DigiTema skoven IWB-laerervejledning by DigTea - issuu\nAfsnittets titel står som sideoverskrift Den relevante IWB-side præsenteres med titel og IWB-sidetal\nGenerelle features på IWB-siderne På de fleste sider kan man flytte figurer og tekster. På udvalgte sider kan man aktivere lyd. Teksterne kan låses op og er herefter redigerbare. Fx kan man erstatte centrale faglige ord med streger og skrive ordene i tekstbokse, lige til at flytte på plads. IWB-side-vejledningen Af vejledningen til hver enkelt IWB-side vil det fremgå, hvad formålet er med arbejdet med siden, og hvilken grundside den knytter an til. Desuden vil det fremgå, hvis IWB-siden lægger op til anvendelse af kopiark. I venstre side vil der være en praktisk vejledning til, hvordan undervisningen kan forløbe i et samspil mellem lærer, elev og IWB-side.\nEt formål beskrives for hver IWB-side Anvendelse henviser til sidetallet på elevens grundside, hvor aktiviteten forekommer Sidens organisering beskrives kort\nDigTea . DigiTema Skoven - IWB-vejledning\nSkoven · IWB-vejledning\nIndholdet fra de 27 grundsider til DigiTema skoven er tilrettelagt på 58 IWB-sider. Disse er udviklet til den daglige undervisning med grundsiderne i materialet. På IWB-siden kan man, sammen med eleverne, gennemgå grundsidernes tekster, oplæg til undersøgende aktiviteter og opgaver, og man kan løse opgaverne på traditionel vis som på grundsiderne eller under udnyttelse af IWB-sidernes interaktivitet i form af bl.a. flytbare elementer, tilrettelagte søgninger og lyd. Endvidere kan man ændre og skabe nye sider, når man anvender IWB-tavlens software. Når dagens arbejde er til ende, kan man gemme IWB-siderne med løsninger og notater, så disse fx kan anvendes til repetition.\nSkoven har værdi\nOverordnet formål Eleverne skal opnå en fornemmelse af, at vi som mennesker har glæde af skoven på forskellig vis: som et sted for naturoplevelser og som et sted, hvorfra vi får råvarer og andet, som vi anvender på mangfoldig vis.\nFormål Aktivering af elevens tanker og hverdagssprog omhandlende løvskoven som biotop. Anvendes sammen med Knytter sig til grundside 2. Sidens organisering •\tAnvendes som udgangspunkt for en samtale om løvskoven. Forslag til samtale Hvor er vi? Hvad kan I se? Er der noget, der viser, at her er liv? Hvad dækker bunden? Hvordan vil det se ud, hvis man kigger op? Kan I se områder, som får mere lys end andre? Hvad er det, der giver forskel i lysindfaldet/det lys, der rammer skovbunden? Hvad har træer og andre grønne planter brug for? Hvordan får træerne lys? Hvorfor tror I, der ikke er så mange blade i vores højde, men mange blade øverst oppe i skoven? Hvordan vil her se ud efterår, vinter og forår? Hvorfor? Hvorfor ser man mon ikke så tit større dyr i skoven?\nVejledning 1: Undersøg billedet nøje og tal om de særlige forhold, der kendetegner skoven som biotop. 2: Lad evt. eleverne på tur finde et eller andet på billedet, som de kan fortælle om. 3: Undersøgelsen kan støttes ved at lade eleverne lede efter specifikke ting på billedet: bunddække, visne blade, grønne blade, urter, løvtræ, træstamme, rådden træstamme. 4: Lad eleverne lede efter muligheder for dyr i biotopen: levested for nedbrydere, biller, tissemyrer, bladlus, fugle, egern, gode gemmesteder, mad/føde for specifikke dyr.\nFaglig læsning og skrivning Lad evt. eleverne skrive små tekster på IWB-tavlen, der beskriver det, de ser.\nSpecielle features Lyden fra en løvskov om sommeren kan aktiveres på lydikonet..\nIWB-side 2. En løvskov om sommeren\nSkoven har værdi Vejledning\nSkal bidrage til forståelsen af, at skoven er et sted for produktion af bl.a. træ til møbler og andet i vores hverdag.\n1: Lad eleverne gå på jagt efter ting af træ, evt. bevæbnet med et kamera.\nAnvendelse Knytter sig til grundside 2 og 3.\n2: Upload fotos til IWB-siden.\nSidens organisering •\tEleverne kan tegne eller indsætte fotos af ting af træ, som de finder i skolen eller hjemme. •\tTil højre er der plads til elevernes beskrivelser.\n3: Lad en elev beskrive et af fundene, og skriv en lille beskrivende eksempeltekst, fx „Brødkniven har et håndtag, som er lavet af træ.“\nForslag til samtale Hvad er tingene lavet af? Er det lyst træ eller mørkt træ? Kender eleverne nogle træsorter? Hvem arbejder med træ som materiale? Forslag til aktiviteter •\tEleverne tegner eller indsætter fotos af ting af træ •\tTegninger eller fotos kan sorteres i forskellige kategorier, fx efter træ-sort, størrelse, værdi, alder ...\n4: Eleverne fortsætter på grundsiderne med at beskrive deres egne fund. Efter tur kan de gå til tavlen og skrive deres beskrivelser her.\n5: Sorter evt. fundene i kategorier og sæt ord på, fx legetøj, møbler osv.\nIWB-side 3. Gå på jagt efter ting af træ\n1: Modulér teksten for eleverne.\nAt eleverne får sat ord på den erfaring, de fik i forrige aktivitet, nemlig at skoven har værdi for os på grund af dens produkter. At forstå, at skoven er levested for både planter og dyr. Anvendelse Knytter sig til grundside 3.\n2: Genfortæl i fællesskab hvert afsnit og find på en overskrift. Overskrifterne kunne ende med at være: Vi bruger skoven, I skoven lever der dyr og planter og Vi passer på skoven.\nSidens organisering •\tTeksten beskriver i oversigtsform det, som eleven kommer til at lære mere om i kapitlet. •\tI illustrationen kan eleverne finde ting, som kommer fra skoven. Forslag til samtale Hvilke ting på illustrationen har noget at gøre med en skov? Hvilke måder at bruge skoven på er nævnt? Hvad menes der med, at skoven har værdi som natur? Hvad ville der kunne ske, hvis vi ikke passer på skoven? Forslag til faglig læsning og skrivning Skriv evt. i fællesskab - brug elevernes ord - tekst under de tre overskrifter, som beskriver skovens værdi for mennesker, dyr og planter.\nSpecielle features Tekstsekvenserne kan flyttes fra hinanden.\nIWB-side 4. Skoven har værdi\nFormål Eleverne gøres parate til at arbejde med fagsproget, der knytter sig til kapitlet. De får en begyndende forståelse, som underbygges og nuanceres i det videre arbejde. Anvendelse Knytter sig til grundside 3. Sidens organisering •\tEleverne kan undersøge ord i relation til skoven. •\tEleverne kan sortere ord efter, om de er nye eller kendte. •\tEleverne kan danne et mindmap med ordene, der beskriver disses relationer til hinanden. Forslag til samtale •\tLad eleverne komme med umiddelbare bud på, hvad ordene betyder. Faglig læsning •\tHvilke ord kender I, og hvilke kender I ikke? •\tNogle ord er sammensatte ord, kan I finde dem? Kan I skille ordene ad og få en mening ud af dem (pattedyr = dyr der patter, dyrespor = spor efter dyr, skovbrug= brug af skov, levested = sted man kan leve, fødekæde = kæde af føde, fødenet = net af føde)? •\tHvilke ord kan I tegne? Brug dette, når elever tildeles ord, de skal undersøge, og når eleverne skal skrive betydningen af et ord.\nVejledning 1: Lad først eleverne komme med deres umiddelbare bud på ordenes betydning. Det kan foregå som en enmandsøvelse, hvor eleven skriver sine bud i et hæfte, eller det kan gøres i fællesskab, hvor I noterer elevernes bud på IWB-siden. 2: Lad derefter eleverne to og to eller i mindre grupper slå udvalgte ord op på nettet eller i en ordbog. 3: Lad grupperne fremlægge betydningen af ordene for resten af klassen.\nForslag til sproglige aktiviteter •\tLad eleverne to og to eller i mindre grupper undersøge udvalgte ord. •\tEleverne kommer til tavlen og anvender et ord i en sætning, som forklarer ordet. •\tElevernes sætninger diskuteres, til alle er enige i formuleringerne.\nSpecielle features Ordene i ordboksen kan flyttes.\nIWB-side 5. Ord om skoven – hvad betyder de?\nOverordnet formål IWB-side 6-12 lægger op til at arbejde med arbejdsmåder og tankegange i faget.\nFormål Eleverne skal have en begyndende forståelse af, at når vi kommer med udsagn som: Der er rigtig mange, der bruger skoven til at lufte hunde, så vil man i naturfagene søge at underbygge sådan en påstand. Her er det observationer, det handler om.\nVejledning 1: Tal om de to fotos, og hvad man ellers vil kunne finde i en skov. Tal om, at det, vi ser, fortæller os, hvad der vokser og måske også lever i skoven. 2: Tal om, at barken, frugten og bladene er særlige på alle arter af træer. De viser, hvilken slags træ det er.\nAnvendes sammen med Knytter sig til grundside 4. Sidens organisering •\tFotoet viser et egetræ. Det kan genkendes på frugten, bladene og barken. Det er et eksempel på en måde at samle data på - at tage fotos. Forslag til samtale Kan I beskrive barken/frugten/bladene? Ved I, hvad denne art af træ hedder? [skal rykkes ud] Hvad siger billederne om skoven, hvor træet står? (At her er der egetræer).\nSpecielle features Fra egetræet er der link til en søgning på videoer om dyreliv i skoven.\nIWB-side 6. Fotos af eg og agern – Hvis du kigger op ...\nFormål At arbejde med arbejdsmåder og tankegange i faget. At bearbejde den førfaglige aktivitet med at finde ting af træ og koble faglige ord på denne. Anvendes sammen med Knytter sig til grundside 4. Sidens organisering •\tTeksten præsenterer de tre undersøgelsesspørgsmål fra næste side. Eleverne skal reflektere over, hvilke slags data, der vil give svar i hvert enkelt tilfælde. Forslag til samtale Hvad er data? Hvad skal man bruge data til? Har I lavet en aktivitet i kapitlet om skoven, hvor I samlede data? Hvilken aktivitet? Hvilke spørgsmål besvarede jeres data?\nVejledning 1: Modulér det første afsnit af teksten. Tal om, hvilket spørgsmål aktiviteten kunne have været data til. Et forslag er: „Hvad bruger vi træ til?“\t2: Læs de tre undersøgelsesspørgsmål sammen med eleverne og tal om, hvad man kan lede efter i skoven for at finde svar på dem. Der arbejdes videre på disse spørgsmål på næste IWB-side. 3: Modulér sidste del af teksten og relater den til indsamlingen af træ. Der er fx forskel på, hvad man vil kunne finde i 0. klasse, på lærerværelset og i hjemkundskab.\nIWB-side 7. At samle data\n1: Gennemgå oplægget og find i fællesskab en ting til hver kategori.\nHer skal elevernes bevidsthed om dataindsamling inden en tur i skoven opkvalificeres. Arbejdsmåder og tankegange er i spil, idet spørgsmål vi kan stille os, og de data, der kan indsamles for at finde svar, er på dagsordenen. Anvendes sammen med Knytter sig til grundside 5. Sidens organisering •\tTeksten gengiver de tre undersøgelsesspørgsmål fra forrige IWBside. Eleverne skal reflektere over, hvilke slags data der vil give svar i hvert enkelt tilfælde. •\tEleverne kan skrive eller tegne deres bud på, hvilke slags data der kan give svar i hvert enkelt tilfælde. Forslag til samtale Er der nogle data, der kan give svar på mere end et spørgsmål? Tilhørende undersøgende arbejde Aflæg en skov eller en lille lund et kort besøg og indsaml data på det opbyggede grundlag.\n2: Lad eleverne i små grupper finde på flere ting/mulige data til hvert af de tre undersøgelsesspørgsmål. 3: Lad grupperne efter tur skrive deres forslag på IWB-siden. 4: Ord og tegninger kan ordnes i kategorier, fx „kan samles“, „kan optages/fotograferes“, „kan tælles/ nedskrives“. Kategorierne gives overskrifter og udbygges, hvis der opstår flere idéer undervejs.\nPraktiske forhold Er der ikke mulighed for en tur til en skov, bør man i stedet samle data på baggrund af tilsvarende spørgsmål, som man kan stille om skolen. Dublér da denne IWB-side og erstat skoven med skolen i undersøgelsesspørgsmålene.\nSpecielle features Pigen fortæller, hvad hun har samlet ved tryk på lydikonet.\nIWB-side 8. Hvilke data viser noget om:\nFormål Eleverne har forståelsen af teksten fra arbejdet med de tre undersøgelsesspørgsmål. De faglige ord, der er i anvendelse, er ikke svære, og vil blive anvendt i høj grad videre gennem kapitlet. Anvendes sammen med Knytter sig til grundside 6. Sidens organisering •\tDe faglige ord, koblet til viden om skovens træer, serveres i teksten. •\tEleverne kan blandt de faglige ord genfinde elementer i illustrationen, som hører til kategorierne blade, frugter og bark. •\tEn tekst kan skrives, der afspejler essensen af tekstens indhold. Forslag til samtale Hvor tror I, dataene fra billedet er indsamlet? Hvilket samlet billede giver dataene af indsamlingsstedet? Fortæller data noget om ting, der ikke er på indsamlingsstedet? Kunne nogle af de indsamlede data komme fra et andet sted end indsamlingsstedet? Faglig læsning og skrivning Lad herefter eleverne skrive en faglig beskrivelse af deres træ. Eleverne kan skrive manglende tags. Hyben, svamp, snegl, løbebille/ bille, grankvist, brændeknude, skovsyre, bøge-, ahorn- og egeblade, kogler, agern.