1 ORIENTERING om franske forhold Oktober 2013 Min henvendelse til Skatteminister Holger K. Nielsen om at indlede forhandlinger med Frankrig og med Spanien om nye dobbeltbeskatningsoverenskomster og ministerens svar I anledning af, at der den 10. juni i år var forløbet fem år siden Danmark opsagde sine dobbeltbeskatningsoverenskomster med Frankrig og med Spanien rettede jeg på denne dato henvendelse til Skatteminister Holger K. Nielsen med opfordring til at indlede forhandlinger med Frankrig og med Spanien om nye dobbeltbeskatningsoverenskomster. Denne henvendelse og Skatteministerens svar derpå kan læses på min hjemmeside som bilag til juninummeret af mit nyhedsbrev ORIENTERING om franske forhold. Skatteministeren svarede dengang på noget helt andet end det, som jeg havde opfordret ham til, idet han havde opfattet det således ar jeg skulle have opfordret ham til indgåelse af dobbeltbeskatningsoverenskomster med udgangspunkt i et forhandlingsudspil, som de to lande har stillet, men som Danmark har afvist. Dette var naturligvis ikke tilfældet. Det ville jo heller ikke have megen mening at opfordre til at indlede forhandlinger på grundlag af et udspil, som Danmark allerede havde afvist. Det var derfor noget helt andet, som jeg havde opfordret Skatteministeren til. Jeg rettede derfor den 20. juli 2013 en ny henvendelse til Skatteminister Holger K. Nielsen, hvori jeg konkretiserede min opfordring. Det er et væsentligt formål med en dobbeltbeskatningsoverenskomst at sikre ens egne borgere og virksomheder imod at blive udsat for dobbeltbeskatning, og dette hensyn varetager Danmark ikke, så længe man ikke er villig til at indlede forhandlinger med Frankrig og med Spanien om nye dobbeltbeskatningsoverenskomster. Den danske opsigelse af overenskomsterne har medført, at danske pensionister i Frankrig, der ikke er omfattet af overgangsordningerne, bliver dobbeltbeskattet af deres danske pensioner. Desuden medfører opsigelsen årligt større udgifter for Danmark end det merprovenu i form af skatteindtægter, som de manglende dobbeltbeskatningsoverenskomster giver mulighed for, samt tab af danske arbejdspladser og tab af good will i modstrid med den danske regerings ønsker om at skabe nye arbejdspladser og forbedre dansk konkurrenceevne. 1\n2 Dansk erhvervsliv har udtalt, at den danske opsigelse af dobbeltbeskatningsoverenskomsterne med Frankrig og Spanien årligt koster danske virksomheder et trecifret millionbeløb. Uden dobbeltbeskatningsoverenskomster med Danmark kan de to lande beskatte kontrakter med danske modparter helt og holdent efter landenes egen interne lovgivning uden at tage hensyn til begrænsninger, der ellers ville være aftalt i en dobbeltbeskatningsoverenskomst. Det burde derfor være i dansk interesse at begynde at se på, hvorledes man kan få løst den nuværende situation til gavn for danske borgere og virksomheder. Derfor bør Danmark udforme et realistisk forhandlingsudspil og vise vilje til at indlede forhandlinger med de to lande på et realistisk grundlag med henblik på at få den nuværende konflikt bragt til ophør i stedet for blot enøjet at fastholde sine ultimative krav til formuleringen af en enkelt paragraf i en eventuel dobbeltbeskatningsoverenskomst, som der ikke er nogen som helst udsigt til, at hverken Frankrig eller Spanien nogensinde vil acceptere. Jeg vedlægger min henvendelse af 20. juli 2013 og Skatteministerens svar derpå af 21. august 2013 som bilag til dette nummer af ORIENTERING om franske forhold. Skatteministeren svarer for så vidt ganske imødekommende på min henvendelse. Han understreger, at Danmark hele tiden har været interesseret i dobbeltbeskatningsoverenskomster med Frankrig og Spanien, og at man fra dansk side er indstillet på et kompromis, hvor hver part giver efter på nogle punkter for at få opfyldt sine interesser på andre punkter på samme måde som det er sket i aftaler med andre lande. Skatteministeren er i øvrigt enig i ønsket om at undgå dobbeltbeskatning. På den anden side lægges der vægt på, at forhandlingerne er fortrolige, idet det ikke er hjælpsomt for to parters mulighed for at blive enige om en aftale, hvis andre parter blander sig. Derfor er man tilbageholdende med at oplyse om dialogen med de to lande. Ved første øjesyn er Skatteministerens svar til mig noget mere imødekommende end de udtalelser, som Skatteministeren og hans embedsmænd sædvanligvis fremkommer med, idet man nu oplyser at man er indstillet på et kompromis. Det har man ikke oplyst tidligere. Sædvanligvis har man afvist enhver diskussion om, at man fra dansk side skulle vise nogen som helst imødekommenhed med henblik på at indgå et kompromis, men man har i stedet gjort gældende, at konflikten mellem Danmark og Frankrig skal løses ved, at det er Frankrig, der skal give sig og acceptere det danske krav om, at det er Frankrig, der skal give lempelse af dobbeltbeskatningen ud fra et postulat om, at der er international praksis for, at dobbeltbeskatningen skal lempes af det land, hvor den skattepligtige bor. Noget sådant har både Frankrig og Spanien konsekvent afvist at skrive ind i en dobbeltbeskatningsoverenskomst, idet det vil medføre, at de som de to lande i Europa med flest udenlandske pensionister boende på deres territorium vil have alle udgifterne til disse pensionister men ikke vil kunne få skatteindtægterne af pensionerne fra disse pensionister. Det er dog formentlig også kun tilsyneladende at Skatteministeren har ændret holdning og viser sig mere imødekommende. Så vidt jeg har kunnet skaffe mig oplyst er der ikke sket nogen holdningsændring fra Skatteministeriets side, og der er efter det oplyste fortsat heller ingen form for kontakt mellem Danmark og Frankrig/Spanien overhovedet om mulighederne for at få tilvejebragt nye dobbeltbeskatningsoverenskomster. Der er ingen forhandlinger i det hele taget. 