWith\t0 Comments\t- Nyheder\nAldrig før har kvinder og mænd overalt på jorden gået mere op i, hvordan deres øjenbryn ser ud. Man siger at øjnene er sjælens vindue, og disse øjne er jo indrammet af menneskets øjenbryn, dette kan være en af grundene til, at folk i dag går så meget op i hvilken farve deres bryn har, hvilket form de har, og hvor store de skal være. En anden grund kan være, at der i dag er en tendens og trend omhandlende store og markerede øjenbryn, helt modsat 90’ernes tynde øjenbryn. Et brand der med sikkerhed kan give dig de øjenbryn, du ønsker, er Benefit.\nBenefit brow produkter\nBenefit brow produkter er kendte produkter overalt i verden. Benefit er et brand grundlagt i Amerika 1976 af to tvillingesøstre. De åbnede første butik i New York og snart efter fulgte en Benefit butik i London. Dernæst er virksomheden blot vokset sig større, og hele verden ved i dag hvad Benefit Brow er, da de er at finde i hele 59 lande.\nI dag har Benefit et stærkt makeup brand, inkluderende produkter som bronzer, mascara og en hel masse øjenbrynsprodukter. Benefit er et kvalitetsprodukt, som er for de, der ønsker sig gode resultater og anderledes produkter. For at få Benefit Brow kan du benytte dig af de utallige produkter de har til dine øjenbryn. Der findes både øjenbrynsblyanter i forskellige størrelser og masser af forskellige farver, således netop din bryn farve kan findes. Derudover er der bryn mascara og gels, som kan farve dine øjenbrynshår og sørge for, at de sidder hele dagen. Det kan dermed ses som en slags voks, blot til dine bryn. Der er altså masser af Benefit Brow produkter, om du er til en simpel blyant, en mascara, måske en pomade eller det der kaldes ’soap brows’, ja så har Benefit produkter der kan hjælpe med alt dette.\nDu bestemmer din ’brow style’\nBenefit Brow produkter giver dig mulighed for at skabe lige netop det udtryk du ønsker med dine bryn. Om end det måtte være at holde dem på plads hele dagen, skabe fylde og dimension, eller måske at skabe en hel ny form på dine bryn, ja så er alt muligt. Du bestemmer udtrykket, om du ønsker et mørkere bryn end din egentlige farve, eller om du vil tegne flere naturlige hår i dine egne bryn. Kun fantasien sætter grænser.\nBenefit giver dig muligheder for at udtrykke dig på netop den måde, du ønsker, og samtidig afprøve forskellige stile med dine bryn, således du finder frem til netop det udtryk, der giver bedst mening for dig. At føle sig smuk sker indefra, og derfor er det også dig, der beslutter, hvorledes du føler dig bedst tilpas, og hvordan du derfor ønsker, at andre skal opleve dig. Smut allerede i dag ind og kig på Beautycos hjemmeside og se deres store udvalg af lækre Benefit produkter. Du kan se andres favoritter og finde de Benefit Brow produkter, der passer præcist til dig og dine præferencer.


Fredag 27. november gik vi i salg med Live Nations koncert med Elton John i Royal Arena med fuld kapacitet. Med to afholdte koncerter tilbage i maj og juni i 2019, der begge solgte ud øjeblikkeligt, var forventningerne ikke, at biletterne til dette tredje show på...\nTicketmaster er nu officielt også til stede i Asien. Med opkøbet af Tixcraft i Taiwan og lanceringen af Ticketmaster Singapore (tidligere APACTix) er Ticketmaster nu oppe på i alt 32 markeder globalt. Med denne udvidelse af rækkevidden, vil asiatiske fans nu kunne få...\nTicket Transfer giver fans mulighed for at sende billetter videre til de venner eller familiemedlemmer, de skal følges med til et arrangement. Det er blot én af åbenlyse fordele, der er ved at gøre billetten 100 procent digital. Det øger også sikkerheden for dit...\nSom en yderligere udvidelse af vores mobile first-strategi har vi for nylig implementeret Apple Pay som en ny betalingsform på Ticketmaster.dk. Den nemme måde at betale på, hvor du via ansigtsgenkendelse eller fingeraftryk kan gennemføre dit køb er allerede en succes...\nBehovet for at holde afstand under COVID-19-pandemien har ført til mange nye påfund og idéer i livebranchen. For bandet Flaming Lips er det et indlysende valg at pakke både publikum og band ind i bobler. Foto: Rob Wheatley Hvis man har været til koncert med...\nAll Things Live indgår nordisk partnerskab med Ticketmaster\nTicketmaster kan med stolthed annoncere et partnerskab med All Things Live på tværs af de fire nordiske lande Finland, Norge, Sverige og Danmark.Med dette partnerskab bliver Ticketmaster eksklusiv billetpartner for alle All Things Lives Nordics shows, koncerter og...\nSide 2 af 7‹ Previous123...Next ›Last ›