\nVejledning 1: Tal om, hvilket sted (biotop) dataene på illustrationen kan komme fra og hvorfor. Foreslå evt. strand, græsmark/eng, sø eller skov. Tal om, at dataene kan fortælle, hvad der findes i skoven, men ikke noget om, hvad der ikke findes. 2: Lad eleverne samle data om et træ tæt på skolen som forberedelse til turen til skoven. 3: Arbejd med at beskrive det indsamlede, fx barkens udseende (kan evt. fotograferes), bladets form og eventuelle frugters udseende. Eleverne har ikke det formelle fagsprog til dette endnu og må gerne mærke, at det er svært at være præcis, når sproget ikke er tilpasset formålet.\nIWB-side 9. Saml data om træer i din skov\nFormål En nuancering og forståelse af, at data kan indsamles på flere måder. Observationer og spørgeskemaundersøgelser er vigtige undersøgelsesmetoder. Anvendelse Knytter sig til grundside 6. Svarene i undersøgelsesskemaet knytter sig desuden til IWB-side 12 og grundside 7. Kopiark 3 er et spørgeskema til anvendelse på en tur i skoven, men det kan med fordel gennemgås her. Sidens organisering •\tTeksten giver to måder at undersøge skovens brug. Hvordan man kan gennemføre de to typer af undersøgelser, kan drøftes. •\tI skemaet er skitseret en undersøgelse om hyppigheden af klassens egne ture i skoven. Denne kan gennemføres i klassen. Forslag til samtale Tal evt. om usikkerhed i undersøgelser, hvor man spørger folk. Kan man være sikker på, at folk svarer rigtigt? Hvorfor kan de svare forkert? Kan man fx altid huske, hvornår man gjorde noget? Kan man nogle gange få lyst til at svare noget andet? Sammenlign usikkerhed ved undersøgelser, hvor man spørger folk, og hvor man observerer. Kan man altid se, hvad folk laver?\nVejledning 1: Læs skemaet og tal om, hvordan det skal forstås. Tal om, hvordan det er lettest at spørge i klassen, så man kan finde svar. 2: Gennemfør undersøgelsen skitseret i skemaet i klassen. Skriv resultaterne i skemaet. Husk at gemme, da resultatet skal bruges i forbindelse med IWB-side 12. 3: Tal om, hvilke spørgsmål eleverne ville stille til folk i skoven. Skriv spørgsmålene på tavlen. Tal om, hvilke svar, der er mulige til hvert spørgsmål. 4: Gem og gennemfør elevernes egen undersøgelse på en eller flere af de foreslåede måder på en tur i skoven.\nNB: Se den pædagogiske og didaktiske lærervejledning ang. spørgeskemaundersøgelser i undervisningen i Side-til-side-vejledningen til grundside 6-7.\nIWB-side 10. Saml data om, hvordan skoven bruges\nFormål Spor har både en hverdagsbetydning og en mere faglig betydning. Mange børn forstår i første omgang ordet synonymt med fodspor. Her nuanceres ordets betydning til at omhandle alt, hvad dyr efterlader i deres færden. Anvendelse Knytter sig til grundside 7. Sidens organisering •\tTeksten giver forslag til typer af spor, som eleverne senere kan kigge efter i skoven. •\tDe små illustrationer viser eksempler på udvalgte spor. •\tDen illustrerede dreng stiller et spørgsmål til reflektion. Forslag til samtale Hvad betyder det „at efterlade sig et spor“? Er det alle spor, der kan indsamles og tages med hjem? Hvordan passer teksten med tegningerne? Er det alle spor fra teksten, der er tegninger af?\nVejledning 1: Se på illustrationerne og tal om, hvilke spor man kan bringe med hjem fra skoven, som de er, og hvilke, der kun egner sig til at registrere i digital form eller tage aftryk af. 2: Lad eleverne læse teksten i makkerpar. En læser og den anden forklarer, hvordan teksten passer med en af illustrationerne. Søg evt. på hazelnut eaten by mouse for at se, hvordan en nød ser ud, når en mus har spist kernen. 3: Gennemgå tekster og illustrationer i fællesskab ved at lade et makkerpar ad gangen læse og fortælle ved IWB-siden. 4: Diskuter sidste sætning. Skriv lister over, hvilke typer af spor man kan bringe med hjem, og hvilke man kan fotografere eller på anden måde gemme digitalt (fx lyden af kronvildt i brunst eller fuglekald). Hør, hvad drengen siger, og tal om spørgsmålet.\nSpecielle features Drengen fremsiger spørgsmålet i taleboblen ved tryk på lydikonet.\nIWB-side 11. Saml data om skovens dyr\nFormål At finde system i de data, man indsamler, er en vigtig kunnen inden for naturvidenskab. Her gives eleverne tre eksempler på, hvordan de kan ordne deres data med henblik på modulering. Anvendelse Knytter sig til grundside 7. Diagrammet får sine data fra skemaet på grundside 6, IWB-side 10. Sidens organisering •\tTeksten giver forslag til at ordne data i diagrammer, beskrivelser eller i en udstilling. •\tKoordinatsystemet kan anvendes til, ud fra dataene i skemaet grundside 6/IWB-side 10, at tegne et pindediagram. Tværfaglig tråd Måske har eleverne for nylig arbejdet med diagrammer i matematik, så dette arbejde kan inddrages her. Forslag til samtale Kender I til diagrammer, beskrivelser og udstillinger? Har I selv prøvet at vise data på en eller flere af måderne? Hvilke data kan man lave beskrivelser og udstillinger af? Hvilke typer data kan man lave diagrammer af?\nVejledning 1: Tal om, hvad der kan menes med at ordne data. Måske kan eleverne komme med eksempler, fx fra matematik. 2: Tal om diagrammet, og om eleverne kender den slags diagrammer fra andre steder. 3: Modulér teksten og tal om de tre foreslåede måder at ordne data på. 4: Kopier skemaet fra IWB-side 10 ind på siden. Tæl antal svar i hver kategori sammen. Sæt enhed på yaksen, fx 1, 2, 3 eller 2, 4, 6. Lad elever i par komme til tavlen og lave en søjle i rette højde, svarende til antal elever, der har svaret de respektive tidsangivelser.\nSpecielle features De tre måder at ordne data på kan flyttes fra hinanden, så det er muligt at notere til hver „måde“.\nIWB-side 12. Ordn din viden og dine data\n1: Hør lyden af motorsaven i aktion.\nIWB-side 13-16 gør eleverne bekendt med skovens historiske udbredelse og tanken om, at skoven i dag har kulturel betydning på flere måder.\nFormål Fotoet giver eleverne et mere konkret billede af, at træer i skoven fældes, hvilket baner vejen for en forståelse af skoven som en produktionsvirksomhed. Tal om skovbrug i hverdagssprog. Anvendelse Knytter sig til grundside 8 og sender en tråd tilbage til aktiviteten, hvor eleverne fandt ting af træ. Sidens organisering •\tFotoet viser et dansk erhverv. Forslag til samtale Hvem ser vi? Hvad gør personen og hvorfor? Hvem arbejder i skoven? Skovarbejder, skov- og naturtekniker, skovfoged, skytte, skov- og landskabsingeniør, naturvejleder. Søg på forhånd viden om disse erhverv på uddannelsesguiden ug.dk\n2: Tal om situationen på fotoet og lad eleverne komme med bud på, hvorfor træet fældes, og hvad det skal bruges til. 3: Inddrag elevernes oplevelser fra aktiviteten med at finde ting af træ. Tal om, hvad der skal ske med et træ, fra det bliver fældet i skoven, til man har en færdig ting af træ. 4: Samtal om elevernes egne mulige oplevelser med brænde, juletræer, pyntegrønt eller andre produkter fra skoven.\nSpecielle features Ved tryk på lydikonet fås lyden fra en motorsav i aktion. Ved tryk på fotoet opnås et link til en videosøgning på ordkombinationen „skovbrug træfældning“.\nIWB-side 13. Foto af et gammelt træ, der fældes\nFormål Eleverne præsenteres for skovens udbredelse i Danmark set i et historisk perspektiv. Faglige ord om skovbrug knyttes på. Anvendes sammen med 8 Knytter sig til grundside 8. Sidens organisering •\tTeksten giver et historisk rids af skovens udbredelse i Danmark og ord knyttet til skovfældning samt forsøget på at bevare den danske skov. •\tOrdboksen forklarer ord om at fælde skov. •\tDiagrammet giver mulighed for at se andelen af landets areal, der i dag er dækket af skov. •\tDiagrammet kan desuden anvendes til at vise det skovdækkede areal på de to andre nævnte historiske tidspunkter. Forslag til samtale Tal om menneskets indvandring, skovens anvendelse og fredningen af skov. Hvad menes der med overskriften? Hvad skal alle ni felter vise? (Danmarks samlede areal). Hvad skal det farvede felt vise? Hvor meget skov var der cirka på de tre tidspunkter, der nævnes i teksten? Hvad stod der i skovloven fra 1904? Tal om betydningen af de markerede ord fra ordboksen Ord om at fælde træer.\nVejledning 1: Start med at tale om diagrammet og beskriv analogien til Danmarks areal og skovarealet på 1/9. Farvelæg 1/9 af diagrammet og tal om, om det er et stort eller et lille areal, der er skov. 2: Modulér første afsnit af teksten. Find de to tider, hvor man hører, hvor meget skoven dækkede Danmark og få en elev til at markere de to tekstsekvenser. 3: Modulér herefter andet afsnit. Marker igen stedet, hvor der fortælles, hvor meget af Danmarks areal, der er dækket af skov i dag. 4: Kopier evt. diagrammet to gange og lad elevpar farvelægge et diagram på hvert af de to øvrige tidspunkter i Danmarks (for)historie. 5: Tal om, hvad der skete i 1904 og hvordan Danmark havde set ud i dag, hvis ikke vi havde fået en skovlov.Sitas explaut lique nis etur, quatet, sam, omnima corupta tiusam verchitia ditiisc ipicaerovid qui restiam, qui bla suntiat iamusam, ut plitature pos a volupisitiam\nSpecielle features Diagrammet kan farvelægges med fill-in-funktionen. De markerede ord fra Ord om at fælde skov kan flyttes. Ordboksen Ord om at fælde skov, skal rykkes herned fra grundside 13.\nIWB-side 14. Danmarks skove\nFormål At få en forståelse af skovbrug og produktionen i skoven. Den viden, som eleverne allerede har talt om i hverdagssprog og hverdagsforståelse, formaliseres. Anvendelse Knytter sig til grundside 9. Sidens organisering •\tTeksten fortæller om skoven som forretning. •\tFotos og illustrationer viser en del af skovens produkter. •\tFotos og illustrationer kan uden billedteksterne anvendes til at støtte og afklare elevens forforståelse om, hvilke produkter vi får fra skoven.\nVejledning 1: Se først på illustrationer og fotos og tal om, hvad man ser. Hvad har disse med skoven at gøre? 2: Modulér teksten til eleverne. 3: Skriv evt. et kort resume af teksten sammen med eleverne og sæt en overskrift på sidens illustrationer, som kobler dem sammen med tekstens indhold.\nForslag til samtale Hvad er det at eje noget? Hvad er en forretning, og hvordan kan man forstå skoven som en forretning? Hvem kan eje en skov? Hvem køber skovens produkter? Hvad kan man bruge de forskellige produkter, der er vist, til?\nSpecielle features Man kan flytte rundt på illustrationerne.\nIWB-side 15. Skovbrug\nFormål At få sat ord og billeder på de produkter, vi får fra skovbrug. Anvendelse Knytter sig til grundside 9. Sidens organisering •\tFotos, illustrationer og illustrationstekster beskriver tilsammen, hvad vi anvender skovens produkter til. Denne viden lægger op til arbejdet med skovens træer, hvor eleverne vil få anvendelsesmulighederne af hver enkelt træart at vide. Forslag til samtale Har eleverne selv brugt nogle af de produkter, der er vist? Eller måske andre?\nVejledning 1: Hvis man ikke har diskuteret, hvad de forskellige produkter finder anvendelse til, bør man gøre det nu. 2: Lad eleverne i makkerpar læse illustrationsteksterne. 3: Herefter kan eleverne finde anvendelser og dele dem ind under kategorierne „det vidste vi“ og „det vidste vi ikke“. Eksempelvis: Det vidste vi\nTilknyttet praktisk undersøgende arbejde Tag en tur i skoven og foretag observationer om skovens brug og saml frugter, blade og barkstumper fra træerne. Hvis man kun kommer en gang i skoven i forløbet, bør man også samle spor fra skovens dyr, se senere afsnit. Der er nærmere forslag til arbejdet i den pædagogiske og didaktiske vejledning.\nsamle brænde ...\nSpecielle features Man kan fjerne de ledsagende billedtekster fra fotos og illustrationer og evt. skrive nye sammen med eleverne.\nIWB-side 16. Fra skoven kan du købe:\nOverordnet formål IWB-side 17-28 lægger op til at arbejde med faglige tekster, som informerer beskrivende. Teksterne forbereder eleverne på at vide, hvad de på en tur i skoven kan samle for at finde ud af, hvilke træer der kan findes på stedet.\nFormål At vide, hvad et træ er for en organisme, hvordan det er bygget, og hvordan dets dele navngives. Anvendelse Knytter sig til grundside 10. Sidens organisering •\tDen skematiske tegning relaterer navngivne dele af et træ i forhold til hele træet som organisme. •\tBilledteksten beskriver træet som organisme. •\tTeksten definerer løvtræet i forhold til nåletræet. Forslag til samtale Lysskov har primært løvtræer, og mørkeskov har primært nåletræer. Hvordan kan det være? Blade skal have lys. På grantræer ser man, at grene, hvor nålene ikke får lys, visner væk.