2\n3 Desuden har jeg set svar, som Skatteministeren senere har sendt til andre af mine læsere, der udsættes for dobbeltbeskatning i Frankrig af deres pensioner, og hvori han skriver: Jeg er klar over dobbeltbeskatningen af de danske pensionister i Frankrig, som ikke er omfattet af overgangsreglen. Imidlertid medfører international praksis, at dobbeltbeskatningen lempes af det land, hvor den skattepligtige bor. Her gentages altså synspunktet om, at det er Frankrig, der skal give sig i konflikten ved at give dobbeltbeskatningslempelse og ikke Danmark. Det gør Frankrig aldrig. Og for så vidt angår Frankrig har jeg erfaret, at de franske forhandlere, efter at Danmark har afvist et kompromisforslag, som Frankrig har stillet sammen med Spanien, nu føler, at så kan de ikke gøre så meget mere. De er derfor af den opfattelse, at så må det være op til Danmark, om man ønsker indledt forhandlinger, og så må det i givet fald være Danmark, der skal fremkomme med et forhandlingsudspil, som Frankrig kan tage stilling til. Dansk erhvervsliv opfordrer Skatteministeren til at få forhandlet nye dobbeltbeskatningsoverenskomster på plads med Frankrig og Spanien Når jeg har kontakt til DANSK INDUSTRI, får jeg hver gang at vide, at de manglende dobbeltbeskatningsoverenskomster er et alvorligt og voksende problem, og at ønsket om at få forhandlet nye dobbeltbeskatningsoverenskomster på plads med de to lande står meget højt oppe på organisationens ønskeliste. Man har beregnet, at dansk erhvervsliv hvert år taber omkring 200 millioner kroner efter opsigelsen af de to dobbeltbeskatningsoverenskomster, og det er et højere beløb end det, som Danmark nogensinde kan forvente at få ind i forøgede skatteindtægter ved at have opsagt dobbeltbeskatningsoverenskomsterne. Dette synspunkt er blevet bakket op af flere store danske erhvervsvirksomheder, der i artikler bragt i Børsen den 23. juli i år oplyser, at de manglende overenskomster koster arbejdspladser i Danmark og at virksomhederne er tvunget til at lægge deres ordrer ud i deres udenlandske datterselskaber for at undgå de gener, som de manglende overenskomster betyder. Ved ordrer fra Danmark skal de betale en kildeskat af bruttoomsætningen på 24 % i Spanien og 33,3 % af bruttoomsætningen i Frankrig mod 0 20 % af nettoomsætningen i lande, som Danmark har overenskomster med. Derfor opfordrer erhvervslederne politikerne på Christiansborg til at komme i arbejdstøjet og få forhandlet en ny dobbeltbeskatningsoverenskomst på plads med Frankrig og Spanien. Artiklerne Skattestrid med Sydeuropa koster Job og Kræver politisk handling, bragt i Dagbladet Børsen den 23. juli 2013 vedlægges som bilag til dette nummer af ORIENTERING om franske forhold. Det er tydeligvis et problem, som er kommet bag på Skatteministeriet, at opsigelsen af dobbeltbeskatningsoverenskomsterne med Frankrig og Spanien skulle volde så store problemer for dansk erhvervsliv og koste dansk erhvervsliv så mange penge. Da lovforslaget om opsigelse af overenskomsterne i efteråret 2007 blev fremsat i Folketinget, var disse problemer slet ikke omtalt i lovforslaget. Tværtimod blev det oplyst, at det ikke ville medføre væsentlige økonomiske 3\n4 konsekvenser for dansk erhvervsliv, at dobbeltbeskatningsoverenskomsterne blev opsagt, og ydermere anføres det, at lovforslaget ingen administrative konsekvenser har af betydning for erhvervslivet. Og når det kommer til at skulle sætte tal på de økonomiske og administrative konsekvenser for erhvervslivet angives der ikke noget beløb overhovedet for erhvervslivets udgifter som følge af en opsigelse af overenskomsterne. Derved har Skatteministeriet og dets embedsmænd malet sig ind i et hjørne, som de nu ikke længere kan komme ud af. Man kan ikke længere genindføre den tidligere overenskomst, som gav beskyttelse mod disse problemer, og man kan heller ikke komme overens med Frankrig og Spanien om en ny overenskomst, som løser de problemer, som man har skabt for dansk erhvervsliv ved at opsige overenskomsterne. Man har gjort situationen uløselig. Den eneste vej frem for Danmark er at slække på de hidtil stillede ultimative krav og udforme et realistisk forhandlingsudspil, som man kan præsentere for Frankrig og Spanien, og så vise vilje til at indlede forhandlinger med de to lande på et realistisk grundlag. Det er det, som jeg har opfordret Skatteministeren til at gøre i min henvendelse til denne af 20. juli 2013 som omtalt i kapitlet ovenfor. Det vil naturligvis betyde, at Danmark skal give afkald på at få hele skatten af danske pensioner, der udbetales til pensionister i Frankrig og i Spanien, så der også bliver plads til at Frankrig og Spanien kan få en del af skatten. Dette har skiftende skatteministre hidtil afvist at ville gøre. Man kan kun håbe på, at den danske Skatteminister på et tidspunkt indser, at det er en nødvendig forudsætning for, at der kan indgås nye dobbeltbeskatningsoverenskomster med Frankrig og Spanien, så de danske pensionisters og det danske erhvervslivs problemer kan blive løst, at man fra dansk side lemper på sine ultimative krav og viser reel vilje til at nå frem til en løsning med de to lande. Det franske finanslovsforslag for året 2014 indfører en forhøjet beskatning, der får betydning for privattegnede danske ratepensioner fra før 1998 Danske privattegnede ratepensioner som ens arbejdsgiver ikke har medvirket til etableringen eller finansieringen af, beskattes i Frankrig efter reglerne om contrats de capitalisation et d assurance vie. Udbetalingen af disse kontrakter har hidtil kunnet ske skattefrit i Frankrig, hvis de er blevet oprettet før den 1. januar 1983, og er de oprettet i perioden fra den 1. januar 1983 til og med den 25. september 1997, er afkastet af indbetalinger foretaget inden den 31. december 1997 skattefrit, medens afkastet af indbetalinger foretaget fra og med den 1. januar 1998 er skattepligtigt. At afkastet er skattepligtigt vil sige, at der både skal betales almindelig indkomstskat impôt sur le revenu og sociale skatter prélèvements sociaux af afkastet. Man har dog et årligt fradrag før der beregnes skat af det udbetalte beløb.. Med det nye franske finanslovsforslag for 2014, der er fremsat for Nationalforsamlingen i dette efterår, ser det ud til, at der vil ske ændringer i disse regler. Man opretholder skattefriheden for så vidt angår den almindelige indkomstskat af afkastet af indbetalinger foretaget inden den 31. december 1997, men fra og med den 1. januar 2014 skal der betales sociale skatter, 4\n5 prélèvements sociaux af udbetalinger af afkastet på disse kontrakter uanset hvornår de er blevet oprettet. De sociale skatter beløber sig til 15,5 %. Det vil altså sige, at man fra og med den 1. januar 2014 kommer til at betale prélèvements sociaux af afkastet af udbetalingerne, selvom kontrakten er oprettet og indbetalingerne på denne er foretaget før den 1. januar Udbetalingen af den indbetalte kapital har hidtil kunnet ske skattefrit, og det sker der ikke nogen ændring i. Dette skyldes, at der normalt ikke i Frankrig er fradrag for indbetalinger til contrats de capitalisation et d assurance vie, og at disse indbetalinger derfor normalt sker med beskattede midler. Det ville derfor være udtryk for dobbeltbeskatning, såfremt man både skulle betale skat af kapitalen, når den indbetales på disse kontrakter og når den udbetales fra disse kontrakter. At man så normalt i Frankrig accepterer, at danske privattegnede ratepensioner henregnes under