Indretningsarkitekternes perspektiv på akustik & indeklima\nVigtigheden af et fremragende akustisk miljø set fra designernes perspektiv\nHos Rockfon vil vi gerne formidle viden til vores kunder, og derfor afholdte vi en online konkurrence. Læs vores interviews med de to vindere, og forstå mere om deres prioriteter i forhold til at designe trivsel og akustik.\nEfter at have set vores webinar om WELL Building Standard™ blev deltagerne inviteret til at konkurrere i en online quiz med spørgsmål om velvære. Vi spurgte de to vindere: Jorgina Betorz López fra Spanien og Georges Dantine fra Belgien om, hvordan de designer til velvære og fremragende indendørs akustik.\nLæs interviewet om akustik, trivsel og indeklima\nWebinaret handlede om ”Sådan designes inspirerende bygninger med fokus på indeklima og velvære”. Hvad har du lært af det?\nJorgina: Efter det interessante seminar om klima og trivsel i bygninger fik jeg bekræftet min viden og teori om indeklima og trivsel. Vi tilbringer meget tid indendørs i hjemmet og på arbejdet/skole, og det bliver bare tydeligt, at godt arkitektonisk og indretningsdesign, forenet med æstetik og fokus indeklima, skaber et meget mere behageligt rum at opholde sig i.\nGeorges: WELL Building Standard bekræfter den voksende interesse for indeklima og trivsel.\nIndendørsmiljøet skal være et sted hvor du finder komfort. Fremragende rumakustik er afgørende for at opnå dette. Tænker du dette ind i dine designs?\nJorgina: Der er ingen tvivl om, at det indemiljøet er meget mere behageligt, når akustik er en integreret del af indretningen og designet. Uanset om vi er hjemme eller i offentlige rum som restauranter, så bliver folk længere, når der er et godt indendørs akustisk miljø. Det kan være et par minutter eller timer længere, men det føles altid mere behageligt. Desværre har vi alle oplevet klasseværelser eller restauranter, hvor støjen er uudholdelig. Alle lyde blandes sammen, og det bliver meget irriterende. Du kan ikke engang forstå eller høre de ord, der tales af folket i rummet. Det er et must at altid starte dit design med god akustik, så vi kan skabe behagelige og behagelige rum.\nGeorges: For mig starter et design af et projekt altid med at tænke på, hvordan man integrerer god rumakustik, selv før belysningen. Det betyder ikke noget, om det er en restaurant eller et kontor. Jeg tænker altid først og fremmest på akustik!\nJorgina Betorz López blev født i Barcelona, og siden sin barndom viste hun altid interesse for kunst og design. Så det var ingen overraskelse, at hun dimitterede fra BAU Design College i Barcelona med indretningsdesign. Sammen med sin kollega Valeria Zamora er hun nu i færd med at oprette sit eget designstudie.\nGeorges Dantine blev uddannet som indretningsarkitekt i 1988 fra Académie des Beaux Beaux-Arts de Liège i Belgien. Han har arbejdet som indretningsarkitekt i forskellige virksomheder bl.a. på Designdustrie i Brussels. Med mere end 30 års erfaring har han i dag sit eget designfirma GDAI.\nDesværre har vi alle oplevet klasseværelser eller restauranter, hvor støj er uudholdelig.\nBegrænses eller udvides designmuligheder når rumakustik skal tænkes med i projektet?\nJorgina: Jeg kan uden tvivl bekræfte, at god rumakustik altid giver mig ro i sindet, når jeg færdiggør et design. Fra mit synspunkt kan godt interiørdesign ikke være uden godt indendørs akustik. Der er masser af koncepter og løsninger, hvor akustik og design går hånd i hånd uden begrænsninger.\nGeorges: Vi dækker alle sektorer med specialisering i restauranter og butikker, hvor vi løser rumakustiske udfordringer på en effektiv og æstetisk måde. Det begrænser os ikke, at vi bruger akustiske løsninger, der integreres harmonisk i alle rum. En af mine styrker er at tackle problemet med akustisk efterklang, pænt og uden at justere resten af layoutet, hvorfor jeg bruger mange akustiske øer som Rockfon System Eclipse Island\nDet betyder ikke noget, om det er en restaurant eller et kontor. Jeg tænker altid, først og fremmest på akustikken!\nHvordan forklarer du vigtigheden af rumakustik?\nJorgina: Et velafbalanceret interiørdesign kan ikke eksistere uden tilstedeværelsen af god rumakustik. Lyd er en af de mange faktorer, der ledsager os hele dagen, og det er grunden til, at vi skal tage højde for dette i alle vores projekter på samme måde som det æstetiske aspekt. Over tid har jeg set flere steder, hvor akustik ikke er blevet behandlet som sådan. Dette er en af de faktorer, der får mig til at bemærke, at det ikke er et emne, som alle designere behandler med samme betydning, noget jeg ikke kan forstå. Dette er ikke noget, du ser, men det er grundlæggende for vores komfort, ligesom at et rum har en god følelse eller et smukt design.\nGeorges: At forklare, hvorfor rumakustik er så vigtig, er ikke altid let, især for vores kunder. Jeg har lært, at det er vigtigt at lade klienten “høre” sig selv. Hos GDAI har vi et lille showroom med forskellige akustiske løsninger, så kunderne selv kan opleve det.