\nVejledning 1: Lad eleverne beskrive et træ i deres omgivelser. Skriv ned, hvilke særlige kendetegn eller forhold de nævner. Tal om beskrivelserne. De er formodentligt generelle forestillinger om et træ, men kunne også være om et særligt træ eller en art. 2: Tal om den skematiske tegning. Kender eleverne navnene på et træs dele? Ved eleverne, hvilken form for organisme et træ er? Hvordan ligner og hvordan adskiller et træ sig fra andre planter? 3: Modulér billedteksten for eleverne. Hvilke ord i teksten er faglige ord om træer eller andre planter? Kender eleverne nogle arter af træer? 4: Modulér teksten for eleverne. Hvilke overordnede typer af træer hører vi om? Hvad er forskellen på de to typer træer? Tegn evt. et sammenligningsdiagram af to mængder, som har en fællesmængde. Den ene cirkel benævnes nåletræer og den anden løvtræer. Få eleverne til at byde ind med ord til de forskellige felter.\nSpecielle features Figurtags på den skematiske tegning kan flyttes væk, så eleverne kan teste deres viden, når de sætter dem tilbage.\nIWB-side 17. Skovens løvtræer\n1: Kig på illustrationerne. Få eleverne til at beskrive det, de ser.\nAt få viden om bøgetræet. Anvendelse Knytter sig til grundside 10. Sidens organisering •\tTeksten beskriver bøgetræet i detaljer. •\tIllustrationerne viser de vigtigste synlige karakteristika af bøgetræet. •\tBilledteksterne opsummerer det vigtigste indhold fra teksten, så eleverne dels har faglige ord, når de skal samtale om træer, og dels får opsummeret de karakteristika, der er gode at kigge efter, når man skal identificere bøgetræet eller indsamlede data fra dette. Forslag til samtale Hvad anvendes træ fra bøg til? Hvilke dyr har glæde af bøgetræer ifølge teksten? Hvilke tal hører man om bøg? Andre muligheder fælles for de fem træarter Noter undervejs træernes alder og højde. Lav evt. grafiske fremstillinger til sammenligning. Pindediagrammer er velegnede. Man kan også på en tidslinje over forårs- og sommermånederne notere, hvornår træerne blomstrer.\n2: Læs billedteksterne. Hvordan kan frugten fra bøg beskrives? Hvad betyder en rand? (Bladrande gennemgås på IWB-side 25). Har eleverne tidligere set noget, de genkender som kommende fra en bøg? 3: Modulér teksten for eleverne. Lad dem genlæse teksten i makkerpar og identificere steder i teksten, der passer med illustrationerne og billedteksterne. 3: Få et makkerpar ad gangen til tavlen og få dem til at markere de steder, de har identificeret, ved at indramme dem med rød tus og sætte streg til illustrationen af det tilsvarende element.\nSpecielle features Billedteksterne kan fjernes og eleverne kan selv skrive tekster. Afsnittene i teksten kan flyttes fra hinanden. Illustrationerne kan flyttes.\nIWB-side 18. Bøg\nAt få viden om asketræet. Anvendelse Knytter sig til grundside 11. Sidens organisering •\tTeksten beskriver asketræet i detaljer. •\tIllustrationerne viser de vigtigste synlige karakteristika af asketræet. •\tBilledteksterne opsummerer det vigtigste indhold fra teksten, så eleverne dels har faglige ord, når de skal samtale om træer, og dels får opsummeret de karakteristika, der er gode at kigge efter, når man skal identificere asketræet eller indsamlede data fra dette. Forslag til samtale Hvad betyder det at være en vinget nød? Hvad er en klase? Har eleverne tidligere set noget, de genkender som kommende fra en ask? Hvad anvendes træ fra ask til? Hvilke dyr har glæde af asketræer ifølge teksten? Hvilke tal hører man om ask?\n2: Læs billedteksterne og tal om, hvordan tekst og illustration passer sammen. 3: Modulér teksten for eleverne. Lad dem genlæse teksten i makkerpar og identificere steder i teksten, der passer med illustrationerne og billedteksterne. 3: Få et makkerpar ad gangen til tavlen og få dem til at markere de steder, de har identificeret, ved at indramme dem med rød tus og sætte streg til illustrationen af det tilsvarende element.\nIWB-side 19. Ask\nAt få viden om elmetræet. Anvendelse Knytter sig til grundside 11. Sidens organisering •\tTeksten beskriver elmetræet i detaljer. •\tIllustrationerne viser de vigtigste synlige karakteristika af elmetræet. •\tBilledteksterne opsummerer det vigtigste indhold fra teksten, så eleverne dels har faglige ord, når de skal samtale om træer, og dels får opsummeret de karakteristika, der er gode at kigge efter, når man skal identificere elmetræet eller indsamlede data fra dette. Forslag til samtale Hvad anvendes træ fra elm til? Hvilke dyr har glæde af elmetræer ifølge teksten? Hvilke tal hører man om elm?\n2: Læs billedteksterne. Hvad betyder furet bark? Hvor er det, der kaldes vinger på elmens nødder? Har eleverne tidligere set noget, de genkender som kommende fra en elm? 3: Modulér teksten for eleverne. Lad dem genlæse teksten i makkerpar og identificere steder i teksten, der passer med illustrationerne og billedteksterne. 3: Få et makkerpar ad gangen til tavlen og få dem til at markere de steder, de har identificeret, ved at indramme dem med rød tus og sætte streg til illustrationen af det tilsvarende element.\nIWB-side 20. Elm\nAt få viden om birketræet. Anvendelse Knytter sig til grundside 12. Sidens organisering •\tTeksten beskriver birketræet i detaljer. •\tIllustrationerne viser de vigtigste synlige karakteristika af birketræet. •\tBilledteksterne opsummerer det vigtigste indhold fra teksten, så eleverne dels har faglige ord, når de skal samtale om træer, og dels får opsummeret de karakteristika, der er gode at kigge efter, når man skal identificere birketræet eller indsamlede data fra dette. Forslag til samtale Hvad anvendes træ fra birk til ifølge teksten? Hvilke tal hører man om birk?\n2: Læs billedteksterne. Hvad betyder stande af små frø? Har eleverne tidligere set noget, de genkender som kommende fra en birk? 3: Modulér teksten for eleverne. Lad dem genlæse teksten i makkerpar og identificere steder i teksten, der passer med illustrationerne og billedteksterne. 3: Få et makkerpar ad gangen til tavlen og få dem til at markere de steder, de har identificeret, ved at indramme dem med rød tus og sætte streg til illustrationen af det tilsvarende element.\nIWB-side 21. Birk\nAt få viden om lindetræet. Anvendelse Knytter sig til grundside 12. Sidens organisering •\tTeksten beskriver lindetræet i detaljer. •\tIllustrationerne viser de vigtigste synlige karakteristika af lindetræet. •\tBilledteksterne opsummerer det vigtigste indhold fra teksten, så eleverne dels har faglige ord, når de skal samtale om træer, og dels får opsummeret de karakteristika, der er gode at kigge efter, når man skal identificere lindetræet eller indsamlede data fra dette. Forslag til samtale Hvad anvendes træ fra lind til? Hvilke dyr har glæde af lindetræer ifølge teksten? Hvilke tal hører man om lind?\n2: Læs billedteksterne. Har eleverne tidligere set noget, de genkender som kommende fra en lind? 3: Modulér teksten for eleverne. Lad dem genlæse teksten i makkerpar og identificere steder i teksten, der passer med illustrationerne og billedteksterne. 3: Få et makkerpar ad gangen til tavlen og få dem til at markere de steder, de har identificeret ved at indramme dem med rød tus og sætte streg til illustrationen af det tilsvarende element.\nIWB-side 22. Lind\nAt få viden om egetræet. Anvendelse Knytter sig til grundside 13. Sidens organisering •\tTeksten beskriver egetræet i detaljer. •\tIllustrationerne viser de vigtigste synlige karakteristika af egetræet. •\tBilledteksterne opsummerer det vigtigste indhold fra teksten, så eleverne dels har faglige ord, når de skal samtale om træer, og dels får opsummeret de karakteristika, der er gode at kigge efter, når man skal identificere egetræet eller indsamlede data fra dette. Forslag til samtale Hvad anvendes træ fra eg til? Hvilke dyr har glæde af egetræer ifølge teksten? Hvilke tal hører man om eg? Andre muligheder fælles for de fem træarter Sammenlign sammen med eleverne flere af de beskrevne forhold ved træerne, fx anvendelse, dyr der lever af træet, blade, bark og frugter. Arbejdet med frugter og blade fortsætter på IWB-side 25-26 og 28. Tilknyttet praktisk undersøgende arbejde Man kan bestemme højden af træer ud fra viden om ligesidede trekanter og vinkler. Se beregningen i den pædagogiske og didaktiske vejledning.\n2: Læs billedteksterne. Hvad ligner agern? Hvorfor er store rovfugle mon netop glade for gamle egetræer? Har eleverne tidligere set noget, de genkender som kommende fra en eg? 3: Modulér teksten for eleverne. Lad dem genlæse teksten i makkerpar og identificere steder i teksten, der passer med illustrationerne og billedteksterne. 3: Få et makkerpar ad gangen til tavlen og markere de steder, de har identificeret, ved at indramme dem med rød tus og sætte streg til illustrationen af det tilsvarende element.\nIWB-side 23. Eg\n1: Lad eleverne selv arbejde med at læse teksten, fx med rollelæsning.\nAt eleverne får viden om aldersbestemmelse af træer, som de kan anvende, når de færdes i naturen. Anvendelse Knytter sig til grundside 13. Sidens organisering •\tTeksten kan læses som en instruerende tekst, som er ledsaget af en beskrivende tekst, der begrunder, hvorfor aldersbestemmelse kan gennemføres som beskrevet. •\tIllustrationen kan anvendes til at demonstrere fremgangsmåden. Forslag til samtale Hvad har et træ brug for for at kunne vokse? Det er bladene, der får energi fra solens lys, så træet kan vokse. På hvilke tider af året vokser et træ bedst? Find en kausal sammenhæng sammen med eleverne.\n2: Herefter skal de bestemme alderen af træstubben på den ledsagende illustration. 3: Saml op ved at høre, hvilken alder de forskellige grupper er kommet frem til og diskuter, hvorfor man kan komme frem til forskellige tal. Tal om, at det er ok, da der er en lille usikkerhed i alle naturfagsundersøgelser.\nTilknyttet praktisk undersøgende arbejde Eleverne kan anvende metoden på træer i skoven. Hvem finder en træstub fra det ældste træ? Og kan eleverne bestemme det, fx ud fra udseendet af barken?\nSpecielle features Udsnittet af den gennemskårne træstamme kan forstørres, så den er lettere at tælle årringe på.\nIWB-side 24. Undersøg et træs alder\nFormål Eleverne har hørt, at træer kan kendes på deres blade. Her får de en skematisk præsentation, hvor bladrande sammenlignes. Anvendelse Knytter sig til grundside 14. Sidens organisering •\tTeksten opsummerer tilknytningen af de faglige ord bladrande og bladformer til skovens træers blade. •\tIllustrationer og randnavne relateres til hinanden ved hjælp af bogstavkoder. Forslag til samtale Der findes flere træarter med andre bladformer end de viste. Nogle gange laver man underkategorier af bladrande, fx stortandet eller småtandet osv. I materialet er det kun skovens typiske træer, der er medtaget. Tilknyttet praktisk undersøgende arbejde Hvis eleverne har bragt forskellige blade med hjem fra skoven, kan de sorteres og deres former diskuteres i relation til tekstens måde at beskrive blade på.\nVejledning 1: Modulér teksten. Hvad er forskellen mellem en bladform og en bladrand? 2: Fjern bogstaverne ved bladene og lad eleverne diskutere navnene på bladrandene, og hvilke blade de hører til. Lad makkerpar komme til tavlen på skift og sætte blad og randnavn sammen. 3: Kig evt. på de forrige IWB-sider med beskrivelser af træer og find beskrivelserne af bladene. Er bladrande beskrevet, kan ordene skrives på denne IWB-side, illustrationer af bladene kan kopieres, og der kan laves en tilsvarende systematik for bladformer.\nNB: Asks blade er lancetformede, og bøgs blade er ægformede.\nSpecielle features Alle elementer kan flyttes rundt. Fjern fx de små bogstaver og lad eleverne flytte bladrande og navne på bladrande sammen, så de passer til hinanden.\nIWB-side 25. Kend et træ på bladet\nFormål Når eleverne skal gøre beskrivelserne færdige, er der mulighed for, at refleksionen i forhold til navngivningen af bladrande kobles på, og eleverne oplever, at de kan anvende en systematik til artsbestemmelse. Anvendelse Knytter sig til grundside 14. Sidens organisering •\tDe små beskrivelser kan færdiggøres på flere måder, fx med pen, ved at flytte randnavne ind og ved at skrive med tastatur.\nVejledning 1: Forstør evt. et blad ad gangen, tal om randen og find i fællesskab frem til, hvilken rand, der passer bedst. 2: Sæt navnene på bladrandene ind på de tomme linjer. 3: Læs de små beskrivende tekster og tal om bladformer. Se evt. IWB-side 25.\nForslag til samtale Det er en god idé at lære eleverne at tale i analogier. Her kan det gøres ved, at du og eleverne udtrykker „Det er ligesom ...