de samme regler selvom der sædvanligvis er fradrag i Danmark for indbetalinger på disse privattegnede ratepensioner, er en anden sag. Det er meningen at de nye regler skal have virkning for beskatningen i året 2014, det vil sige, at de kommer til at gælde for beløb, som er optjent i året Den franske finanslov vedtages sædvanligvis ganske kort inden den skal gælde, og det vil formentlig sige, at den bliver endeligt vedtaget kort før den 31. december Der sker hyppigt ændringer af udformningen af de enkelte regler under Nationalforsamlingens behandling af finanslovsforslaget, men da præsidenten har flertal for sin politik i Nationalforsamlingen, er det ikke sandsynligt at der vil ske væsentlige ændringer i de foreslåede nye regler. Den danske regering har fremsat lovforslag i Folketinget om lempelse af ejendomsværdiskatten for udenlandske pensionister. Den danske ejendomsværdiskat opkræves af alle boligejendomme i Danmark bortset fra ejendomme til erhvervsmæssig udlejning, hvad enten man som ejer er bosiddende i Danmark eller udenfor Danmark. Endvidere opkræves skatten af alle tilsvarende ejendomme beliggende i udlandet, når ejeren er bosiddende i Danmark. For så vidt angår ejendomme beliggende i Frankrig er der dog en overgangsregel for ejere bosiddende i Danmark, når de har ejet den pågældende ejendom uafbrudt siden den 28. november Ejendomsværdiskatten udgør 10 promille af ejendommens værdi, dog 30 promille af den del af ejendommens værdi, der overstiger DKK Ejendomsværdiskatten nedsættes med et årligt beløb svarende til 4 promille af beregningsgrundlaget, dog højst DKK pr. bolig ved helårsboliger og kr. ved fritidsboliger, såfremt den skattepligtige eller den med denne samlevende ægtefælle inden udgangen af indkomståret er fyldt 65 år. Dette nedslag gives imidlertid kun til personer hjemmehørende i Danmark, herunder efter en indgået dobbeltbeskatningsoverenskomst, medens det ikke gives til personer, der ikke er hjemmehørende i Danmark. Det er et bærende princip i EU-retten, at det ikke er lovligt for en medlemsstat at udøve diskrimination ved at beskatte personer, der ikke er hjemmehørende i medlemsstaten, højere end personer, der er hjemmehørende i medlemsstaten. Det strider mod EU-traktaternes såkaldte 5\n6 frihedsrettigheder, nemlig forskrifterne om fri etableringsret og fri bevægelighed for arbejdskraft, for personer og for kapital. Jeg har anset forskelsbehandlingen af danske pensionister og udenlandske pensionister for værende stridende mod disse frihedsrettigheder og har derfor indberettet forholdet til Europa Kommissionen som stridende mod lighedsprincipperne i den Europæiske Unions retsgrundlag. Foranlediget af min henvendelse har Europa Kommissionen rettet henvendelse til den danske regering, som har svaret tilbage, at den er enig i, at bopælskravet for ejendomsværdiskatten vil kunne udgøre en overtrædelse af EU-retten. Regeringen bebudede derfor, at den i efteråret 2013 vil fremsætte ændringsforslag til ejendomsværdiskatteloven i Folketinget, så de danske regler bringes i overensstemmelse med EU-retten. Dette lovforslag er nu fremsat i Folketinget den 2. oktober 2013, dagen efter Folketingets åbning. Ifølge lovforslaget indføres der ligestilling mellem pensionister bosiddende i Danmark og pensionister bosiddende i udlandet, således at man uanset hvor man bor har ret til et nedslag i ejendomsværdiskatten med et årligt beløb på kr. for helårsboliger og kr. for fritidsboliger. Nedslaget er indkomstreguleret, idet det reduceres med 5 % af beregningsgrundlaget, opgjort som den del af den skattepligtiges personlige indkomst med tillæg af positiv kapitalindkomst og positiv aktieindkomst bortset fra udbytteindkomst op til kr., der overstiger et grundbeløb på kr. for enlige og på kr. for samlevende ægtefæller (2013 niveau). Indkomstreguleringen medfører for en enlig, at nedslaget vil være fuldt aftrappet, hvis indkomstgrundlaget overstiger kr. ved en helårsbolig og kr. ved en fritidsbolig. For ægtepar vil nedslaget være fuldt aftrappet ved en indkomst på ved en helårsbolig og kr. ved en fritidsbolig. Det danske skattevæsen har ikke oplysninger om indkomstgrundlaget for personer, der ikke bor i Danmark, og det er derfor en nødvendig forudsætning, at man selv anmoder det danske skattevæsen om af få ejendomsværdiskatten nedsat og meddeler de oplysninger om den årlige indkomst, som er nødvendige for at skattevæsenet skal kunne beregne nedslaget. Nedslaget beregnes ligesom for i Danmark bosiddende personer efter de danske skatteregler. Det er ydermere en betingelse, at Skat har mulighed for at verificere de givne indkomstoplysninger m. v. f. eks. via EU s direktiv om administrativt samarbejde på beskatningsområdet. Som et EUland opfylder Frankrig denne betingelse. Efter lovforslaget træder loven i kraft den 1. januar 2014, men reglerne har virkning allerede fra og med indkomståret 2013, og det vil sige, at man, når loven er trådt i kraft, kan rette henvendelse til sit skattecenter i Danmark og anmode om at få sin ejendomsværdiskat nedsat allerede for så vidt angår det nuværende skatteår. Lovforslaget fik en positiv modtagelse ved første behandlingen i Folketinget, idet alle partier bortset fra Dansk Folkeparti tilkendegav, at de vil stemme for lovforslaget. Dansk Folkeparti tilkendegav derimod, at de vil stemme imod lovforslaget, idet de er modstandere af, at EU skal blande sig i dansk skattelovgivning. 6\n7 Jeg vedlægger til information Europa Kommissionens skrivelse til mig af 5. november 2012 vedrørende dette spørgsmål. Den danske forskudsopgørelse for 2014 offentliggøres den 8. november Det danske skattevæsen offentliggør den 8. november 2013 forskudsopgørelsen og skattekortet for skatteåret 2014 i ens personlige skattemappe, som kan læses på Derimod udsendes forskudsopgørelsen ikke længere til skatteyderne med mindre man selv har anmodet om det. Man kan anmode Skat om at få tilsendt en SMS til sin mobiltelefon og/eller få en mail sendt til sin mail-adresse, således at man automatisk bliver underrettet om, at Skat har lagt en ny meddelelse i ens skattemappe. Forskudsopgørelsen vedrører personer, der er skattepligtige i Danmark, enten som fuldt skattepligtige, hvad man normalt vil være, såfremt man er bosiddende i Danmark, eller som begrænset skattepligtige, hvad man normalt vil være, såfremt man er bosiddende udenfor Danmark og modtager indtægter fra Danmark, der er omfattet af begrænset skattepligt i Danmark. Er man bosiddende i Frankrig eller i Spanien og ikke er omfattet af overgangsordningerne i opsigelsesloven, betaler man skat i Danmark af de pensioner, som man får udbetalt fra Danmark, og