\nJorgina, du er for nylig uddannet som interiørdesigner fra BAU (Design College of Barcelona, Centro Universitario de Diseño). Hvor meget lærte du om emnet rumakustik under din uddannelse?\nJorgina: På BAU studerede vi akustik ved flere lejligheder og fra forskellige perspektiver. Vi lærte at forstå, hvad det er, og hvordan man kan indarbejde akustik i designet. Jeg må understrege, at jeg altid har været noget følsom over for lyd, hvor forskellige toner kan genere mig meget. Derfor er jeg ikke i stand til at komme ind i et rum uden at bemærke, om [akustikken] er blevet optimeret. Det er noget, der altid er med mig, uanset hvor jeg går.\nGeorges, du er en erfaren interiørarkitekt. Hvad er de mest betydningsfulde ændringer, du har oplevet gennem årene?\nGeorge: I gamle dage var emnet akustik kun forbeholdt fanatikerne blandt os. Nu er det bestemt ikke længere sådan. Jeg ser altid mig selv som en forløber, hvor det i dag er almindeligt at integrere rumakustik i ethvert design.\nNår det kommer til akustik og indretningsdesign, hvordan tror du det vil se ud om 30 år?\nJorgina: Det er meget kompliceret at forestille sig den fremtidige udvikling af akustik inden for interiørdesign. Jeg håber, at akustik overvejes i alle designs fra udgangspunktet. På den måde kan vi fuldt ud nyde hvert rum, vi opholder os i. Akustik inden for indretning bør ikke bare være et andet aspekt. Det skal være en væsentlig del del af ethvert projekt for nu og i fremtiden.\nGeorges: I dag er akustiske løsninger for det meste integreret i loftet. I fremtidige bygninger miljø vil du se akustik integreret overalt. Det kan være på vægge, vinduer, møbler og andre indvendige genstande.\nTak til Jorgina Betorz López og Georges Dantine for at dele deres tanker med os om indeklima, akustik og trivsel.\nRockfon akustik ambassadører taler om akustik og indeklima\nAkustikambassadører taler om akustik og indeklima på skoler, kontorer og sygehuse. God akustik fjerner støj og forbedrer indeklima. Gennemtestet akustikløsning.


Spændende forskningsfund – Københavns Universitet\nHer kan du se en oversigt over flere spændende forskningsfund, der kan være relevante for psykologer, der deltager i projektet.\nLunn, S., Poulsen, S & Daniel, S.I.F. (2016). Psychoanalytic Psychotherapy With a Client With Bulimia Nervosa. Psychotherapy, 2016, 53(2), 206–215\nDen artikel præsenterer en klient med spiseforstyrrelsen Bulimia nervosa og klientens udvikling i løbet af en psykoanalytisk psykoterapi. Klienten var i udgangspunktet plaget af mange symptomer og personlighedsmæssige vanskeligheder, men blev symptomfri i løbet af behandlingen. I artiklen følges udviklingen i den terapeutiske proces, i klientens symptomniveau, refleksive funktion og tilknytningsstatus.\nCasen indgår i The Copenhagen Bulimia Trial, der viste, at klienter, der modtog kognitiv adfærdsterapi hurtigere blev symptomfri end klienter, der modtog psykoanalytisk psykoterapi. På denne baggrund illustrerer casen vigtigheden af at supplere RCT studier med casestudier og behovet for at tilpasse såvel den terapeutiske tilgang som den løbende terapeutiske dialog til klienten.\nLunn, S., Poulsen, S & Daniel, S.I.F. (2012). A multiple case study of psychoanalytic therapies for clients with bulimia nervosa. Nordich Psychology, 64(2), 87–102. http://dx.doi.org/10.1080/19012276.2012.726814\nI artiklen præsenteres et kvalitativt substudie til the Copenhagen Bulimia Trial, som sammenlignede effekten af henholdsvis Kognitiv Adfærdsterapi og Psykoanalytisk Psykoterapi for spiseforstyrrelsen Bulimia nervosa. Formålet med studiet var at få et mere differentieret billede af kategorierne ”good” and ”poor” outcome og at undersøge styrker og begrænsninger ved anvendelsen af Psykoanalytisk Psykoterapi til klienter med et overinvolveret (preoccupied) tilknytningsmønster.\nResultaterne viste, at de fleste af klienterne profiterede af Psykoanalytisk Psykoterapi. Dette galdt såvel de klienter, som blev helt eller næsten symptomfrie, som de, der stadig opfyldte kriterierne for bulimidiagnosen efter behandlingen. Resultat illustrerer vigtigheden af at kombinere forskellige forskningstilgange, og at der bag et såkaldt ”poor outcome” kan ligge et stort udbytte af terapien. Studiet viste tillige, at klienternes oplevelse at, hvad der havde hjulpet dem, var meget forskellig. Dette resultat afspejlede dels forskelle mellem terapeuterne, dels terapeuternes evne til af tilpasse sig klienterne. Klienternes motivation viste sig endvidere at være en vigtig variabel.\nResultaterne viste også begrænsninger ved den psykoanalytiske tilgang. De fleste af klienterne savnede en mere aktiv vejledning, og de fandt det svært indledningsvis at være i terapien, som er karakteriseret ved en åben tilgang, hvor fokus er på det, klienterne har på hjerte. Disse resultater peger på vigtigheden af såvel et større fokus på symptomerne, som på den enkelte klients motivation for netop denne form for terapi.