“, når der læses om bladenes former og rande. Tilknyttet praktisk undersøgende arbejde Eleverne kan bestemme, hvilke blade fra deres sortering, der tilhører de forskellige træer, som er beskrevet på grundsiderne. Øvrige blade kan forsøges bestemt med en anden bestemmelsesnøgle.\nSpecielle features Navne på bladrande står forneden, og kan flyttes ind på de tomme linjer i de små beskrivende tekster.\nIWB-side 26. Gør beskrivelserne færdige\nFormål At henlede elevernes opmærksomhed på andre forhold ved blade, der er værd at se efter. På det tilknyttede kopiark nævnes desuden minergange. Anvendes sammen Knytter sig til grundside 14 og kopiark 1.\nVejledning 1: Tal om fotoet. Lad eleverne komme med bud på, hvad den æblelignende knop kan være. 2: Læs teksten for eleverne eller sammen med dem.\nSidens organisering •\tTeksten er en kort forklaring. •\tFotoet viser en galler, som nævnes i teksten. Forslag til samtale Har elever set blade, der så mærkelige ud? Hvad forklarer teksten? Hvad hedder den æblelignende knop? Hvorfor er den opstået/kommet? Hvad mon man kan finde, hvis man skærer gallen igennem? Kan blade være mærkelige på andre måder? Find stedet i starten af teksten, hvor gallere nævnes som eksempler. Tilknyttet praktisk undersøgende arbejde Gå evt. på jagt efter blade med minergange, galler osv. og undersøg dem som foreslået på kopiark 1.\nSpecielle features Forstør fotoet, så det bliver lettere at se gallen.\nIWB-side 27. Undersøg blade for liv\nFormål At forstå tekster beror på afkodning, men også ordkendskab. Her er det ord fra de faglige tekster om træerne, som repeteres, og eleverne får en fornemmelse af, hvor vigtige illustrationer er, når der er tale om detaljerede beskrivelser. Anvendelse Knytter sig til grundside 15. Sidens organisering •\tDe små beskrivelser giver oplæg til eleverne, så de kan tegne træernes frugter. •\tOrdboksen præsenterer ordene olden og oldenår. Forslag til samtale Tal om, hvor svært det er at beskrive i ord og at omsætte ord til illustrationer. Tal om, hvordan ord og illustration gensidigt støtter hinanden, når man skal huske, fordi man får sat ord på det, man ser. Tilknyttet praktisk undersøgende arbejde Hvis eleverne har bragt forskellige frugter med hjem fra skoven, kan de sorteres og være forlæg for elevernes tegnearbejde.\nVejledning 1: Lad eleverne i par tegne deres forslag til træernes frugter eller del de forskellige træers frugter ud på grupper, som så tegner forslag. 2: Overfør tegningerne til tavlen og diskuter sammenhængen mellem tekst og tegning. 3: Erase to reveal og få frugterne vist øverst på siden og sammenlign dem med de tegnede frugter (fra IWBside 18-23). 4: Læs overskriften i ordboksen. Er der nogen af eleverne, der har et bud på, hvad olden er? Læs teksten og tal om den. Kom ind på oldens betydning for fødekæden. Vend evt. tilbage til teksten, når I senere skal arbejde med fødekæder og fødenet.\nSpecielle features Mellem opgaveteksten og ordboksen er der et felt hvor du kan erase to reveal og få træernes frugter frem. Frugterne kan flyttes rundt.\nIWB-side 28. Kend et træ på frugten\nPattedyr i vores skove\nOverordnet formål IWB-side 29-36 skal lære eleverne om dyresystematik, ikke for at kunne den udenad, men for at vide, hvordan vi ordner dyr og planter i systemer.\nFormål Dyreklasserne skal eleverne kende og kunne henføre dyr til. Her lærer de pattedyrenes karakteristika. Anvendelse Knytter sig til grundside 16. Sidens organisering •\tTeksten er beskrivende og præsenterer eleverne for pattedyrenes karakteristika. Illustrationen viser en unge die eller patte hos sin mor, en mnemoteknisk hjælp til eleverne, når de skal huske, hvad et pattedyr er. Forslag til samtale Hvilke kendetegn har andre dyreklasser?\nVejledning 1: Kig på illustrationen. Læs billedteksten. Ved eleverne, hvilken klasse af dyr, rådyr hører til? Hvordan kender man et pattedyr, fx i forhold til fugle, fisk, krybdyr og padder? 2: Læs teksten sammen med eleverne. Hvad står der om pattedyr? Kender eleverne andre dyreklasser? Hvilke kendetegn nævner teksten om pattedyr? 3: Hvilke danske pattedyr kender eleverne? Lad eleverne på tur komme til tavlen og skrive et dyrenavn. Eleven bør argumentere for, hvorfor det er et pattedyr. Reelt set er det alene det forhold, at de dier deres unger, der er karakteristisk for pattedyr, deraf ordet pattedyr.\nSpecielle features Ved tryk på rådyret får man en søgning på videoer med rådyr.\nIWB-side 29. Pattedyr i vores skove\nFormål Arbejdet med pattedyr sat i system giver mulighed for at tale om ligheder og forskelle de forskellige dyrearter/ordener imellem og mulighed for, at eleverne hører de ord, vi også i daglig tale bruger om dyrefamilier, fx gnavere. Anvendelse Knytter sig til grundside 16. Sidens organisering •\tTeksten er en beskrivende tekst, der er ordnet fra overkategorien pattedyr mod stadigt mere underordnede kategorier til artsniveau. •\tBegrebshierarkiet viser pattedyrenes systematik og understøtter tekstens kategorier og underkategorier. Forslag til samtale Hvilke ord genkender eleverne? Hvad har ordene med hinanden at gøre? Hvorfor står der både mus og skovmus? Hvad kan man kalde både mus og egern? Hvad forestiller man sig, når man siger en gnaver? Kender eleverne andre gnavere (kaniner, marsvin, rotter osv.)? Kan eleverne få orden på systematikken? Hvordan kan man forklare, hvad en dyresystematik er? Er der nogle ord, som eleverne undrer sig over (fx at ræve er hunde, eller at flagermus er en orden med flere familier og arter under sig)? Hvad kan man se for sig eller forstå, når man hører ordene for pattedyrfamilierne? Hvad er en klov? Slå evt. ordene op sammen med eleverne.\nVejledning NB: Det er vigtigt at fortælle eleverne, at systemet er ufuldstændigt. 1: Tal først om begrebshierarkiet, og hvordan det kan forstås. 2: Modulér teksten, mens en elev peger på klasse, ordener, familier og arter, når de nævnes. 3: Læs teksten i fællesskab. Stop op, når følgende ord optræder: familie, ordener, gnavere, rovdyr, hjorte, flagermus. Tal om hvert enkelt ord, og hvad ordet dækker over. 4: Flyt evt. ordene fra �������������� begrebshierarkiet og læg puslespillet. Dette kan gøres af makkerpar, små grupper eller i fællesskab med støtte i teksten. Man kan også flytte færre ord og samle puslespillet herfra.\nSpecielle features Ordene kan flyttes ud af systemet.\nIWB-side 30. Vi sætter dyr i system\nFormål Elever vil ofte synes, at der ikke er nogen dyr i skoven. Her bliver de gjort opmærksomme på, at selv om de ikke ser selve dyrene, er der andre måder at se, at de lever i skoven. Anvendelse Knytter sig til grundside 17 og kopiark 2. Sidens organisering •\tTeksten er forklarende. Den bryder genren ved at henvende sig direkte til eleven istedet for at anvende et 3. persons modtagerforhold. •\tFotoet viser, hvordan spor i skoven kan opstå. På de kommende sider vil der være fokus på spor, som er efterladenskaber fra måltider, fodaftryk eller ekskrementer fra dyrene. •\tPå kopiark 2 er der anvisninger til, hvordan man kan tage afstøbninger af fodspor og på den måde bringe sporene med tilbage i klassen. Forslag til samtale Har eleverne prøvet at finde spor i skoven, som de mener viser, at der lever dyr? Hvordan skal man gøre, hvis man gerne vil se dyr i skoven? Og hvorfor ser man sjældent dyr i skoven? Hvor kan de forskellige typer spor, som nævnes i teksten, komme fra?\nVejledning 1: Tal om fotoet og den tilhørende billedtekst. Hvad er der sket inden, og hvad menes der med spor efter et festmåltid? 2: Teksten egner sig til rollelæsning. Alternativt kan du modulere teksten. 3: Aktiviteten med at tage aftryk af dyrespor kan udføres i forbindelse med en skovtur. Afprøv evt. teknikken hjemmefra. Medbring alle ingredienserne til gipsblandingen på skovturen, men gør først gipsen klar lige inden brug. Aftrykkene er dekorative at have hængende i klasselokalet og kan give oplæg til mange samtaler eleverne imellem.\nTilknyttet praktisk undersøgende arbejde Hvis eleverne har bragt spor med hjem fra skoven, kan de inddrages. Fodspor kan bringes med hjem fra skoven ved afstøbning i gips - kopiark 2.\nSpecielle features Forstør fotoet, når I taler om det.\nIWB-side 31. Spor efter skovens dyr\nFormål At lære om, hvilke spor man kan være heldig at finde efter egern. At få en fornemmelse af, at egernet er afhængig af føde fra skoven. Anvendelse Knytter sig til grundside 17. Sidens organisering •\tTeksten er en beskrivelse af egernets adfærd, som kobles sammen med, hvordan man kan se egernet selv eller spor efter det i skoven. •\tIllustrationerne viser karakteristika ved spor, som kan identificere dem som stammende fra et egern. Forslag til samtale Er der noget af det, egernet spiser, som er overraskende? Hvorfor? Hvilke andre dyr spiser kogler? Ligner egernets ekskrementer andre ekskrementer, som eleverne har set?\nVejledning 1: Tal om illustrationerne, og hvad de viser. Hvor lever egernet? På jorden? I buske? I træer? Hvad er der vist, at egernet spiser, og hvad mon det ellers spiser? 2: Læs billedteksterne i fællesskab. Hvad betyder det at være busket og flosset? 3: Teksten egner sig til rollelæsning. Lad eleverne finde svar på de spørgsmål, som de prøvede at forudsige svarene på i tegningerne.\nTilknyttet praktisk undersøgende arbejde Hvis eleverne har bragt spor med hjem fra skoven, kan olden og grankogler tjekkes for gnavespor, som evt. kan stamme fra et egern eller fra en mus.\nSpecielle features Tekster, illustrationer og billedtekster kan flyttes individuelt. Ved tryk på egernet linkes til en søgning på videoer om egern.\nIWB-side 32. Rødt egern\nFormål At lære om, hvilke spor man kan være heldig at finde efter ræve. At få en fornemmelse af, at ræven er afhængig af føde fra skoven. Anvendelse Knytter sig til grundside 18. Sidens organisering •\tTeksten er en beskrivelse af rævens adfærd, der kobles sammen med, hvilke spor man kan se efter den i skoven. •\tIllustrationerne viser karakteristika ved spor, som kan identificere dem som stammende fra en ræv. Forslag til samtale Har eleverne set spor efter ræve eller evt. lugtet deres fæle lugt i haver, buskadser eller skov? Viden fra brødteksten\nspiser mus, fugle, fugleæg\nViden fra illustrationsteksten\nkødæder kan spise bær ådselæder\nrovdyr potespor aftryk\nhar farve som efterårsskoven\n1: Tal om illustrationsteksterne. Slå evt. ordene rovdyr og ådselæder op sammen med eleven. Anvend fx en netbaseret browser og vis eleven, hvordan man finder en pålidelig kilde. Wikipedia og Den Store Danske Encyklopædi dukker formodentlig op. Vær opmærksom på, at Wikipedias tekster som oftest er for vanskeligt tilgængelige for skoleelever. Eleverne kan skrive en kort forklaring til hvert af de to ord. 2: Lad eleverne læse teksten og lad dem to og to sammenholde teksten med det, man får at vide i illustrationsteksterne. Det kan evt. gøres ved, at de laver et Venn-diagram, hvor de sammenligner det, man får at vide i de to slags tekster. Se illustration.\ner godt kamufleret\nViden fra begge tekster\nSpecielle features Tekster, illustrationer og billedtekster kan flyttes individuelt. Ved tryk på ræven linkes til en søgning på videoer om ræve.\nIWB-side 33. Rød ræv\n1: Tal om illustrationsteksterne.\nAt lære om, hvilke spor man kan være heldig at finde efter flagermus. At få en fornemmelse af, at brunflagermusen er afhængig af skoven som levested. Anvendelse Knytter sig til grundside 18 samt evt. Venn-diagram på kopiark 9. Sidens organisering •\tTeksten er en beskrivelse af brunflagermusens adfærd, der kobles sammen med, hvilke spor man kan se efter den i skoven. •\tIllustrationerne viser karakteristika ved spor, som kan identificere dem som stammende fra en flagermus.\n2: Lad eleverne læse teksten og lad dem to og to sammenholde teksten med det, man får at vide i illustrationsteksterne. Det kan evt. gøres ved, at de laver et Venn-diagram, hvor de sammenligner det, man får at vide i de to slags tekster. Se illustration.\nForslag til samtale Hvorfor mon brunflagermusen lever, hvor der er store træer? Viden fra brødteksten\njager i mørket lorte kan findes foran deres bo\nlever i skove med store træer\nSpecielle features Tekster, illustrationer og billedtekster kan flyttes individuelt. Ved tryk på flagermusen linkes til en søgning på videoer om flagermus.