disse pensioner er omfattet af den begrænsede skattepligt. Men er man omfattet af overgangsordningerne i opsigelsesloven og har fået skattefritagelse i Danmark af disse pensioner, er de alligevel omfattet af den begrænsede skattepligt, og man skal derfor alligevel afgive dansk selvangivelse vedrørende disse pensioner, selvom man ikke betaler skat af dem til Danmark. Forskudsopgørelsen for 2014 er udarbejdet automatisk på grundlag af oplysningerne i årsopgørelsen for skatteåret 2012 og forskudsopgørelsen for året 2013, og er ens forventede indtægter de samme i 2014 som de er i 2013, skulle der normalt ikke være behov for at ændre i forskudsopgørelsen. Man bør dog i egen interesse gå ind i sin skattemappe og få kontrolleret, at oplysningerne er korrekte. Og har ens indtægtsforhold, som er omfattet af den begrænsede skattepligt, ændret sig væsentligt, eller er man begyndt at modtage nye pensioner fra Danmark, bør man sørge for at få sin forskudsopgørelse ændret. I den forbindelse henledes opmærksomheden på, at Skat anfører pensioner, som man modtager indberetning om fra de danske pensionsinstitutter, men at man ikke samtidigt anfører den dertil svarende skattefri del af disse pensioner på forskudsopgørelsen. Er man begyndt at modtage nye pensioner, som ikke fremgik af forskudsopgørelsen for 2013, skal man derfor selv gå ind på sin forskudsopgørelse og få indsat den skattefrie del af pensionen, hvis disse pensioner er omfattet af overgangsordningerne. Ellers risikerer man, at der bliver trukket skat af disse pensioner selvom de er skattefrie i Danmark. Det samme gør sig gældende vedrørende samtlige ens pensioner, når man om foråret skal efterkontrollere sin danske slutopgørelse og selvangivelse. Man kan efter den 8. november gå ind og læse sin forskudsopgørelse for 2014 på såfremt man har NEM ID eller fra Skat har modtaget en personlig kode. 7\n8 Forskudsopgørelsen vil da fremgå af de personlige oplysninger på forsiden af ens skattemappe, og man kan så gå ind og trykke sig ind på den aktuelle forskudsopgørelse. Ønsker man at ændre forskudsopgørelsen, skal man tilbage til forsiden og til venstre klikke på Ændre forskudsopgørelsen. Modtager man pensioner fra Danmark, kan man der se de beløb, som pensionsinstitutterne har indberettet til Skat. Er disse beløb ikke rigtige, kan man rette beløbet, men man skal ikke fjerne oplysningerne, selvom indtægten ikke er skattepligtig i Danmark. I stedet skal man klikke på vis øvrige rubrikker og gå ned til rubrik 475 og der anføre den skattefrie del af pensionerne svarende til de pensionsudbetalinger, som man har fået dansk skattefritagelse for. Man skal dernæst godkende den foretagne ændring, og derefter vil der komme en ny og ændret forskudsopgørelse frem, som man så kan printe ud og kontrollere, om den er korrekt. Den franske avancebeskatning ved salg af fast ejendom Jeg har senest beskrevet de franske regler om avancebeskatning ved salg af fast ejendom i mit nyhedsbrev ORIENTERING om franske forhold for februar 2012, men nu er der på ny sket ændringer af reglerne med virkning fra den 1. september 2013, hvorfor jeg herved kommer med en opdatering af reglerne. Den franske avancebeskatning (taxation sur la plus-value immobilière) gælder ved salg af en fritidsbolig, résidence secondaire, både i Frankrig og i udlandet, såfremt man bor i Frankrig. Desuden gælder de for salg af en résidence secondaire i Frankrig, såfremt man bor i udlandet, herunder i Danmark. og man skal således betale skat af avancen af en fritidsbolig i Frankrig uanset om man er bosiddende i Frankrig eller udenfor Frankrig. Udover avanceskatten skal man desuden betale sociale skatter (prélèvements sociaux) af avancen, og fra og med august 2012 skal personer, der er bosiddende udenfor Frankrig og derfor ikke er almindeligt skattepligtige til Frankrig, også betale de sociale skatter af avancen i tillæg til avanceskatten. De sociale skatter udgør 15,5 %. Man skal derimod fortsat ikke betale de franske avanceskatter eller de sociale skatter af avancen ved salg af ens helårsbolig i Frankrig, résidence primaire. At boligen er ens helårsbolig forudsætter ifølge sagens natur, at man er fast bosiddende i Frankrig. For at fortjenesten skal kunne være skattefri forudsættes det, at boligen har været det faste hjem for ejeren frem til salget (eller frem til det tidspunkt forinden, hvor ejeren er fraflyttet boligen for at flytte ind i en anden fast bolig og i forbindelse dermed har stillet den første bolig til salg). Skatten af avancen er 19 % for personer, der bor i et EU-land, og hertil kommer de sociale skatter prélèvements sociaux på 15,5 %, således at de samlede skatter af fortjenesten bliver 34,5 %. Er fortjenesten på indtil euros, opkræves der dog ikke skatter af fortjenesten. Sælges ejendommen med tab, har man ikke mulighed for at fratrække dette tab i den franske skat. 8\n9 Den 1. januar 2013 indførtes desuden en ekstra skat (taxe additionnelle) udover de 34,5 %. Denne ekstra skat udgør (lidt forenklet) 2 % ved fortjeneste over euros stigende til 3 % ved fortjeneste over euros, 4 % ved fortjeneste over euros, 5 % ved fortjeneste over euros og 6 % ved fortjeneste over euros. Avanceskatten beregnes som forskelsværdien mellem salgsprisen fratrukket mæglerhonorar og andre salgsomkostninger (herunder lovpligtige tekniske rapporter) og købsprisen med tillæg af notaromkostninger og forbedringsudgifter for ejendommen. Har man ejet ejendommen i mere end 5 år, kan man automatisk lægge 15 % af købsprisen til denne til dækning af forbedringsudgifter. Har man ejet ejendommen i 5 år eller derunder, eller har man ejet ejendommen i mere end 5 år og har afholdt udgifter til forbedringsarbejder, der overstiger 15 % af købsprisen, skal man kunne dokumentere sine udgifter til disse forbedringsarbejder for at de skal kunne tages i betragtning. Derfor er det en god ide at gemme kvitteringer for afholdte udgifter til forbedringer af ejendommen til brug for beregningen af avanceskatten, når ejendommen skal sælges. Dokumentationen skal ske i form af originale fakturaer med en detailleret beskrivelse af det afholdte arbejde udstedt af det firma, som har forestået arbejdet, til den, der står som ejer af ejendommen, firmaet skal være momsregistreret, og det skal kunne bevises, at betalingen er sket fra ejerens bankkonto til det pågældende firma. Kontant betaling eller betaling under bordet anerkendes altså ikke, og fakturaer for indkøb, som ejeren selv har foretaget, heller ikke.. Desuden skal der være tale om egentlige forbedringsudgifter for ejendommen, der har forøget dennes værdi eller anvendelighed. Udgifter til almindelige