\nMathiesen, B.B., Pedersen, S.H. Sandros, C., Katznelson, H., Wilczek, A., Poulsen, S., Lunn, S. (2015): Psychodynamic profile and reflective functioning in patients with bulimia nervosa. Comprehensive Psychiatry, 52, 20-26.\nVi har undersøgt 70 klienter med spiseforstyrrelsen bulimi med Adult Attachment Interview og Karolinska Psychodynamic Profile for at få mere at vide om deres psykiske funktionsniveau på en lang række områder. Vi kombinerer her data om deres mentaliseringsevne (dvs. evne til at forstå, at både en selv og andre er motiveret af indre mentale tilstande) og data om alexitymi, (dvs. forringet evne til at mærke og formidle følelser), impulskontrol og affektregulering. Det viser sig, at der er et sammenfald mellem lav grad af alexitymi og høj grad af mentaliseringsevne, hvilket ikke er en overraskelse. Det viser sig dog også, at både de klienter med lav og dem med høj mentaliseringsevne har problemer med impulskontrol og regulering af aggressive følelser.\nDet har i mange år været en hypotese, at problemer med at mærke, udtrykke og regulere følelser er relateret til spiseforstyrrelser, hvilket vores undersøgelse til dels bekræfter. Det nye er dog, at vi finder en stor undergruppe af mennesker med bulimi, som faktisk både kan mærke og udtrykke følelser, altså reflektere over deres indre liv, men som stadig har signifikante problemer med at regulere deres følelsesliv. Behandlingsmæssigt kan dette betyde, at det er vigtigt også at have fokus på affektregulering hos de klienter med bulimi, som virker rigtig velfungerende på alle mulige andre områder.\nTeoretisk kan vores fund illustrere et aspekt af forskningen i mentaliseringsevne, hvor man har fundet belæg for to forskellige typer: En implicit, automatisk mentalisering og en eksplicit, kontrolleret mentalisering, som omstændigheder kan tvinge en til at tage i brug. Den kontrollerede mentalisering vil ofte blive sat i spil, når man vokser op under vanskelige, mindre hensigtsmæssige familieforhold, hvilket har været tilfældet for en stor del af vores undersøgelses klienter. Under Adult Attachment Interviewet er det også den kontrollerede mentalisering, der sættes i spil og udfordres. Men i ens voksne, almindelige hverdag afhænger man i høj grad af den implicitte, automatiske mentalisering, og hvis den ikke er velfungerende, har man ofte et affektreguleringsproblem, hvilket kan komme til udtryk i spiseforstyrrelsen bulimi, og hvilket måske er det, vi indirekte har indfanget med vores fund.\nNu skal danske psykologer undersøges\n1. Baggrund og intro\n(Jacobsen, C.H., Nielsen, J. & Mathiesen, B.B. (2009d): Nu skal danske psykologer undersøges. Psykolog Nyt, vol. 63 , nr. 20, p. 24-25.)\nI disse dage for 10 år siden modtog en række danske psykologer, som har psykoterapi som en væsentlig del af deres beskæftigelse et omfattende spørgeskema. Skemaet kortlægger, hvilke forhold der især har bidraget til deres faglige udvikling eller stagnation, til deres teoretiske referenceramme og terapeutiske orientering, deres primære målgrupper eller kliniske profil, stil, omfanget af deres terapeutiske arbejde, deres trivsel og tilfredshed. Endvidere var der en række spørgsmål vedrørende supervision.\nDet skema, der indgik i undersøgelsen, er det såkaldte Development of Psychotherapists’ Common Core Questionnaire (DPCCQ), der er udviklet af en international gruppe psykoterapiforskere. Indtil 2010 var det indhentet et sted mellem 8.000 og 9.000 besvarelser fra psykoterapeuter fra en lang række lande, fx USA, Norge, Tyskland, Sydkorea, Storbritannien, Chile, Australien og Indien. Det var på det tidspunkt vi lavede vores undersøgelse, og antallet er derfor en del større i dag. Langt størsteparten af besvarelserne stammer fra psykologer. Bag denne forskning står Society of Psychotherapy Research’s (SPR) Collaborative Research Network, der er en non-profit sammenslutning af forskere. De hidtidige fund er afrapporteret i en række artikler samt i Orlinsky & Rønnestad (2005). Det var vores håb at kunne indhente 1.200-1.500 besvarelser og herigennem få en langt mere præcis viden om forholdene for danske psykoterapeutisk arbejdende psykologer. Erfaringerne fra de andre lande viste både en række fællestræk og en række nationale særkender, der kan være af betydning i planlægningen af danske psykologers professionsudvikling. Således var undersøgelsens resultater også af interesse for Dansk Psykolog Forening, der har støttede forskningsprojektet ved at finansiere trykning og udsendelse af skemaerne.