\nIWB-side 34. Brunflagermus\nAt lære om, hvilke spor man kan være heldig at finde efter rådyr. At få en fornemmelse af, at rådyret er afhængig af føde fra skoven. Anvendelse Knytter sig til grundside 19. Sidens organisering •\tTeksten er en beskrivelse af rådyrets adfærd, der kobles sammen med, hvilke spor man kan se efter det i skoven. •\tIllustrationerne viser karakteristika ved spor, som kan identificere dem som stammende fra et rådyr.\nForslag til samtale Hvordan kan man kende fodsporene fra rådyr? Hvad hedder rådyrenes unger? Kender I andre dyreunger med det samme navn? Viden fra brødteksten\nspor kan ses i fugtig jord\nspiser nye skud\nspiser græs og små træer\nlorte ligner kaninlorte\nungen hedder et lam spiser gerne i skovbryn\ntræder på to tånegle\nSpecielle features Tekster, illustrationer og billedtekster kan flyttes individuelt. Ved tryk på rådyret linkes til en søgning på videoer om rådyr.\nIWB-side 35. Rådyr\nAt lære om, hvilke spor man kan være heldig at finde efter mus. At få en fornemmelse af, at skovmusen er afhængig af føde fra skoven. Anvendelse Knytter sig til grundside 19. Sidens organisering •\tTeksten er en beskrivelse af skovmusens adfærd, der kobles sammen med, hvilke spor man kan se efter den i skoven. •\tIllustrationerne viser karakteristika ved spor, som kan identificere dem som stammende fra en mus. Forslag til samtale Kender eleverne lugten af mus? Hvorfor har størrelsen på skovmusens øjne og ører betydning for, at den lever om natten? Hvad er forskellen mellem kogler, der er gnavet af mus og af egern?\n2: Lad eleverne læse teksten og lad dem to og to sammenholde teksten med det, man får at vide i illustrationsteksterne. Det kan evt. gøres ved, at de laver et Venn-diagram, hvor de sammenligner det, man får at vide i de to slags tekster. Se eksempler på IWB-side 33-35. 3: Lad evt. eleverne tegne, hvordan en mus holder en nød, og hvordan den ser ud bagefter, efter beskrivelsen i teksten.\nTilknyttet praktisk undersøgende arbejde Hvis eleverne har bragt spor med hjem fra skoven, kan olden og grankogler tjekkes for gnavespor, som evt. kan stamme fra et egern eller fra en mus. Supplerende arbejde med faglig læsning og skrivning Eleverne kan læse mere om et af dyrene i lette fagbøger og skrive en lille bog om dyret.\nSpecielle features Tekster, illustrationer og billedtekster kan flyttes individuelt. Ved tryk på musen linkes til en søgning på videoer om mus.\nIWB-side 36. Skovmus\n1: Lad hver elev tegne en fugl og skrive tags på.\nIWB-side 37-41 skal give eleverne en forståelse for, at skovens fugle dels er føde for andre af skovens dyr, dels at de også selv finder deres føde i skoven.\n2: Tal om fuglen på IWB-siden og find forskelle og ligheder.\nAt få kendskab til fugle som dyreklasse. Anvendelse Knytter sig til grundside 20. Sidens organisering •\tTeksten er beskrivende og præsenterer eleverne for fugles karakteristika. Samtidig sætter den fuglen ind i dyrenes udviklingshistorie og kobler dem evolutionsmæssigt til dinosaurerne. •\tIllustrationerne viser et barn, der med en kikkert kigger på et eller andet, fx fugle, en velociraptor og en skematisk fugl. Forslag til samtale Hvilke kendetegn har en fugl? Hvilke fuglekendetegn ser man på velociraptoren på IWB-siden? Hvad betyder det, at velociraptor har udviklet sig til en fugl? Kan I finde ligheder/forskelle mellem fugle og andre dyreklasser?\n2: Modulér tekstens indhold eller lad eleverne læse den som rollelæsning. Vær opmærksom på passagen om fuglens udviklingshistorie, da den kan være svær at forstå. 3: Lad eleverne sammenholde deres tegning af en fugl med beskrivelsen og tilpasse den, hvis det er nødvendigt.\nSpecielle features Tags på fuglen kan flyttes og evt. sættes på velociraptoren.\nIWB-side 37. Fugle i skoven\nFormål At stifte bekendtskab med de ord, vi knytter til fugles ydre og deres levevis. Anvendelse Knytter sig til grundside 20 og kopiark 7 og evt. kopiar 8. Sidens organisering •\tTeksten er beskrivende og lettere leksikalsk i sin stil. •\tIllustrationen viser en skematisk fugl. Forslag til samtale Hvordan kan man forklare, hvad fjerdragt, vinger, næb og æg er? Er der andre dyr end fugle, der har fjer (nej), vinger (fx flagermus og flyvefisk), næb (fx næbdyret) eller lægger æg (fisk, padder, krybdyr)? Forberedende sproglig aktivitet til de kommende sider Forbered en række kort med dyrene fra grundsiderne eller kopiark 8. Der må gerne være gengangere. Lad hver elev få et kort. Eleverne skal nu „lytte og bytte“. På signal finder de sammen to og to. Hver elev beskriver det dyr, han/hun har på sit kort. Herefter bytter de kort og finder hver en ny makker.\nVejledning 1: Tal om tekstens fremhævede ord. Lad eleverne gætte på, hvad de betyder og skrive små forklarende sætninger til hvert ord. 2: Læs teksten sammen med eleverne. 3: Lad eleverne arbejde videre med ord og tekster ved, at små grupper eller makkerpar får ansvaret for et til to ord. De kan vurdere, om de små forklarende tekster, der blev skrevet til en start, passer, eller om de skal skrives om. 4: Udfør aktiviteten med at sammenligne fugles vægt med frugter. Tal om, hvorvidt fuglene er lettere eller tungere, end de ser ud.\nTilknyttet praktisk undersøgende arbejde For at få en fornemmelse af, hvor lidt fugle vejer, er der på kopiark 7 forslag til at finde fuglens vægt i form af kendte ting.\nSpecielle features De med fed fremhævede ord kan flyttes ud af teksten og kan anvendes til at skrive forklaringer til eller til at dele på elevgrupper.\nIWB-side 38. Ord om fugle\nFormål At få en fornemmelse af spurvehøgens karakteristika og jagtadfærd samt betydningen af skoven for spurvehøgen. Anvendelse Knytter sig til grundside 20. Sidens organisering •\tTeksten er en beskrivelse af spurvehøgen og lidt om dens levevis. •\tIllustrationen viser en tegning af en hanspurvehøge.\nVejledning 1: Hvis I har arbejdet med den forberedende sproglige aktivitet beskrevet på IWB-side 38, kan I læse teksten i fællesskab. 2: Diskuter, om tegningen viser en hun eller en han og hvorfor. Vend tilbage til relevante sekvenser i teksten for at understøtte samtalen.\nForslag til samtale Hvorfor er der forskel på, hvilke fugle hannen og hunnen tager som bytte? Hvad betyder flugt, når det handler om fugle? Hvad betyder det, at de fleste spurvehøge er standfugle? NB: På IWB-side 31 kan man finde et foto, der viser en spurvehøg og fjerrester efter, at den har spist en mindre fugl.\nSpecielle features Den frugt spurvehøgen vejer det samme som, kan noteres på siden.\nIWB-side 39. Spurvehøg\n1: Læs teksten i fællesskab.\nAt få en fornemmelse af, hvilken betydning skoven har for blåmejsen i forhold til føde, yngel og fjender. Anvendelse Knytter sig til grundside 21. Sidens organisering •\tTeksten er en beskrivelse af blåmejsen og lidt om dens levevis. •\tIllustrationen viser en tegning af en blåmejse. Forslag til samtale Hvad lever de voksne blåmejser af? Hvad fodres ungerne med? Kan man regne ud, hvor mange unger et blåmejsepar i alt kan nå at få på en sommer? (mellem 1x8 til 3x16). Hvilket træ giver føde til blåmejser om vinteren? Hvorfor spiser blåmejsen ikke insekter om vinteren? Supplerende arbejde med faglig læsning og skrivning Eleverne kan bruge deres sætninger til at skrive en lille sammenhængende tekst om fuglen. Se den pædagogiske og didaktiske vejledning under Beskrivelser i afsnittet Spurvehøg, Blåmejse, Skovskade. Tilsvarende tal kan findes om spurvehøgen og skovskaden.\n2: Sæt en pil til top, hale, vinge og underside på illustrationen af blåmejsen. Lad eleverne byde ind med, hvad der kan stå, så det beskriver de forskellige karaktertræk på blåmejsen, fx „blå top“, „gul underside“ osv. 3: Find de forskellige tal fra teksten: 9-12 gram, 5 år, 1 år, 8-16 æg, 1314 dage, 18-20 dage. Lad eleverne finde sætninger, der viser, hvad hvert tal/interval beskriver i forhold til blåmejsen.\nSpecielle features Den frugt blåmejsen vejer det samme som, kan noteres på siden.\nIWB-side 40. Blåmejse\nAt få en fornemmelse af, hvilken betydning skoven har for skovskaden i forhold til føde, yngel og fjender. Anvendelse Knytter sig til grundside 21. Sidens organisering •\tTeksten er en beskrivelse af skovskaden og lidt om dens levevis. •\tIllustrationen viser en tegning af en skovskade. Forslag til samtale Hvad er et kald og et forråd? Hvilke træer får man agern og bog fra? Hvad mon der forstås med små fugle? NB: Skovskadens vingefjer kendes let fra andre fugles fjer på størrelsen og de flotte blå striber. Søg evt. på „skovskade“ og „fjer“ på nettet og find billeder.\n2: Lad eleverne sætte tags på de forskellige karaktertræk på skovskaden, fx „ligner sort skæg“, „hvid under halen“ osv. 3: Find ud af, hvilke træer skovskaden er afhængig af for at finde vinterforråd. 4: Arbejd evt. med tal om skovskaden på samme måde som med blåmejsen.\nSupplerende faglig læsning og skrivning Der kan laves et skema som beskrevet i den pædagogiske og didaktiske vejledning under Skemaer i afsnittet Spurvehøg, Blåmejse, Skovskade. Eleverne kan i grupper vælge en fugleart at fordybe sig i. Lad dem præsentere for hinanden med udgangspunkt i skemaet. Skemaet kan også anvendes som udgangspunkt for at skrive korte beskrivelser af de valgte fugle.\nSpecielle features Den frugt skovskaden vejer det samme som, kan noteres på siden. Tryk på skovskaden og der kommer en billedsøgning på „skovskade“ og „fjer“.\nIWB-side 41. Skovskade\nDyr og planter lever sammen\nOverordnede formål Gennem arbejdet med træer, pattedyr og fugle har eleverne hørt om, hvordan dyrene lever af hinanden og af frugter eller skud fra skovens træer. På IWB-side 42-47 skal de få en forståelse af, at disse sammenhænge kan vises grafisk og samtidig have ekspliciteret denne viden som vigtige sammenhænge i naturen.\nFormål At få mulighed for, gennem et konkret eksempel, at tale om og forstå dyrs og planters samspil i naturen. Anvendelse Knytter sig til grundside 22. Sidens organisering •\tTeksten kan anvendes til at bringe elevens førfaglige sprog ind i en faglig kontekst. •\tIllustration og illustrationstekst fortæller tilsammen om samspillet mellem en skovmus og skovens øvrige dyr og planter.\nVejledning 1: Se på fotoet af skovmusen i skovbunden. Repetér hvad den lever af, og hvem dens fjender er. 2: Lad eleverne diskutere, hvad der menes med den ledsagende billedtekst. Skriv sammen med eleverne klassens egen tekst til fotoet. 3: Modulér teksten i det første afsnit. og tal om, hvordan foto og tekst passer sammen. 4: Modulér teksten i det andet afsnit, og find sammen med eleverne eksempler på diagrammer.\nForslag til samtale Hvad finder skovmusen i skovbunden? Hvilke træer giver føde til skovmusen? Hvilke dyr i skoven er skovmusens fjender? Hvilke diagrammer kender I fra matematik eller fra andre steder?\nSpecielle features Fra fotoet linkes der til en videosøgning af „mouse“ og „forest“ Sidetal magler.\nIWB-side 42. Dyr og planter lever sammen\nFormål At tale om en grafisk model af en fødekæde og forstå, at fødekædetænkningen støtter vores viden, men at den ikke direkte kan findes i naturen. Anvendelse Knytter sig til grundside 22. Sidens organisering •\tTeksten over fødekæden fungerer som en kort klassifikation. •\tTeksten under fødekæden er en beskrivelse af, hvad man kan udlede af en fødekæde. •\tDen grafiske fremstilling af en fødekæde viser en simpel sammenhæng, som eleverne kender fra teksterne om dyrene i skoven. NB: En fødekæde er en repræsentativ model for nogle forhold i naturen. Der skal altså repræsentations- og modelleringskompetence til for at forstå den. Eleverne skal også forstå, at man i naturen naturligvis aldrig vil opleve en ræv, der spiser et egern, som samtidig spiser en kogle.\nVejledning 1: Kig på fødekæden. Tal om ordet fødekæde, som er sammensat af føde og kæde, og hvordan diagrammet kan forstås som en kæde af føde. 2: Lad eleverne læse teksten over diagrammet og diskutere, hvordan tekst og diagram passer sammen. 3: Lad eleverne „læse“ fødekæden: en kogle spises af et egern, der spises af en ræv. Det kan gennemføres ved, at eleverne i makkerpar forklarer diagrammet til hinanden. 4: Modulér det sidste afsnit og diskuter, hvad der ville ske, hvis situationen var omvendt.\nForslag til samtale Hvad er en kæde, og hvordan er den bygget? (Af led der hænger sammen). Hvad betyder pilene i fødekæden? Kan man se en fødekæde i naturen? Hvis ikke, hvad kan man så forstå ud fra en fødekæde? Hvad vil det betyde for ræven, hvis der et år er meget få grankogler (og andre nødder og frø)?\nSpecielle features Fødekæden kan skilles ad, og eleverne kan selv samle fødekæden igen.\nIWB-side 43. En fødekæde\n1: Tal om de tre led, og hvordan de passer med det, som eleverne ved.