reparations- eller vedligeholdelsesarbejder kan ikke medregnes. Avanceskatten og de sociale skatter af avancen kan nedsættes alt efter hvor lang tid man har haft fritidsboligen. Den periode, som man skulle have haft fritidsboligen for, at man blev helt fritaget for at betale skatterne, blev i februar 2012 forlænget fra 15 år til 30 år. Per den 1. september 2013 er perioden for afvikling af selve avanceskatten imidlertid blevet afkortet fra 30 år til 22 år, medens perioden for afvikling af de sociale skatter fortsat er 30 år. I begge tilfælde får man ikke noget fradrag i de første fem års ejertid. Derefter afvikles avanceskatten med 5 % årligt fra det 6. ejerår til og med det 21. ejerår for dernæst at være fuldt afviklet efter det 22. ejerår. De sociale skatter afvikles fortsat med 2 % årligt fra det 6. til det 17. ejerår, med 4 % fra det 18. til det 24. ejerår og med 8 % fra det 25. til det 30. ejerår, hvorefter de sociale skatter er fuldt afviklet. Der indføres et fradrag på 25 % af skatten ved salg foretaget fra og med den 1. september 2013 til den 31. august Er man bosiddende udenfor Frankrig, skal der (forudsat at salgsprisen overstiger euros) medvirke en fransk skatterepræsentant (représentant fiscal) ved handelen, der som sælgers repræsentant indestår for betaling af sælgers skatter til de franske myndigheder. Det er ofte banker og særlige repræsentantvirksomheder, der påtager sig denne opgave, og deres honorar er sædvanligvis 1 % af købesummen. Sælger man ejendommen efter 30 års ejertid, behøver man dog ikke længere have nogen skatterepræsentant. 9\n10 Ligger den solgte ejendom i Frankrig, vil der altid være involveret en fransk notar ved ejendomshandelen, og det vil være denne notar, der udregner den franske avanceskat og sørger for, at den bliver betalt til skattemyndighederne af provenuet af købesummen. Det bliver derved sælgeren, der kommer til at udrede avanceskatten. Ligger den solgte ejendom i Danmark og man vel at mærke bor i Frankrig skal man selv sørge for at rette henvendelse til det skattecenter i Frankrig, hvor man bor, og betale avanceskatten. Normalt skal avanceskatten betales indenfor to måneder efter datoen for skødets underskrift eller datoen for overtagelse af ejendommen. For en god ordens skyld gøres opmærksom på, at der også gælder regler for betaling af dansk kapitalvindingsskat af fortjenesten ved salg af en fast ejendom, selvom den er beliggende i Frankrig, såfremt man er fuldt skattepligtig til Danmark. Dog fritages man i vidt omfang for betaling af denne skat ifølge den danske parcelhusregel, der går ud på, at fortjenesten ved salget er skattefri, såfremt ejendommen har et grundareal på ikke over kvadratmeter eller grunden ikke kan udstykkes eller dette ikke kan ske uden en væsentlig værdiforringelse. Det er derudover en betingelse, at man i sin ejertid rent faktisk har benyttet ejendommen som privat feriebolig, og denne benyttelse skal have været af et vist omfang, idet blot enkelte overnatninger ikke anses for at være tilstrækkeligt. De franske ejendomsskatter I Frankrig findes der to former for ejendomsskatter, dels taxes foncières, der opkræves som et årligt beløb af alle ejendomme i Frankrig, der anvendes til beboelse, dels taxe d habitation, der opkræves som et årligt beløb af alle boliger i Frankrig. Begge skatter opkræves med et årligt beløb, taxes foncières den 15. oktober og taxe d habitation den 15. december. Forskellen på de to skatter består i, at taxe d habitation også opkræves af boliger i form af ejerlejligheder eller lejede lejligheder. Udover af ejere af fast ejendom opkræves denne afgift derfor også af ejere eller lejere af lejligheder eller beboere af lejligheder, og det er normalt den, der bebor lejligheden, der skal betale afgiften. Herudover findes der i øvrigt også en særlig afgift af ubebyggede ejendomme udlagt til beboelse, taxes foncières sur les propriétés non bâties Derimod betales ingen af de to ejendomsskatter af fast ejendom, der anvendes erhvervsmæssigt eller af dele af en fast ejendom, der anvendes erhvervsmæssigt, medens der skal betales skatter af den øvrige del af ejendommen, der anvendes til beboelse. Man skal betale disse to ejendomsskatter, hvis man er ejer af en ejendom i Frankrig eller ejer eller bruger af en bolig i Frankrig, uanset om man er bosiddende i Frankrig eller i udlandet, og uanset om ejendommen eller boligen anvendes som ens almindelige bolig i Frankrig, résidence primaire, eller anvendes som ferie- eller fritidsbolig, résidence secondaire. 10\n11 Taxes foncières opkræves hvert år af de lokale myndigheder i Frankrig på grundlag af en værdifastsættelse af den faste ejendom, den såkaldte valeur cadastrale. Cadastre betyder matrikelbog eller tingbog, og der er altså tale om en værdiansættelse af den faste ejendom som sådan med visse fradrag. Da der ikke er nogen offentlig ejendomsvurdering i Frankrig, er prisfastsættelsen af ejendomme i Frankrig usikker, og den fastsatte vurdering er normalt ikke udtryk for ejendommens handelsværdi, og de franske myndigheder anerkender i øvrigt heller ikke vurderingen i andre sammenhænge end ved fastsættelse af taxes foncières. Man kan altså ikke lægge denne vurdering af ejendommen til grund for en værdiansættelse af ejendommen i forbindelse med beregningen af den franske formueskat. Taxe d habitation opkræves hvert år af de lokale myndigheder på grundlag af en værdiansættelse af boligen, den såkaldte valeur locative. Værdiansættelsen sker på grundlag af boligens areal, særpræg samt dens tilliggender. Ligesom ved taxes foncières er værdiansættelsen normalt ikke udtryk for boligens handelsværdi, og vurderingen kan derfor ikke anvendes i andre sammenhænge end ved beregning af taxe d habitation. Selve satserne, som de to skatter opkræves med, fastsættes hvert år af Nationalforsamlingen i Paris i forbindelse med vedtagelse af den årlige finanslov, og provenuet går til de franske kommuner, til interkommunale aktiviteter (vandforsyning, rensningsanlæg, renovation og andre cantonale opgaver), til départementerne og til regionerne. I forbindelse med opkrævning af taxe d habitation opkræves også TV-licens. Ubemidlede og visse ældre og handicappede er dog fritaget for betaling af taxe d habitation. Er man bosiddende i Danmark, og er man ejer af en ejendom eller en bolig i Frankrig, skal man betale dansk ejendomsværdiskat af ejendommen eller af boligen, med mindre man ejede ejendommen eller boligen den 28. november 2007 og har været ejer af ejendommen uafbrudt siden. I det omfang man efter disse regler skal betale dansk ejendomsværdiskat af ejendommen eller af boligen, kan man i den danske ejendomsværdiskat