\nSpørgeskemaerne blev primært udsendt til medlemmer af Dansk Psykoterapeutisk Selskab for Psykologer (DPSP). Dette faglige selskab har mange medlemmer, hvis anciennitet er ganske pænt fordelt. Dog var der kun ganske få af DPSP’s medlemmer, der er blevet har kandidater i perioden 2007-2009. Da man fra de internationale data ved, at de første år er af stor betydning for den senere psykoterapeutiske udvikling og trivsel med faget, ønskede vi at få flere besvarelser fra medlemmer med en kandidatalder på 0-3 år, end vi ville have fået gennem udsendelse af spørgeskemaer udelukkende til DPSP’s medlemmer. Vi håbede således at en række relativt nyuddannede psykologer, som havde psykoterapien som en væsentlig del af deres virke, ville kontakte os og deltage i undersøgelsen.\nSpørgeskemaet består i alt overvejende grad af kvantitative spørgsmål. Ved deltagelse blev man sikret fuld fortrolighed, og enkeltpersoner kunne ikke genkendes. Skemaet er temmelig omfattende og kan tage en til to timer at udfylde. Vi havde derfor, trods de mange fordele ved benytte en elektronisk version, valg at udsende skemaet i papirudgave, idet man så lettere kan udfylde skemaet når der var tid. Det var vores håb, at man i svarprocessen mindre vil tænke på den investerede tid end opleve det som en kærkommen og meningsfuld anledning til at reflektere over egen praksis.\nI alt uddeltes 1370 spørgeskemaer. Vi modtog 362 valide besvarelser retur fra psykologer, men denne og nogle af de følgende artiklers analyser er alene baseret på de 350 først indkomne besvarelser. Vores svarprocent er på 28, hvilket i sig selv ikke er imponerende tal. Men tager man spørgeskemaets omfang i betragtning, de personer, som returnerede tomme skemaer med besked om, at de ikke bedrev psykoterapi, samt fraregner dem, der har modtaget flere skemaer (fx hvis både medlem af DPSP og praksiskandidat eller i arbejde i en psykiatri, hvortil vi sendte skemaer), er vi ganske godt tilfredse med resultatet.\nDe indkomne data skulle indgå i den store internationale DPCCQ-database og ville danne grundlag for vores forskning. Endvidere ville data blive stilles til rådighed for Dansk Psykolog Forening. Undersøgelsen gav således mulighed for at sammenligne de danske forhold med en international sample og kunne dermed danne grundlag for fagpolitiske initiativer. Nedenfor gives kortfattede resumeer af de resultater som vi fandt for omkring 10 år siden og henvisninger til de originale publikationerne hvis du vil læse mere. Du er selvfølgelig velkommen til at kontakte os, hvis du har spørgsmål til undersøgelsen eller ønsker mere information.\n2. Signalement af psykologerne i vores undersøgelse Jacobsen, C.H., Nielsen, J. & Mathiesen, B.B. (2013h). Hvem er de danske psykoterapeuter? Psykolog Nyt, 67 (18): 16-18.\nSom nævnt udsendte vi 1370 spørgeskemaer og fik alt 362 valide besvarelser tilbage fra psykologer, men denne og de følgende artikler er baseret på de 350 først indkomne besvarelser. Skønsmæssigt beskæftiger 3.000-3.500 danske psykologer sig med psykoterapi (Jacobsen, 2009), hvilket betyder, at vores undersøgelse inkluderer ca. 10 % af denne gruppe. En sammenligning af demografiske data i vores sample, hvad angår alder og kønsfordeling, stemmer nøje overens med fordelingen blandt alle danske psykologer, hvilket også giver et fingerpeg om, at undersøgelsen har en tilfredsstillende repræsentativitet.\nI henhold til vores sample er den gennemsnitlige danske psykoterapeutisk arbejdende psykolog en 50-årig gift kvinde (kvindelige terapeuter udgør 80 %), som har arbejdet med psykoterapi i 16 år. Hendes klient er typisk en kvinde i 30’erne, der modtager individuel psykoterapi. Majoriteten af terapeuterne er i parforhold (59 % er gift, og yderligere 14 % lever sammen med en partner). I alt 7 % har en eller anden form for minoritetsstatus, mens 92 % er indfødte danskere. Ligesom de kvindelige terapeuter er i overtal, er de kvindelige klienter det også, idet 70 % af de behandlede klienter er kvinder. Mens der ikke er nogen forskel på, hvor mange klienter kvindelige, henholdsvis mandlige terapeuter har i behandling, ses en tendens til, at klienter finder sammen med terapeuter af samme køn.\nPsykoterapeuterne synes at trives, men mange oplever også belastninger. I alt oplyser 96 % at være moderat, meget eller i høj grad tilfredse med deres liv, mens 29 % har moderat stress og yderlige 21 % har stress i høj eller meget høj grad i deres nuværende liv.\n3. Psykologernes teoretiske orientering\nJacobsen, C.H., Nielsen, J., Orlinsky, D.E. & Mathiesen, B.B. (2013i). Den teoretiske orientering. Psykolog Nyt, 67 (19): 20-22.\nPsykoterapeuternes teoretiske forankring og terapeutiske orienteringer i fokus i denne anden artikel i serien om danske psykologer som psykoterapeuter. Her så vi på, 1) hvor stor indflydelse de forskellige terapeutiske retninger har på danske psykologers terapeutiske praksis, 2) hvilken udvikling i terapeutisk orientering der i Danmark har fundet sted de senere årtier, og 3) hvor vigtigt tilhængere af forskellige skoler vurderer at det er for deres klienter at indfri en række terapeutiske mål.