\nHer formaliseres og generaliseres den viden, som eleverne allerede har fået erfaring med gennem arbejdet med de forrige sider. Anvendelse Knytter sig til grundside 22.\n2: Lad eleverne afprøve, om en fødekæde kan starte med et dyr. Det kan de evt. diskutere i små grupper.\nSidens organisering •\tTeksten er en lovmæssighed om konsumentfødekæden. •\tIllustrationen repræsenterer en fødekæde med to led: græs – ko, hvor mennesket kunne være led nummer tre. •\tEn tænkeopgave er markeret med grønt. Denne lægger op til en lille diskussion af og refleksion over fødekæders længder.\n3: Lad dem herefter se på billedet af koen, der spiser græs og beskrive de led, der er repræsenteret her.\nForslag til samtale Hvad betyder ordet planteæder? Kødæder? Passer leddene i fødekæden ovenfor med reglerne for en fødekæde? Hvem kan være led nummer 3 i fødekæden med græs og ko?\n4: Lad herefter grupperne diskutere, om der er fødekæder med fire led eller flere. Fx kan man starte med græs – ko – menneske – myg...\nSpecielle features Tallene på de forskellige led kan fjernes. Der kan byttes rundt på de tre led og eleverne kan sætte dem i rigtig rækkefølge.\nIWB-side 44. Led i en fødekæde\nFormål At udvide forståelsen fra, at planter og dyr liniært er afhængige af hinanden i skoven, til at de er afhængige af hinanden på kryds og tværs, men i høj grad også konkurrerer om de ressourcer, der findes i skoven. Anvendelse Knytter sig til grundside 23. Sidens organisering •\tTeksten forklarer fødekædens trofiske niveauer: plante, planteæder, og rovdyr og kobler deres overlevelse på tilstedeværelsen af tilstrækkelige ressourcer i form af føde. •\tFødenettet viser to konkurrerende rovdyr og to konkurrerende planteædere. •\tDen øverste illustrationstekst præsenterer begrebet konkurrenter, den nederste hjælper eleven til at forstå et fødenet som sammensat af flere fødekæder. Forslag til samtale Hvad er et net? Hvordan kan man forstå ordet fødenet? Hvor mange fødekæder kan I se? Viser fødenettet alle de mulige fødekæder i en skov? Forklar hvorfor.\nVejledning 1: Diskuter med eleverne, hvad de grønne pile kan betyde i fødenettet, og hvordan fødenettet kan forstås. 2: Lad eleverne finde fødekæden fra før i fødenettet og andre fødekæder. Disse kan stilles op på IWBsiden ved at kopiere de forskellige elementer og forbinde dem med pile. Sæt lednummer ind i fødekæderne og repetér på denne måde „reglen“ fra forrige IWB-side. 3: Læs illustrationstekster og diskuter, hvad det betyder at konkurrere. 4: Lad eleverne to og to læse teksten. Etteren læser, og toeren forklarer, hvordan sætningen passer til fødenetgrafikken.\nSpecielle features Dyr, træernes frugter og pile kan flyttes fra hinanden og anvendes til at skabe fødekæder ud fra fødenettet.\nIWB-side 45. Et fødenet\n1: Læs billedteksten og tal om fotoet.\nAt eleverne forstår, at dyrene kun lever steder, der tilfredsstiller deres behov, i elevsprog defineret som „et godt levested“. Anvendelse Knytter sig til grundside 23. Sidens organisering •\tFotoet viser en skov i Nordsjælland, som ligger ned til Farum sø. Man ser, at træerne er i mange forskellige højder, og dette sammen med tilstedeværelsen af vand er blandt andet med til at give en stor artsdiversitet i skoven. •\tTeksten forklarer, hvilke elementer der skal være til stede for, at et opholdssted kan udgøre et godt levested for dyr og planter.\n2: Lad eleverne to og to læse teksten. Etteren læser, og toeren forklarer, hvordan sætningen passer med det, de ved om skoven og evt. det, de kan se på fotoet.\nForslag til samtale Hvad kan I se på fotoet? Hvilke dyr tænker I kan leve i skoven? Hvad har (et nævnt dyrs navn) brug for, som kan være i skoven? Hvordan får den føde, vand, en rede/hule til dens unger og skjul mod fjender?\nIWB-side 46. Dyrs levesteder\nFormål At få en gryende fornemmelse for, at mangfoldigheden i naturen er vigtig for den økologiske balance, og at vi i dag er nødt til at gøre en aktiv indsats for ikke at ødelægge levevilkårene for naturens dyr og planter. Anvendelse Knytter sig til grundside 23. Sidens organisering •\tFotoet viser en skov i Nordsjælland, som ligger ned til Farum sø. Man ser, at træerne er i mange forskellige højder og dette sammen med tilstedeværelsen af vand er blandt andet med til at give en stor artsdiversitet i skoven. •\tTeksten forklarer om begrebet fredning og gør rede for, hvorfor fredning er nødvendig. Forslag til samtale Hvis vi fældede en skov, hvad ville der så ske med dyrene? Hvis de alle skulle finde et nyt levested, hvad ville det så betyde? Kunne man samle alle Danmarks mus og egern i en skov? Hvad ville der ske med tiden? Hvad ville der ske med dyr og planter, hvis vi ikke fredede ved lov? Hvordan kunne man forestille sig, at vi mennesker ville kunne finde på at bruge skoven, hvis der ikke var nogle regler?\nVejledning 1: Modulér første afsnit af teksten for eleverne. Diskuter tekstens spørgsmål. 2: Modulér det andet afsnit for eleverne. Lad eleverne to og to formulere, hvad det betyder, at dyr og planter er fredede. 3: Tal om, hvorfor vi freder gennem lovgivning, og hvad der kunne ske med dyr og planter, hvis vi ikke fredede. 4: Skriv evt. i fællesskab klassens fredningslov til skoven. I makkerpar kan eleverne finde 2-3 regler. Oplist alle de fremkomne regler. Gruppér regler, som har ens formål og slut med at skrive en lov med de regler, som alle synes er gode.\nIWB-side 47. Fredning\nOverordnet formål På IWB-side 48-53 skal eleverne præsentere data, som de har tilegnet sig ved egne undersøgelser eller ved at læse faglige tekster på forskellige måder, fx i diagramtyper, som eleverne har været undervist i.\nFormål At vise data, som eleverne selv har samlet, i et diagram. Anvendelse Knytter sig til grundside 24, elevernes resultater på kopiark 3 samt kopiark 4. Sidens organisering •\tDen øverste tekst beskriver, hvad der forventes af eleven på de kommende sider. •\tIllustrationen nederst viser et pindediagram, som en elev har udfyldt efter en tur i Ryet skov. •\tDe to grønne tekstbokse henviser til kopiark 3 og kopiark 4. Forslag til samtale Hvad står der i diagrammet? Kan I se, hvor mange der lavede de forskellige ting i skoven? Kommer jeres pindediagram til at se ud på samme måde? Hvorfor ikke, når det er samme undersøgelse I skal lave, som eleven Magnus lavede?\nVejledning 1: Modulér teksten øverst. Tal med eleverne om, hvad der forventes af dem på de kommende sider, og at det er vigtigt, at de kigger tilbage i tidligere grundsider, hvis de er i tvivl om et eller andet, så de ikke bare gætter. 2: Kig på diagrammet på illustrationen. Det er muligt at aflæse diagrammet og læse teksten. Tal med eleverne om, hvad der står. Dette kan give eleverne en idé til, hvordan de kan arbejde med kopiark 4. 3: Lad eleverne arbejde så selvstændigt som muligt med at tegne deres egne pindediagrammer ud fra resultaterne fra deres arbejde med kopiark 3.\nSpecielle features Forstør evt. diagrammet.\nIWB-side 48. Dine resultater\nFormål At give eleverne mulighed for at vise, hvad de ved om anvendelse af produkter fra skoven. At give eleverne mulighed for at vise, at de kan anvende et passende fagsprog i deres forklaring. Anvendelse Knytter sig til grundside 24. Sidens organisering •\tSpørgsmålet knytter sig til underemnet om skovens brug/skovbrug.\nVejledning 1: Lad eleverne arbejde med at besvare spørgsmålet i makkerpar. De må meget gerne kigge på de foregående grundsider for at repetere. 2: Tal om de ord, som eleverne bruger, fx om de anvender ord, som de ikke tidligere kendte til eller kendte mindre godt.\nForslag til samtale Hvad kan træerne i jeres skov bruges til? Bruger I selv ting, der kunne komme fra jeres skov? Kunne nogle af disse ting fremstilles uden brug af træ?\nSpecielle features De skolefaglige ord som eleverne nu anvender naturligt, kan noteres på siden.\nIWB-side 49. Skovens brug\nFormål At give eleverne mulighed for at vise, at de kender til skovens træarter. At give eleverne mulighed for at vise, at de kan koble udseende af blade, frugter og bark til specifikke træarter. Anvendelse Knytter sig til grundside 24. Eleverne vil under arbejdet desuden have brug for grundsiderne 10-15. Sidens organisering •\tSpørgsmålet lægger op til, at eleverne gør sig klart, hvilke træer de reelt så i skoven. •\tTeksten nederst opfordrer til, at eleverne udstiller de data, som knytter sig til skovens træer.\nVejledning 1: Lad eleverne arbejde sammen i grupper om at bestemme frugter, blade og bark. iderne om skovens træer kan anvendes til opslag, og alternativt kan man anvende opslagsværker om skovens træer. 2: Oplægget til en udstilling fortsættes på grundside 26 på grundsiderne.\nForslag til samtale Hvordan fandt I ud af, hvilke træer der er i jeres skov? Tilknyttet praktisk undersøgende arbejde Udstillingen af data fra skovens træer kan være afslutningen på og efterbehandlingen af turen til skoven. Supplerende arbejde med faglig læsning og skrivning Lad eleverne knytte små beskrivelser til de udstillede data, fx: Dette stykke bark er fra birk. Det kan man se på barkens hvide farve ... Altså beskrive og begrunde tilhørsforholdet til en træart.\nSpecielle features Træarterne fra skoven kan skrives på siden.\nIWB-side 50. Træer i skoven\nDine resultater Vejledning\nAnvendelse Knytter sig til grundside 25 og kopiark 10. Eleverne kan evt. få brug for at genlæse udvalgte sider om dyrene i skoven (side 16-21) eller finde oplysninger andre steder.\n1: Tal om ordene i ordboksen. Det kan gøres i makkerpar eller ved at lave ordkort med ordene fra ordboksen. Her får hver elev et kort, og på signal finder de en makker, som de forklarer ordet til. Afslutningsvis siger de en sætning med ordet, inden de bytter kort, og legen fortsætter.\nSidens organisering •\tTeksten forbereder Eleverne på arbejdet med drejebogen. •\tOrdboksen giver inspiration til arbejdet med drejebogen samt repeterer betydningen af de skolefaglige ord.\n2: Tal om, hvad eleverne forestiller sig, at en fugl eller et pattedyr laver i løbet af en dag.\nForslag til samtale Hvornår er dyret vågen? Hvordan bevæger det sig omkring? Hvad skal det nå på en dag?\n3: Lad eleverne tegne fire situationer fra dyrets liv på kopiarket og skrive en forklaring til hver tegning.\nFormål At eleverne på baggrund af deres viden om skoven sætter sig i et dyrs sted og forestiller sig dets adfærd og tilpasning til levestedet.\nSupplerende arbejde med faglig læsning og skrivning Arbejdet med dyr kan udvides til, at eleverne skriver små bøger med beskrivende tekster.\nIWB-side 51. Et dyrs liv i skoven\nFormål At give eleverne mulighed for at vise, at de kan anvende begrebet fødekæde og opstille fødekæder på andre planter og dyr end dem, der er illustreret på grundsidernes fødekæde. At give eleverne mulighed for at se, om de kan huske navne på dyr og træernes frugter fra skoven. Anvendelse Knytter sig til grundside 25. Eleverne kan evt. få brug for at genlæse udvalgte grundsider om træer og dyr i skoven (grundside 10-21) eller finde oplysninger andre steder. Sidens organisering •\tIllustrationerne er en støtte til elevernes hukommelse af, hvilke dyr og planter de har lært om. •\tEn opfordring til at tegne og dermed repetere, hvordan en fødekæde for udvalgte dyr og planter i skoven kan se ud.\nVejledning 1: Start ved IWB-siden og lad et par elever opstille en fødekæde, som kan danne rammen om en kort repeterende samtale i klassen. 2: Lad eleverne arbejde i makkerpar og selv skabe nye fødekæder, som er begrundet i deres viden om, hvad dyrene i skoven spiser. 3: Gennemgå elevernes arbejde ved at lade udvalgte grupper vise en fødekæde ved tavlen.\nForslag til samtale Hvordan er en fødekæde bygget op? Hvad er der særligt ved de forskellige led i en fødekæde? Kan et dyr/en plante være led i kun en eller i flere fødekæder?\nSpecielle features Dyr, træ og frugter kan flyttes ind og opstilles i fødekæder.\nIWB-side 52. Skoven som levested – Tegn 3 fødekæder\nFormål At give eleverne mulighed for at vise, at de kan anvende begrebet fødenet og opstille et større fødenet for skovens dyr og planter. At give eleverne mulighed for at se, om de kan huske navnene på dyr og træernes frugter fra skoven. Anvendelse Knytter sig til grundside 25. Sidens organisering •\tIllustrationerne er en støtte for elevernes hukommelse af, hvilke dyr og planter de har lært om. •\tEn opfordring til at tegne og dermed repetere, hvordan et fødenet for skoven kan se ud.