få nedslag for taxes foncières og taxe d habitation, som man skal betale deraf, dog med undtagelse af beløb til renovation ( taxe d enlèvement des ordures ménagères ) og TV-licens ( contribution à l audivisuel public ). Den franske skat af ubebyggede ejendomme ( taxes foncières sur les propriétés non bâties ) giver heller ikke nedslag i den danske ejendomsværdiskat. Når man indgiver sin danske selvangivelse, skal man for at få nedslaget i sin danske ejendomsværdiskat vedlægge en kopi af skattebilletterne vedrørende de to franske ejendomsskatter som bevis for, at man har betalt disse skatter. Opførelse på de franske valglister I marts måned 2014 afholdes der kommunalvalg i Frankrig. Desuden afholdes der i maj måned 2014 valg til Europa Parlamentet. Som EU-borger fast bosiddende i Frankrig har man ret til at afgive stemme ved begge disse to valg. 11\n12 Det er dog en forudsætning, at man er opført på valglisten, la liste éléctorale, der føres separat for hvert af de to valg, og man skal være skrevet op på valglisterne senest den 31. december 2013 for at kunne stemme. Er man allerede opført på valglisterne i forbindelse med tidligere valg, behøver man ikke foretage sig noget, men er man ikke det, bør man sørge for at blive opført på valglisterne inden årsskiftet. For at gøre dette skal man henvende sig på sit lokale rådhus, mairie eller hôtel de ville, medbringende sit danske pas som legitimation og en el- eller telefonregning som dokumentation for, at man bor i Frankrig. Som dansk statsborger bosat i Frankrig har man desuden mulighed for at stemme på de danske kandidater til EU-valget i stedet for på de franske kandidater. Man skal søge om at måtte blive opført på den danske valgliste, og valget sker på Københavns rådhus. Man kan dog også afgive brevstemme ved det danske EU-parlamentsvalg ved nogen tid før valgdagen at henvende sig i borgerservice i en dansk kommune eller på en dansk ambassade eller et dansk konsulat. Jeg skal berette om, hvorledes man skal bære sig ad med at blive opført på den danske valgliste til EU-parlamentsvalget her i ORIENTERING om franske forhold, når tidspunktet for afholdelse af valget nærmer sig. Regeringen i Danmark fremsætter til foråret lovforslag om dobbelt statsborgerskab I forbindelse med Folketingets åbning den 1. oktober i år bebudede regeringen, at den i februar til næste år vil fremsætte lovforslag i Folketinget, der indeholder øget accept af dobbelt statsborgerskab. Endvidere forventes lovforslaget at indeholde adgang til indførelse af en overgangsordning for borgere, der tidligere har mistet deres danske statsborgerskab i forbindelse med erhvervelse af statsborgerskab i et andet land. Regeringen nedsatte i december 2012 en tværministeriel arbejdsgruppe under Justitsministeriet vedrørende nye regler om dobbelt statsborgerskab, og lovforslaget følger op på dette arbejde. Efter de gældende regler bliver man frataget sit danske statsborgerskab, hvis man efter ansøgning opnår statsborgerskab i et andet land. På samme måde skal borgere, der ansøger om dansk statsborgerskab, frasige sig et udenlandsk statsborgerskab. Men med dette lovinitiativ vil regeringen skabe mulighed for, at man kan opnå statsborgerskab i et andet land uden i den forbindelse at skulle give afkald på sit danske statsborgerskab, og på samme måde vil udenlandske statsborgere kunne ansøge om dansk statsborgerskab uden i den forbindelse at skulle give afkald på deres hidtidige statsborgerskab. Langt de fleste lande i Europa og en lang række lande udenfor Europa har indført adgang til dobbelt statsborgerskab. Det største oppositionsparti, Venstre, har tilkendegivet, at partiet kan støtte indførelse af dobbelt statsborgerskab, og derved synes der at være et meget stort flertal i Folketinget for indførelse af dobbelt statsborgerskab. 12\n13 Om penge Penge er ikke alt! Kun 87,5 %. Simon Spies Med venlig hilsen Klaus Vilner Orientering om franske forhold er et uafhængigt informationsbrev, som udsendes efter behov. Jeg vil deri forsøge at belyse emner, som kan have generel interesse for danskere, der bor i Frankrig, eller som i øvrigt interesserer sig for franske forhold. Informationsbrevet er gratis og sendes uden forpligtelser af nogen som helst art som til enhver, der fremsætter anmodning derom på Nyhedsbrevet offentliggøres desuden på min hjemmeside og på Danskere i Toulouse s hjemmeside Ønsker man at afmelde informationsbrevet, bedes dette meddelt på samme adresse. Indholdet må ikke betragtes som individuel rådgivning, og selvom det tilstræbes at oplysningerne er rigtige, påtager jeg mig intet ansvar for urigtige, ufuldstændige eller manglende oplysninger. Citater fra informationsbrevet er tilladt, når det sker med behørig kildeangivelse og jeg får tilsendt et eksemplar af det dokument, hvori informationsbrevet citeres. Enhver, der modtager orienteringen, er velkommen til at komme med supplerende oplysninger, med synspunkter eller med kommentarer til de emner, der behandles i informationsbrevet, eller med ønsker om emner, som ønskes belyst. 13


HAPPY NEW YEAR 2015 | blogbykathrine\nhej skønneste piger og drenge, håber i havde en festlig aften og nat i selskab med folk i holder kært. Men håber os i kom ind i 2015 sikkert og ikke har lavet skade på jer selv. Jeg havde en rigtigt hyggelig aften og nat med D’damer og en herre, men faktisk var det slet ikke planlagt at vi skulle holde nytår med dem. men da min og Ann Kathrines aften blev aflyst nogen dage før, måtte vi kæmpe med at finde et sted at være. Nicoline var så sød, at byde os varmt velkommen derhjemme, med en lækker 3 retters menu, som smagte så godt. Til forret fik vi Mous Karry suppe, til hovedret fik vi det lækreste stykke kød, fra en mørbrad, hazzelbagte kartofler, hvidløgs fluits og den bedste milde rødvins sovs og til dessert fik vi islagkage med chokolade sovs på. Det hele var så gennemført og smagte så ubeskriveligt godt og kødet smeltet helt på tungen, aldrig har jeg fået noget så godt før.\nMit nytårs outfit, var ikke helt det store igen i år, det er bare en sort kjole, nogen fede strømpebukser fra H&M, mine uundværlige Adidas sneakers, og en fin lille halskæde som min bedste far gav mig i julegave – så det var ikke det festligste outfit i kunne se mig i, men pengene var der ikke til at gå ud og bruge på et festligt nytårs outfit, MÅSKE næste år?! Det blev sent inden mig og Ann Kathrine ramte hovedpuden, så vi stod op kl 15 i dag, og brugte dagen fornuftigt.\nForresten har jeg ikke rigtigt tænkt over nogen nytårsforsæt i år, andet end jeg gerne vil være sundere og begynde at træne og få mig en pænere og veltrænet krop. Ellers ikke rigtig andet herfra. Håber i havde en lækker og ikke mindst skøn nytårs aften.\nReply\tStine // KISS KISS BANG BANG 2. januar 2015 at 16:24\nSer ud til at have været en god aften! 🙂 Godt nytår <3\nReply\tMette 2. januar 2015 at 20:16\nSikke en lækker omgang nytårsmad! 🙂 Rigtig godt nytår!\nReply\tKathrine Johansen 2. januar 2015 at 20:31\nDet smagte også så godt! <3\nSkål og velkommen ind i 2015