\nDPCCQ spørger til terapeutisk orientering på følgende måde: ”I hvor høj grad følger din nuværende terapeutiske praksis en eller flere af følgende teoretiske retninger?” Dette spørgsmål gentages senere, idet der denne gang spørges til ”I hvor høj grad fulgte dit terapeutiske arbejde disse teoretiske retninger, da du startede som psykoterapeut?”. Til begge spørgsmål bliver man på en sekspunkts Likert-skala (0-5) bedt om at angive, i hvor høj grad ens terapeutiske praksis er1) psykoanalytisk/ psykodynamisk; 2) adfærdsterapeutisk; 3) kognitiv; 4) humanistisk/ eksistentialistisk; 5) systemisk og 6) influeret af andre retninger.\nDen samlede score for de forskellige orienteringers indflydelse på de 350 psykoterapeuter, som indgår i denne undersøgelser, viser, at den psykoanalytiske / psykodynamiske tilgang er mest fremtrædende med en gennemsnitsværdi på 3,13. Denne værdi er signifikant større end scoren for de øvrige orienteringer, der har følgende gennemsnitsværdier: kognitiv=2,40; humanistisk/ eksistentiel=2,06; systemisk=1,47; adfærdsterapeutisk= 1,42.\nOvenstående fund viser at den psykodynamiske referenceramme er langt den mest udbredte blandt de danske psykoterapeutisk arbejdende psykologer, som indgik i vores undersøgelse. Vi kan naturligvis ikke med sikkerhed vide, om denne fordeling er repræsentativ for hele standen. En nærmere analyse af vores data viser en klar historisk udvikling i terapeuternes orientering. Sammenligner vi med et andet sample indsamlet med samme spørgeskema i 1995-96, ses et fald i andelen af terapeuter med en fremtrædende psykoanalytisk orientering fra 80 % omkring 1995-96 til 53 % i 2009-10, et fald i humanistisk/eksistentiel orientering fra 32 % til 23 %, og et fald blandt systemiske terapeuter fra 19 % til 12%. I samme periode er andelen af kognitivt orienterede terapeuter tredoblet fra kun 9 % til nu 27 %, mens forekomsten af psykologer med en fremtrædende adfærdsterapeutisk profil er firedoblet fra små 3 % til 12 %. Samme udviklingstendens findes ved alene at analysere data indsamlet i 2009-10. Eksempelvis er der en signifikant korrelation mellem, hvor lang tid man har praktiseret psykoterapi, og hvilken teoretisk orientering man har. Jo større anciennitet, desto mere psykoanalytisk og humanistisk/eksistentiel er man tilbøjelig til at være.\nSkiftet i teoretisk orientering ses tydeligst ved at analysere svarene til spørgsmålet: ”I hvor høj grad fulgte dit terapeutiske arbejde disse teoretiske retninger, da du startede som psykoterapeut?”. Ved at inddele terapeuterne ud fra, hvornår de havde deres debut, ses det, at den psykodynamiske dominans nu er ophørt blandt de yngre terapeuter. Mens begynderterapeuter i periode fra før 1980 og frem til og med 2000 signifikant var mere psykoanalytisk/psykodynamisk end kognitivt orienteret, er der ingen forskelle mellem udbredelsen af de to orienteringer blandt dem, der begynder at praktisere psykoterapi i perioder fra 2000 og frem til 2010. Fortsætter denne udvikling vil det på længere sigt medføre, at den kognitive orientering vil blive den mest udbredte.\n4. Psykologerne som supervisorer\nNielsen, J., Jacobsen, C.H. & Mathiesen, B.B. (2013j): Psykologer som supervisorer. Psykolog Nyt, 67 (20): 16-18.\nIgennem de seneste 15-20 år har der været stigende interesse for at undersøge betydningen af psykoterapeuters indflydelse på behandlingsproces- og effekt, den såkaldte terapeuteffekt (Baldwin & Imel, 2013; Lambert & Barley, 2002). Ikke mindst i Norden, hvor fokus har rettet sig mod novice-terapeuter (Carlsson et al. 2011; Strømme, 2010). Indtil videre har der ikke været den samme interesse i fht. dem der træner og uddanner terapeuter, dvs. supervisorer. Det er paradoksalt set i lyset af supervisionens centrale placering inden for psykoterapi og rådgivning og ikke mindst fordi især nyuddannede terapeuter mener, at supervision er den væsentligste faktor for deres professionelle udvikling (Orlinsky & Rønnestad, 2005).\nViden om dette felt er ret begrænset, men der er generel enighed om at de første år er formative for supervisorer, parallelt til at de første år er formative for psykoterapeuters udvikling (Jacobsen, Nielsen & Mathiesen, 2010; Rønnestad & Skovholt, 2003). Hvis nye supervisorer ikke klædes ordentligt på til de ofte krævende opgaver de præsenteres for, kan det få en række uheldige konsekvenser for dem selv, for deres supervisander og ikke mindst for supervisandernes klienter, idet supervision bl.a. skal sikre den behandlingsmæssige kvalitet (Schilling, Jacobsen & Nielsen, 2010).