\nVejledning 1: Repetér, at et fødenet kan opfattes som bestående af en lang række fødekæder. Kopier evt. de opstillede fødekæder fra forrige IWB-side. 2: Lad eleverne slå fødekæderne sammen, så der kun optræder en illustration af hvert dyr eller plante, så der efterhånden opstår et fødenet. 3: Eleverne kan kopiere fra tavlen eller selv skabe deres eget fødenet på grundsiden.\nForslag til samtale Hvad viser et fødenet? Hvordan kan man forstå et fødenet? Kan der være flere fødekæder i et fødenet?\nSpecielle features Dyr, træ og frugter kan flyttes ind og opstilles i et fødenet.\nIWB-side 53. Skoven som levested – Tegn et fødenet\nEn udstilling om din skov\nFormål At eleverne får mulighed for at vise, hvad de har samlet i skoven og får sat det ind i en faglig og formidlingsmæssig kontekst. At eleverne får mulighed for at arbejde videre med deres data samt deres viden om skoven og dens træer og dyr. Anvendelse Knytter sig til grundside 26 og alt det arbejde, der er gennemført i klassen. Sidens organisering •\tIllustrationerne viser elever, der har lavet plancher til en udstilling. •\tTeksten lister en række forslag til, hvad en udstilling om skoven kunne vise.\nVejledning 1: Tal om, hvad en udstilling om skoven kunne bestå af. List elevernes idéer på IWB-siden. 2: Læs grundsidens forslag op og tal evt. om, hvad der menes med hvert enkelt forslag. Find i fællesskab ud af, hvad der passer i jeres klasse både i forhold til tid og i forhold til fysiske rammer. 3: Gør udstillingen klar og inviter gæster.\nForslag til samtale Hvad synes I er særligt godt at vise frem til andre af alt det, I har arbejdet med under temaet skoven?\nSpecielle features Der er plads til at skrive idéer til udstillingen.\nIWB-side 54. En udstilling om din skov\nFik du lært det, du skulle?\nOverordnet formål Opgaverne på grundside 26 og 27 (IWB-side 55-59) er evaluerende og giver eleverne mulighed for at vise, i hvilken grad de forstår og kan anvende det nytilegnede formelle, skolefaglige sprog.\nFormål At eleverne på egen hånd skitserer en fødekæde og sætter ord på dens opbygning. Anvendelse Knytter sig til grundside 26. Sidens organisering •\tIllustrationerne er en støtte for elevernes hukommelse af, hvilke dyr og planter de har lært om. Disse findes ikke på den tilsvarende grundside. •\tTo delopgaver, der tilsammen viser, i hvilken grad eleverne har forstået, hvad en fødekæde viser.\nVejledning 1: Gennemgå, hvad der forventes af eleverne i deres besvarelser. At de skal anvende fagligt sprog og evt. tegne, samt at de skal skrive korte beskrivelser af en fødekædes led. 2: Lad eleverne arbejde selvstændigt på grundsiden. Udvalgte elever kan have glæde af at arbejde ved IWBsiden, hvor der er støtte at hente i form af illustrationer af dyr, planter mm. Eleven ved IWB-siden bør få samme forventninger til at anvende fagsprog som de øvrige elever. Evt. kan eleven indtale sin „tekst“ i IWB-softwaren og knytte den til IWB-siden. 3: Efter endt evaluering kan IWBsiden anvendes til gennemgang. Elever kan komme til IWB-siden og vise deres forslag.\nIWB-side 55. Skoven som økosystem\nFormål At eleverne på egen hånd skitserer et fødenet. At eleverne med egne ord forklarer, hvordan dyr og planter er afhængige af hinanden i skoven. Anvendelse Knytter sig til grundside 27. Sidens organisering •\tIllustrationen er en del af opgaven, som eleverne skal vise, at de kan udlede oplysninger fra. •\tFørste delopgaver viser, i hvilken grad eleverne har forstået, hvad et fødenet viser. •\tAnden delopgaver viser, i hvilken grad eleverne har forstået dyrs og planters samspil i naturen. •\tDe indsatte ordbokse kan være en støtte for eleverne, når de skal svare på opgaverne.\nVejledning 1: Gennemgå, hvad der forventes af eleverne i deres bevarelser. At de skal anvende fagligt sprog, og at de skal skrive korte beskrivelser og forklaringer. 2: Lad eleverne arbejde selvstændigt med opgaven. De kan have brug for at vide, at de gerne må forklare mindre dele i fødenettet, fx at en grøn pil betyder „bliver spist af“. 3: Til den anden delopgave kan det være en fordel, hvis eleverne får støtte til at finde både rovdyr og planter i illustrationen. 4: IWB-siden kan anvendes, hvis man vil gennemgå besvarelserne i fællesskab.\nSpecielle features Ordene fra ordboksene kan tækkes ud, og anvendes i den fælles gennemgang.\nIWB-side 56. Skoven som økosystem\n1: Eleverne arbejder selvstændigt med opgaven.\nAt eleverne viser, at de har tilegnet sig viden om, hvilke specifikke dyre- og træarter, der findes i skoven. Anvendelse Knytter sig til grundside 27.\n2: IWB-siden kan anvendes, hvis man vil gennemgå besvarelserne i fællesskab.\nSidens organisering •\tOpgaven lægger op til, at eleverne nævner to fugle, to pattedyr og to træarter. •\tDe indsatte illustrationer findes ikke på den tilsvarende grundside, men er en støtte ved gennemgangen på IWB-siden eller for elever, der kræver særlig støtte.\nSpecielle features Illustrationerne kan flyttes ind på svarlinjerne som besvarelse i den fælles gennemgang.\nIWB-side 57. Udvalgte dyr og planter fra skoven\nFormål At eleverne viser forståelse for, at skovbrug er et erhverv. At eleverne viser, at de forstår begrebet fredning. Anvendelse Knytter sig til grundside 27. Sidens organisering •\tFørste del af opgaven viser, i hvilken grad eleverne har forstået anvendelsesmulighederne af skoven. Det kan både være skoven som rekreativt område eller skovbrug. •\tAnden del af opgaven viser, i hvilken grad eleverne har forstået, hvad begrebet fredning dækker over. •\tDen indsatte ordboks kan være en støtte for eleverne, når de skal svare på opgaverne. Denne findes ikke på den tilsvarende grundside.\nVejledning 1: Gennemgå, hvad der forventes af eleverne i deres besvarelser. At de skal anvende fagligt sprog, og at de skal skrive korte beskrivelser og forklaringer. 2: Lad eleverne arbejde selvstændigt med opgaven. Det kan være en fordel at lede elevernes tanker ind på både rekreative og skovbrugsmæssige formål. 3: IWB-siden kan anvendes, hvis man vil gennemgå besvarelserne i fællesskab.\nSpecielle features Der er plads til at skrive på siden. Ordene i ordboksene kan trækkes ud og indgå i besvarelser.\nIWB-side 58. Skovbrug\nFormål At eleverne på egen hånd viser, at de har forståelse for, hvad et dyr har brug for på et godt levested. Anvendelse Knytter sig til grundside 27. Sidens organisering •\tOpgaven skal vise, i hvilken grad eleverne har forstået dyrenes behov for føde og mulighed for at få unger, vand og sikkerhed. •\tDe indsatte ordbokse kan være en støtte for eleverne, når de skal svare på opgaverne. Disse findes ikke på den tilsvarende grundside.\nVejledning 1: Gennemgå, hvad der forventes af eleverne i deres besvarelser. At de skal anvende fagligt sprog, og at de skal skrive en kort, beskrivende tekst eller udvalgte ord. 2: Lad eleverne arbejde selvstændigt med opgaven. 3: IWB-siden kan anvendes, hvis man vil gennemgå besvarelserne i fællesskab.\nIWB-side 59. Skoven som levested\nDigiTema skoven IWB-laerervejledning


Få 3 tilbud på renovering af faldstamme i Munke Bjergby\nDu er her: Forside / Renovering af faldstamme / Renovering af faldstamme i Munke Bjergby\nRenovering af faldstamme i Munke Bjergby\nRenovering af faldstamme i Munke Bjergby: Er der problemer med faldstammen i din ejendom? En faldstamme holder ikke evigt, og det er en god idé at få foretaget en renovering af faldstammen i tide. Her kan du hurtigt og nemt bestille 3 tilbud på renovering af en faldstamme i Munke Bjergby.\nFå 3 tilbud på renovering af faldstamme\nVil du gerne have udført en reparation eller renovering af en faldstamme i Munke Bjergby så billigt som muligt, kan du prøve at bestille 3 tilbud. Det tager ganske få minutter. Alt hvad du skal gøre er at beskrive din opgave ganske kort, inden du sender den ind til 3byggetilbud, som vi reklamerer for. De vil herefter udvælge 3 lokale fagfolk med de rette kompetencer til at foretage en renovering af en faldstamme i Munke Bjergby. I løbet af nogle få dage vil du derefter blive kontaktet af dem med et tilbud og en pris på, hvad det vil koste, hvis de skal påtage sig en renovering af en faldstamme. Munke Bjergby har flere dygtige fagfolk, som gerne vil give dig et tilbud på en renovering af en faldstamme.\nHvis du bestiller tre tilbud med priser her, undgår du at bruge tid på først at undersøge, hvem der tilbyder at renovere en faldstamme i Munke Bjergby for derefter at ringe rundt til de forskellige firmaer for at indhente priser på en faldstammerenovering. Alt det kan du springe over, hvis du indhenter tre tilbud online.\nRinger du selv rundt for at indhente priser på en renovering af en faldstamme i Munke Bjergby, vil du sikkert også opleve, at de forskellige firmaer ikke kan give dig et tilbud her og nu. De vil i stedet vende tilbage i løbet af nogle dage, når de har beregnet et tilbud til dig. Derfor sparer du som sådan ikke noget tid ved selv at ringe rundt og indhente tilbud på en renovering af en faldstamme i Munke Bjergby. I stedet kan du drage fordel af, at 3byggetilbud har et netværk af erfarne fagfolk, som udfører et godt stykke arbejde for deres kunder.\nHvis der gang på gang er problemer med faldstammen i din ejendom i Munke Bjergby, kan noget tyde på, at faldstammen er ved at være slidt. En faldstamme holder ikke evigt. Med tiden bliver rørene i en faldstamme slidt og gennemtæret. Der kan opstå risiko for fugtskader i ejendommen, og rotter kan sprede sig.\nDet er altid en god idé at få løst problemerne med en faldstamme hurtigst muligt. Udvikler det sig til en fugtskade, kan problemerne hurtigt eskalere.\nHeldigvis behøver det ikke nødvendigvis at være dyrt at foretage en renovering af en faldstamme. Munke Bjergby har mange kompetente fagfolk, som gerne udarbejder et godt tilbud til dig på renovering af en faldstamme i Munke Bjergby.\nEn renovering er en billig løsning på problemer med en faldstamme i Munke Bjergby\nFrygter du for udgiften til en omfattende reparation som en renovering af en faldstamme i Munke Bjergby, kan du i det mindste trøste dig med, at en renovering er væsentlig billigere end en udskiftning af en faldstamme. Skal den gamle faldstamme skiftes ud med en ny faldstamme, er det nødvendigt at hakke gulve op for at komme ned til de forskellige afløbsrør i bad og køkken. I mange tilfælde er en udskiftning af en faldstamme så omfattende, at det er nødvendigt at genhuse beboerne i andre boliger i Munke Bjergby i adskillige uger. Det er dyrt, og derudover skal der også sættes midler af til at få ordnet gulve og vægge igen. Det kræver besøg af andre håndværkere som fx en murer og en maler, så derfor løber det hurtigt op, hvis en faldstamme skal skiftes ud.\nDer er udviklet brugbare teknologier til at lave en strømpeforing af en faldstamme. Bliver problemerne med faldstammen opdaget i tide, er det en særdeles anvendelig metode til at forlænge en faldstammes levetid. Derfor er det altid en god idé at gribe fat i fagfolk så tidligt som muligt, hvis du er begyndt at overveje, om det er på tide med en renovering af faldstammen. Munke Bjergby har mange firmaer, som tilbyder renovering af faldstammer i Munke Bjergby.\nMed få klik kan du ganske hurtigt og nemt finde frem til en autoriseret fagmand, som har ekspertisen til at forestå en renovering af en faldstamme i Munke Bjergby. Vil du gerne spare penge på at få gennemført en renovering af faldstammen, kan du indhente tre tilbud hos 3byggetilbud, som vi reklamerer for. De formidler helt gratis din opgave videre til dygtige fagfolk, hvis du gerne vil have tre tilbud på renovering af en faldstamme i Munke Bjergby.\nDu skal blot bruge nogle få minutter på at beskrive, hvad du gerne vil have udført. Du kan fx fortælle om, hvad du oplever af problemer med faldstammen i din ejendom i Munke Bjergby.\nNår du har sendt din opgave ind, vil du blive kontaktet af 3 firmaer med kompetencer og erfaring i at foretage renovering af faldstammer i Munke Bjergby. Du vil få 3 tilbud med en pris på renovering af en faldstamme i Munke Bjergby. Det står dig frit for, hvilket tilbud du vil vælge. Vil du gerne spare penge på renovering af en faldstamme i Munke Bjergby, er der i hvert fald gode muligheder for at få et forholdsvis billigt tilbud på en reparation eller renovering.\nMuligheden for at bestille 3 tilbud på renovering af en faldstamme i Munke Bjergby er en service, som er helt gratis og ganske uforpligtende for dig. Det står dig altså frit for, om du vil gøre brug af et af de tilbud, som du modtager på renovering af en faldstamme i Munke Bjergby. Som minimum har du fået et indblik i prisniveauet for en renovering af en faldstamme i Munke Bjergby – men husk også, at hvis du har problemer med faldstammen, bør du få gjort noget ved det hurtigst muligt. Første skridt kan være at indhente tilbud og priser på at få udført en renovering af faldstammen. Munke Bjergby’s dygtige og erfarne fagfolk står i hvert fald klar til at hjælpe dig.\nPrevious Post: « Renovering af faldstamme i Morud\nNext Post: Renovering af faldstamme i Munkebo »\nTags: Munke Bjergby