Musikfestivallen Lowlands i Holland bliver aldrig den samme igen.\nDen bæredygtige energiproduktion lægger imidlertid hurtigt et pres på distributionsnet, ikke kun på grund af overbelastning, men også på grund af udsving i efterspørgslen efter elektricitet. Prysmian P-Laser mellemspændingskabler med HPTE isolering kan dog klare disse overbelastninger og toppe helt fint. Derfor blev der brugt godt 29 km 1×800 mm 30 kV af dette højkvalitets og bæredygtige energikabel til projektet.\nKablet har en 20% højere driftstemperatur – op til 130°C


Favrskov Kommune: Kontakt -\nSikker dialog -\nForside > > Kontakt > Sikker dialog\nDigital post �\n�\tSikker dialog\nVia digital post kan Favrskov Kommune modtage og besvare henvendelser fra dig. Det betyder, at du som borger eller virksomhed kan sende sikker og underskrevet besked til kommunen fra din digitale postkasse. Dialogen er krypteret og du har kopi af dine beskeder i din digitale postkasse.\nFordelen ved at bruge digital post til dialog er, at du kan sende personlige og fortrolige oplysninger med i beskeden. Det kan for eksempel være dokumenter vedrørende en privat sag. Kommunen må gerne besvare fortrolige henvendelser digitalt, så længe det sker på en sikker forbindelse - fx via den digitale postkasse.Hvis du sender en almindelig mail til Favrskov Kommune, må kommunens medarbejdere kun besvare din mail, hvis korrespondancen ikke indeholder personfølsomme og personlige oplysninger. Hvordan sender jeg en besked fra min digitale postkasse?\nNår du er logget ind i din digitale postkasse - det kan være via eboks.dk eller borger.dk (for virksomheder virk.dk) - har du en "adressebog" på en af fanerne. Her kan du finde Favrskov Kommune og se de enheder du kan kontakte.Du kan vedhæfte bilag til din henvendelse.Når Favrskov Kommune besvarer din henvendelse, vil du modtage svaret i din digitale postkasse.\nCertifikater til Favrskov Kommunes sikker post-mail\nSikre mails sendt fra eget e-mailprogram kræver installation af certifikater. Hvis du vælger at sende sikker post fra dit eget mailprogram, skal du have installeret et certifikat. Husk, at du skal downloade og installere certifikatet herunder i din e-mail-klients adressebog, før du kan sende sikker post\nVigtigt! Selvom du skriver en mail til sikkerpost@favrskov.dk, er din post IKKE sikker og krypteret medmindre certifikaterne er installeret. Du skal bruge nedenstående certifikater for at kunne sende sikre mails til kommunens sikker post adresse Klik på linket, åbn, download og installer i adressebogen i dit e-mailprogram. Når du har installeret certifikatet og sendt din fortrolige e-mail via sikkerpost adressen, bliver din post sendt videre til den rette person i Favrskov Kommune. Hent certifikatet her.�\nSidst opdateret: 29-10-2014\nN�ste opdatering: Email til redakt�r: Pia Dalsgaard Pehrsson\nSide ID: 5658


Naruto - Spademanns Leksikon\nDenne artikel vil afsløre vigtigte og hemmelige dele af plottet og handlingen, som f.eks. at:\nKonoha bliver totalt udslettet og kun de mest vigtige personer overlever!\nNaruto er en utroligt melodramatisk japansk manga- og animeserie, der handler om en småforvirret hyper hovedperson (der sjovt nok hedder det samme som seriens titel (originalt ikke sandt?)), som bor i en landsby fyldt med noget der minder om ninjaer.\nHele serien om handler hans triste forsøg på at blive ninjaernes leder og besejre og dræbe alle dem der kalder ham retarderet. Derfor vil serien sandsynligvis ikke få nogen ende, da alle de andre personer i serien deler denne indstilling.\nPersoner i serien[redigér]\nNaruto - Seriens sølle undskylding for en hovedperson. Han ønsker at blive en rigtig sej ninja der er god til kæmpe imod andre ninjaer, hvilket aldrig vil lykkes fuldstændig. Det eneste han faktisk er rigtig god til er at holde "dybe" dramatiske taler om sit sørgelige sørgelige forældreløse liv, der ville kunne bringe en hvilken som helst anden anime til skamme. Til gengæld får disse taler både ham selv og hans modstander til græde ukontrollabelt. Han er der ud over også en meget forvirret lille dreng, der i bogstavligste forstand splitter sig selv op i flere personligheder igennem hele serien, oven i det forvandler han sig hele tiden til en kvinde, hvilket afslører at han også er i dyb tvivl om sin sande seksualitet, hvilket manifesterer sig i voldsomme frustrationer, der får ham til at kysse en dreng, på trods at han påstår, at han er til kvinder.\nSasuke Uchiha - En prototype på alle japanske tegnefilms seriøse og stille fyr der gemmer på en dyb hemmelighed. Han er konstant grebet af angst og depression, og er derfor med garanti selvskader, fordi han hele tiden render rundt med knive og andre skarpe ting.\nSakura Haruno - Eneste pige på Naruto og Sasukes hold. Intelligent, men bare generelt ubrugelig og overflødig. Derfor ikke flere detaljer her.\nKakashi Hatake - Ninjamesteren for Naruto, Sasuke og Sakura hold. Han går rundt med en evig skam over hans hæslige tænder, og derfor skjuler han dem konstant bag sin maske.\nOrochimaru - Seriens hovedskurk, der er spillet af Lord Voldemort og Michael Jacksons søn Romero Jackson, er en ond ninja der træner unge halvnøgne drenge i farlige ninjateknikker som en form for mærkelig hobby. Desuden elsker han at bruge alle mulige tilfældige menneskelig til sine mærkelige eksperimenter.\nHinata Hyuga - Narutos hemmelige beundrer. Hun bruger nogle underlige kontaktlinser, så hendes øjne bliver næsten helt hvide, og får ufattelig meget blod til sine øjne, når hun får et ondt blik. Desuden skyldes hendes forelskelse i naruto sandsyneligvis hans kønsobjekter da Hinata har røngtensyn.\nHokage'en - Rektoren på Naruto's skole, og Gammelsmølf´s lillebror. Han har været Orochimarus lærer, hvilke beviser at det er hans skyld at Orochimaru nu mobber Naruto. Hans kæledyr er en abe, som kan blive til en pind, og åbenbart er klogere end ham, hvilke ikke siger så lidt om Hokage ham selv. Denne mand har kedet sig hele sit liv, eftersom han kan alle håndtegn og diverse kombinationer i hele verden. Dette gør ham til galaksens mester i Sten, saks, papir.\nHentet fra "https://spademanns.org/index.php?title=Naruto&oldid=123648"\nDenne side blev senest redigeret den 13. august 2014 kl. 18:37.