\nDerfor tilføjede vi til undersøgelsesinstrumentet DPCCQ en række spørgsmål om supervision, bl.a. om hvor mange år psykologen har superviseret, de første oplevelser som supervisor, omfang og kvalitet af supervisortræning og praksis som supervisor. Ud over erfaring, træning og praksis som supervisor har vi også set på hvilke type supervisionsopgaver som nyuddannede, og dermed som oftest utrænede, psykologer påtager sig. I undersøgelsen deltog 273 psykologer, svarende til 78% af den samlede population på 350 overvejende klinisk arbejdende psykologer (se endvidere Nielsen, J., Jacobsen, C. H., Mathiesen, B. B. (2012) for uddybning af metode og resultater).\nDet generelle billede viser at psykologer debuterer som all-round supervisorer for bl.a. tværfagligt personale og først efter nogle år bliver supervisionsopgaverne mere målrettede mod psykoterapi. Supervisortræning igangsættes typisk efter de første supervisionsopgaver og sjældent før eller samtidig med. Ser man på novice-supervisorer, viser det sig at over halvdelen har haft gruppesupervision blandt deres første opgaver (55%), og en tilsvarende andel havde intern supervision som deres første supervisoropgaver (58%). Når hertil lægges, at under 20% af nye supervisorer har fået en eller anden form for supervisortræning, tegner der sig et billede af meget lidt – om nogen – forberedelse, kombineret med arbejdsopgaver af høj kompleksitet, hvilket er kendetegnende for såvel gruppe- som intern supervision. Gruppesupervision som følge af formatet, dvs. når flere skal superviseres samtidig og intern supervision som følge af mulige rollekonflikter mellem at være kollega og supervisor hhv. supervisand. Altså en situation hvor vi må antage at nye supervisorer kan opleve sig temmelig pressede. Og en situation som vi som profession bør forholde os til.\nHvis man ser på hvordan individuel- hhv. gruppesupervision forholder sig til intern- hhv. ekstern supervision viser det sig, at over 28% af nye supervisorer har påtaget sig intern gruppesupervision, hvilket anses som den sværeste af de 4 mulige opgavetyper. Sammenlignes individuel-/gruppesupervision med supervisionstræning før debut viser det sig at kun 8% har fået en eller anden form for træning inden de påtog sig opgaven som gruppesupervisor. Endelig viser tallene at næsten halvdelen af de interne supervisorer ikke har fået træning inden de startede. Igen understreges den uheldige kombination af komplicerede supervisionsopgaver og kun lidt eller ingen træning og uddannelse.\nDenne del af undersøgelsen viser med stor tydelighed, at der er diskrepans mellem især nye supervisorers arbejdsopgaver og deres træning og uddannelse. Som ny supervisor kan man risikere at stå i en situation med oplevelse af mangelfuld kompetence med alle de negative konsekvenser dette kan medføre. Set i lyset af at supervisoruddannelsen på tidspunktet da vi lavede undersøgelsen (og stadigvæk) typisk igangsættes som sidste led i psykologers efteruddannelsesproces, risikerer mange supervisorer at være i uddannelsesmæssigt underskud og arbejdsmæssigt overbelastede i årevis, hvilket kan betegnes som ’stressful involvement’ (Orlinsky & Rønnestad 2005). En uhensigtsmæssig situation for den enkelte og for professionen som helhed.\nPå baggrund af disse resultater, der noget overraskende viser at under 20% af nyuddannede supervisorer har modtaget træning før de kastes ud i krævende og komplekse supervisionsopgaver, er det stadig relevant at overveje, hvorvidt Dansk Psykologforenings supervisionsuddannelse bør tilrettelægges på en sådan måde at den kan påbegyndes langt tidligere, muligvis som en del af autorisationsuddannelse (evt. endnu tidligere). Undersøgelsen viser nemlig også at danske supervisorer generelt er veltrænede og har i gennemsnit mere træning end de krav som Dansk Psykolog Forening stiller til supervisoruddannelsen, hvilket blot understeger vores pointe om at supervisoruddannelsen bør reorganiseres. Vi håbede dengang – og det gør det vi for så vidt stadigvæk – at disse resultater vil indgå i Dansk Psykologforenings overvejelser vedrørende revision af specialistuddannelserne, ved konkret at kunne påpege ’huller’ i det samlede uddannelsesforløb for supervisorer.\n5. Psykologerne som supervisander\nI denne artikel om at være supervisand viser vores data et klart billede, nemlig at supervision vurderes at være særdeles vigtig for danske psykologers faglige udvikling. Psykologerne er generelt flittige supervisander, men især i de 5 første år af karrieren, hvor individuel supervision er det fremherskende supervisionsformat. Dog er gruppesupervision overordnet set den mest udbredt supervisionsmetode. Danske psykologer vedbliver karrieren igennem med at modtage supervision og der er generel tilfredshed med den modtagne supervision.