Lejre Kommune › Nyhedsoversigt på forsiden LoadingForsideServiceSelvbetjeningInstitutionerPolitikErhvervOm kommunenKom i kontakt med Lejre Kommune - digitaltLedige stillingerNy i Lejre KommuneNyheder og aktueltLandzonetilladelserHent nyheder fra Lejre Kommune som RSS feeds »Se åbningstider og telefonnumre nederst på siden »Du er her: Forside › Nyhedsoversigt på forsiden\n17. maj 2013:Nye byggegrunde til salg i OstedLejre Kommune har netop sat 11 byggemodnede grunde til salg i det attraktive kvarter, Baunemosen i Osted.Læs mere »16. maj 2013:Prøv et kosthold – hvis du vil ændre dine vaner.Vil du være med på Kostholdet? Kostholdet arbejder gennem 12 måneder med deltagernes vaner i forhold til kost. Ofte med den målsætning at tabe kilo. Her er læring om ernæring, portionsstørrelser, madlavning og generelt gode fif til at ændre vaner i hverdagen.Læs mere »15. maj 2013:Forslag til Lejre Kommuneplan 2013 er til debat fra 15. maj til 1. august Lejre Kommunalbestyrelse vedtog den 29. april 2013 at sende "Forslag til Lejre Kommuneplan 2013" i offentlig høring fra 15. maj til 1. august 2013. Se mere om kommuneplanforslaget, invitation til dialogmøde, kommuneplanens retsvirkninger, afvigende mening m.m. her.Læs mere »14. maj 2013:Er du klar til at erstatte dit klippekort med et rejsekort?Den 1. juli stopper salget af klippekort i hovedstadsområdet. Det betyder, at Lejreborgere der rejser med bus og tog skal skifte deres klippekort ud med et rejsekort. Movia, DSB og Metro inviterer nu til en række informationsmøder, hvor man kan høre mere om rejsekortet.Læs mere »14. maj 2013:Opmåling af offentlige vandløbLejre Kommune udfører opmåling af Lavringe Å og Langvad Å i perioden medio maj til medio juni 2013. I den forbindelse har Lejre Kommune givet bemyndigelse til, at Q/Holm ved Torben Holm og medarbejdere kan færdes langs de pågældende vandløb. Eventuelle spørgsmål kan rettes til Anne-Marie Kristensen, ankr@lejre.dk eller 46464952.Læs mere »07. maj 2013:Flere ledige i fleksjobJobcenter Lejre sætter nu ekstra fokus på at få ledige i fleksjob. - Med ansættelse af tre fleksjobambassadører ser vi frem til at få endnu flere i fleksjob. Det gavner både de ledige og kommunens økonomi, siger en tilfreds udvalgsformand, Christian Plank, Udvalget for Job & Arbejdsmarked.Læs mere »07. maj 2013:Hver tiende landmand i Lejre: Ja tak til omlægningstjek30 landmænd i Lejre – eller næsten hver tiende - har takket ja til et tilbud om et gratis omlægningstjek af deres bedrift. Omlægningstjekket kan give landmanden et indblik i, hvordan bedriften kan udvikle sig, hvis den var økologisk. Landbrug & Fødevarer, som er en af initiativtagere, er begejstret.Læs mere »06. maj 2013:AfskedsreceptionTorben Gaarskær, Kommunaldirektør i Lejre Kommune, går på pension den 31. maj, 2013.I den anledning afholdes afskedsreception:Onsdag den 29. maj, 2013 – fra kl. 14.00 til kl. 16.00Ledreborg Slot, Familiesalen, Ledreborg Allé 2D, 4320 LejreSe invitation her (Foto: Lejre Lokalavis)Læs mere »01. maj 2013:Høringssvar: Vision for inklusion i Lejre KommuneEfter at Vision for Inklusion i Lejre Kommune har været i offentlig høring, skal visionen behandles i de politiske fagudvalg. Visionen forventes godkendt på Kommunalbestyrelsens møde den 27. maj 2013. Der er indkommet 43 høringssvar. Se dem her. Læs mere »06. maj 2013:Kæmpe-Bjørneklo skal bekæmpes nuNy skyder Kæmpe-bjørnekloen frem til en ny sæson – og det er nu den skal bekæmpes. Planten er uønsket fordi den kan danne tætte bestande, der fortrænger det vilde dyre- og planteliv. Desuden indeholder den en saft, som kan give voldsomme udslæt, hvis man kommer i berøring med den. Grundejere i Lejre Kommune har pligt til effektivt at bekæmpe planten.Læs mere »06. maj 2013:Lokalplan LK 27 for Sydager og Muldager samt Kommuneplantillæg nr. 5Lejre Kommunalbestyrelse godkendte den 29. april 2013 Forslag til Lokalplan LK 27 for Sydager og Muldager samt Forslag til Kommuneplantillæg nr. 5 til udsendelse i offentlig høring i henhold til Lov om planlægning. Forslagene vil være i offentlig høring fra 7. maj til 2. juli 2013, og kan ses på www.lejre.dk/lokalplanerLæs mere »06. maj 2013:Har du idéer og forslag til Lejre Kommunes klimatilpasningsplan?Ideer og forslag er velkomne - senest søndag den 2. juni 2013Klimaet er under forandring. Det forventes, at Danmark i fremtiden vil få et varmere og vådere vejr med flere ekstreme hændelser f.eks. kraftige regnskyl og forhøjet vandstand i vores have og fjorde. Forandringerne vil i nogle områder give anledning til gener og tab af værdier f.eks. oversvømmelser i huse og afspærring af veje.Læs mere »03. maj 2013:Godkendelse af regulativ for Ejby Strand Østre VandværkLejre Kommune har i henhold til Vandforsyningslovens § 55 stk. 2 godkendt regulativ for Ejby Strand Østre Vandværk.Det godkendte regulativ kan ses her. Læs mere »\nFå siden læst højtOm hjemmesiden og privatlivspolitik Sidst opdateret 05-03-2013 12:34 LEJRE KOMMUNEMøllebjergvej 44330 HvalsøTlf.: 46 46 46 46Fax: 46 46 46 15Email: post@lejre.dkSikkerpost: sikkerpost@lejre.dkPersonlig henvendelse: Vigtige telefonnumre » Kommunenr. 350CVR nr. 29 18 85 48Danske Bank reg.nr. 4319Konto nr. 0010191351EAN-numre i Lejre Kommune - klik her »Mandag10:00-13:00 Tirsdag10:00-13:00Telefonliste og mailadresser på medarbejdere »OnsdagLukket Torsdag10:00-18:00Håndtering af mailhenvendelser »Fredag10:00-12:00 Se adressen på kort »Telefontid - 46 46 46 46:Digital support - 46 46 46 00: Mandag09:00-13:00Mandag 09:00-15:00 Tirsdag09:00-13:00Tirsdag 09:00-15:00 OnsdagLukketOnsdag Lukket Torsdag09:00-18:00Torsdag 09:00-18:00 Fredag09:00-12:00Fredag 09:00-12:00


Sort BOSS C Baxter bælter for herre - Pashion.dk\nHjem Herre Bælter C Baxter\nDu kan købe BOSS C Baxter i denne onlineshop, så du kan slippe for at skulle i en fysisk butik - og dermed sid i fred og ro uden at skulle stå i kø i butikken. Du bør skynde dig, for lige netop denne model og farve er virkelig eftertragtet - og dette gælder specielt for de størrelser som er gængse. Køb så længe der stadig er på lager, det ville være så trist hvis man ikke når det.\nNavn: C Baxter\nFindes i størrelserne: 90\nBOSS Bælte Cedys 599,00 DKK\nBOSS Ceddy bælte 599,00 DKK\nBOSS Connio 10156034 01 499,00 DKK\nBOSS Clorio 599,00 DKK\nSelected Homme Bælte Læder 300,00 DKK\nEr du på udkig efter at bestille de super seje BOSS C Baxter bælter i Sort til herre, så er du nemlig kommet til det perfekte sted. På pashion.dk er vi ekstremt glade for lige netop bælter specielt hvis de er kreeret af BOSS. BOSS er meget kendt for deres smarte design af bælter, og C Baxter er overhovedet ingen undtagelse. Hvad der er endnu bedre så kan man også bruge C Baxter ved enhver anledning, uanset om det er til en helt almindelig hvedag eller fest. Og lige nu kan de købes til bare 419,30,- som man jo må sige er en meget fair pris. Dog skal du huske at du nok ikke bør vente for længe. For lige den pris gælder kun hvis der stadig er på lager. Men du kan overveje at vente og bede til de højere magter for bedre tilbud til januar på udsalg, til sommer på udsalg, black friday, eller fx til cyber monday, eller på lagersalg/outlet. En af de klart største fordele er, at BOSS C Baxter kan findes i onlineshoppen. På netop den måde kan du undgå at tage ned i en klassisk butik der sælger mode.\nDu kan uden tvivl få fat i det du er på jagt efter i denne butik - for de har et imponerende stort udvalg lige netop af BOSS bælter til herre. Lige netop Miinto kender man for modetøj & sko hurtigt leveret, rimelige priser på fragt, imponerende sortiment i alverdens kollektioner, farver og modeller. Nu må du ikke glemme at give din stemme af BOSS C Baxter lige her på siden. Og du må specielt huske at følge Pashion på vores sociale medie sider på Pinterest, Instagram og Facebook.\nSort er for mange den eneste klassiske og rigtig pæne farve. Det er den man vælger når vi skal i jakkesættet og også den farve, som bliver solgt flest benklæder af. Det er tonen vi associerer med autoritet. I mændenes tøjskabe finder man heller ikke mange outfits som ikke indeholder minimum ét sort beklædningsstykke. Det er en farve der ses helt fra toppen - hvor de fleste af de helt store designere elsker at benytte den og helt ned til de helt almindelige butikker, der også med sikkerhed har et stort sortiment af sort tøj til både damer og herrer.\nGennem tiderne har sort ofte bruge som symbol for noget ondt. Man ser som oftest heltens fjende beklædt i mørkt tøj samt grove træk, hvorimod prinsen der redder verden i sin strålende rustning. Til trods for det er farven ikke længere en mulighed vi undgår når det kommer til både hverdag og fest, for det er helt sikkert den nuance, der udtrykker mest klassisk stil. Sågar i forbindelse med fodtøj er vi fyre forfaldne til det sorte valg. Hele vejen fra de klassiske laksko til mere afslappede kondier, er sort helt sikkert den mest udbredte farve. Og det er ikke alene fordi den er klassisk pæn, den er nemlig også praktisk og kan bruges til alt det andet vi har på hylderne.\nPris for levering: Fri porto for bestillinger på over 499 DKK\nReturbetingelser: Fri retur 14 dage\nDen store shopping platform, Miinto tilbyder en ny og spændende måde at købe lækre ting online. Konceptet tog sin begyndelse Her i Norden og hovedsædet blev grundlagt i ’09 og platformen kan i 2018 prale af at have i omegnen af 7 Europalande deltagende på siden. Det, der separerer firmaet fra lignende webbaserede shoppingplatforme er, at Miinto modsat andre ikke er enkel forhandler, som selv fører lager og tager sortimenter ind fra forskellige producenter. Det er helt modsat en stor online shoppingplatform for fysiske shops, som ønsker at tilbyde deres sortiment, men ikke lige forestiller sig at en privat webshop er en reel mulighed.\nHvis du køber her er det derfor ikke en enkelt stor webbutik du køber i, men i stedet en masse mindre butikker, der individuelt har ansvaret for at ordne de bestillinger der tikker ind, håndtere det bestilte og sende dem til mennesker i landet over. Det er en spændende shop for de, der gerne vil have muligheden for at handle lokalt, men også drømmer om at have chancen for at opleve, hvad markedet har. Du kan nemt selv afgøre, om du ønsker at søge på en helt bestemt ting, en varegruppe eller om du har lyst til at søge på adresse.\nHos Miinto kan der findes alt indenfor herremode, mode til kvinder, tøj til børn, sportsudstyr, beauty og interiør. Der sælges på denne måde noget for os alle – og du kan sikkert også finde det, man mangler!\nDet tyske mærke Hugo Boss begyndte lidt syd for Stuttgart i byen Metzingen i midten af 1920erne, hvor tyskfødte Hugo F. Boss etablerede den første lokation for produktion. Gennem de første talrige år, bestod mærket af en enkeltstående linje indenfor herrebeklædning, men i halvfjerdserne, hvor mandemoden blev en stor del af modebilledet, lancerede produktionen brandet BOSS Hugo Boss, der skulle fremvise datidens mest populære tendenser i forbindelse med arbejdstøj rettet mod herrer. BOSS by Hugo Boss blev lynsnart bifaldet i Skandinavien for sit udtryk og sit moderne snit, der fulgte tidens mest definerende trends uden at blive for flippede. Det blev begyndelsen på en ny æra for brandet, der blev grundlaget for en masse andre brands til BOSS by Hugo Boss.\nI skrivende stund omfatter BOSS ikke alene den oprindelige kollektion af klassisk arbejdstøj, men ydermere undermærkerne; Boss Green, som producerer sportswear, Boss Orange, der er en linje af afslappet fritidstøj, BOSS by Hugo Boss for women og Boss Selection, som er et luksuriøst mærke med designs i høj kvalitet. BOSS by Hugo Boss er dermed ikke kun et, men tværtimod flere undermærker af det oprindelige brand med en beretning, som strækker sig tæt på ethundrede år tilbage i tiden. Efter etableringen af BOSS, rykkede brandet sig væk fra de ting, de indtil nu var blevet associeret med, og gjorde godt med de erfaringer, der lagde grunden for brandet. I skrivende stund forbinder vi oftest BOSS Hugo Boss for den høje kvalitet, den høje pasform og det klassiske udseende med en del af tidens hotteste fashiontrends.