\nVi fandt at det at modtage supervision vurderes som den faglige aktivitet (ud over at se patienter), som har størst indflydelse på terapeuternes faglige udvikling. I 1922 blev det på en psykoanalytisk kongres besluttet, at uddannelsen af psykoanalytikere skulle bestå af tre elementer: Teoriundervisning, læreanalyse (egenterapi) og kontrolanalyse (supervision af kandidatens egne cases). Denne tredeling har man siden hen opretholdt verden over, og det er også den skabelon, Dansk Psykolog Forenings specialistuddannelser er lavet efter. Data fra DPCCQ spørgeskemaet peger på, at disse tre faglige aktiviteter er velvalgte, når man beder psykoterapeuterne om at angive, hvor stor indflydelse de oplever at 14 forskellige faglige aktiviteter har haft på deres samlede udvikling som terapeut. Terapeuterne vurderer nemlig, er det netop de tre ovennævnte ingredienser i psykoterapiuddannelser – altså 1) supervision, 2) egenterapi og 3) deltagelse i kurser og seminarer – som vurderes at have betydet mest for oplevet terapeutudvikling. Har man højst halvandet års terapeutisk erfaring, vurderes supervision endog at være mere betydningsfuld for ens faglige udvikling end egne praksiserfaringer (Rønnestad & Orlinsky, 2005, p. 155).\nSupervision ses altså at være særdeles væsentlig for terapeuters faglige udvikling. Men hvor megen supervision modtager danske psykoterapeuter? Og hvordan ændrer det sig gennem ens karriere?\nHelt overordnet modtager 82 % af terapeuterne (80 % af kvinder og 89 % mænd) aktuelt supervision (dvs. omkring 2019-10). I sammenligning med internationale opgørelser, som ligger omkring 50 % af alle terapeuter, er danskerne ganske flittige supervisander. Det gælder ikke mindst terapeuter med højst 5 års erfaring, hvor hele 88 % modtager supervision. Selv blandt dem med mere end 30 års terapeuterfaring modtager 68 % supervision. Data viser tydeligt, at desto kortere tid man har praktiseret psykoterapi, jo mere supervision modtager man. Det ses endvidere, at terapeuter med mange års anciennitet fortsætter med at modtage supervision, om end i mindre omfang. Ser man på tallene ud fra teoretisk orientering, er der flest (85 %) blandt psykodynamikerne, der aktuelt modtager supervision. Færrest finder man blandt dem med en kognitiv (76 %) og humanistisk/ eksistentiel (77 %) orientering.\nI spørgeskemaet bad vi dem (18 %), der aktuelt ikke modtog supervision, om at angive grunden. Blandt disse var den mest hyppige begrundelse for aktuelt ikke at modtage supervision, at de ikke oplevede at have behov for det (29 %), mens nogle angav, at de befandt sig i en overgang (21 %), fx var på barsel, lige kommet tilbage fra barsel, tiltrådt i ny job etc. I alt angav 15 %, at de ikke modtog supervision, fordi de manglede en supervisor (geografi, kan ikke finde en, mener ikke at der findes kvalificerede supervisorer til dem, etc.).\nDe, der aktuelt er i supervision oplyser, at de den seneste måned har modtaget i gennemsnit 4,8 timers supervision, heraf er 1,6 time modtaget som individuel supervision, 1,8 time er modtaget i grupper med 2-4 medlemmer, og endelig er 1,4 time modtaget i grupper med 5-12 deltagere. Med andre ord udgør gruppesupervision 2/3 af den modtagne supervision, mens individuel supervision\ntegner sig for den resterende tredjedel. Terapeuterne modtager altså dobbelt så mange timer supervision i gruppe, som de får individuelt. Her er det værd at bemærke, at litteraturen om, hvordan man griber supervisionsgrupper an, er relativt beskeden, samt at mange af terapeuternes beskrivelse af ”min værste oplevelse som supervisand”, er relateret til forhold, der vedrører selve gruppeformatet og afviklingen af supervisionsgruppeprocessen. Med andre ord er der behov for et øget fokus på og større viden om supervisionsgrupper, og hvordan gruppesupervision bør afholdes.\nPsykoterapeuterne er overordnet tilfredse med den supervision, de modtager. Vi har både spurgt til graden af tilfredshed og utilfredshed med samme supervisor, da man godt kan være begge dele på én gang. I alt er 86 % enten meget eller rigtig meget tilfredse med deres supervision, mens 3 % er slet ikke eller kun lidt tilfredse med supervision. Tilsvarende er 81 % slet ikke eller kun lidt utilfredse med supervisionen, mens kun 5 % er meget eller rigtig meget utilfredse, hvilket naturligviser 5 % for meget.\nSammenfattende viser vores data et klart billede af 1) at supervision vurderes at være særdeles vigtig for danske psykoterapeuters faglige udvikling, 2) de er flittige supervisander – især i de 5 første år af karrieren, hvor individuel supervision er fremherskende, 3) mens gruppesupervision overordnet set er mest udbredt, 4) danske terapeuter vedbliver karrieren igennem med at modtage supervision og 5) der er generel tilfredshed med den modtagne supervision.