En virksomhed med styr på sine grundværdier\nKompetence står ikke alene\nI COTES har vi både komplette organisationsdiagrammer og en veldefineret gate-stage model så det er visuelt for omverdenen at vi er en kompetent virksomhed med kompetente medarbejdere, kompetent bestyrelse og en kompetent ledelse. Men det beskriver ikke hvem vi er og det er ikke årsagen til vores succes. Kompetence gør det ikke alene.\nVi tror ikke på at succes genereres ved at sætte alt i system og kasser. Systemer og kasser kan være med til at skabe overblik, og retfærdiggøres når mange mennesker skal samarbejde. Men hvem trives i en kasse? Muligvis en kanin, men næppe et menneske. Risikoen er, at det bliver en spændetrøje, der forhindrer udvikling og vækst.\nVi tror på mennesker, og at det netop er troen på mennesker der skaber succes. Kreativitet og motivation går hånd i hånd, og nøgleord herfor er de menneskelige grundværdier som tillid, frihed, ansvarlighed, respekt og fællesskab. Vi tror på at et klart formål er den bedste rettesnor ift. samarbejde og ansvarsfordeling. Hvis man ved hvorfor man er på arbejde, ved man også hvad man skal gøre.\nFormålet er klart hos COTES. Det handler om at bidrage til den grønne omstilling.\nOg vi ved det virker. Inden for de sidste år, har vi udviklet løsninger der kan spare tonsvis af CO2 ifm. spraytørringsprocesser, forlænge oppe- og levetid på havvindmøller, så strømmen herfra bliver billigere, genbruge spildvarme til køling af bygninger og processer. Desuden har vi redesignet hele vores produktprogram, så vi i dag har de mest energieffektive, støjsvage og fleksible affugtere på markedet. Vi har været i finalen til DI’s produktpris og har vundet ELFORSK-prisen. Og det er ikke båret af enkeltpersoner, men af en hel organisation.\nVi går en anden vej end de fleste. Vi er lidt mere fri. Lidt mindre styret. Vi er modige. Vi er stolte af det vi har nået. Og taknemmelige…\nVi er glade for at være inviteret til at tale om vores erfaringer med udvikling af energieffektive løsninger til ELFORSK’s netværksdøgn d. 14. marts 2017. Læs mere på http://www.elforsk.dk/Calender/2017/2017-03-13_Netvaerksdag.aspx


Spring Copenhagen, Heart eyes - Dekoration - Lykkesholm.nu\nSpring Copenhagen, Heart eyes\nHeart Eyes er designet af mencke&vagnby og lavet i egetræ.\nMåler Ø7 cm.\nDet er så dejligt at falde pladask for et andet menneske.\nNår vi mærker følelserne blusse i kinderne, har vi brug for at udtrykke dem.\nHeart Eyes viser du dine følelser over for den, du elsker.\nDenne dekorative kugle med flad bund står fint hos din udkårne som et udtryk for jeres kærlighed.\nBruger du ofte emojis til at vise dine følelser?\nVi elsker alle de små fine ikoner, og nu pynter de også i hjemmet takket være mencke&vagnby.\nEn lille gave, der siger meget.


Norge - musik | Gyldendal - Den Store Danske\nLink til "Norge - musik"\nNorge - musik\nOprindelige forfattere ABN og JBerg Seneste forfatter Redaktionen\nDe ældste beviser på dyrkelse af musik har Norge tilfælles med de andre nordiske lande, nemlig dels arkæologiske fund, især lurer, dels mere eller mindre historiske, ofte fantasifulde omtaler i eddaerne, sagaerne og krønikerne. De første skriftlige kilder med musik kom med kristendommen i slutningen af 900-t. Materialet består nu kun af fragmenter, men fra disse lykkedes det i 1911 næsten fuldstændigt at genskabe den liturgiske musik til fejring af Sankt Olav; de engelske missionærers indflydelse heri er umiskendelig. Overleveret er også en tostemmig hymne til ære for Sankt Magnus, det ældste kendte flerstemmige stykke af nordisk oprindelse; musikken er bemærkelsesværdig for sin tid ved næsten udelukkende at benytte tertsintervallet.\nKun to norske komponister kendes fra 1500-t., Caspar Ecchienus og Johan Nesenus (død 1604). Omkring 1600 fik stadsmusikanter privilegier i Bergen og Oslo med ansvar for byernes musik i samarbejde med organisterne og eleverne på latinskolerne. Koncerter blev organiseret i de større byer i 1700-t. af musikselskaber, der hovedsagelig bestod af amatører; et af dem, Musikselskabet Harmonien, grundlagt i Bergen 1765, eksisterer endnu. Georg von Bertouch (1668-1743) satte sit præg på musiklivet i Kristiania, mens Johan Daniel Berlin (1714-1787) og sønnen Johan Heinrich Berlin (1741-1807) var organister i Trondheim. Violinisten Johan Henrik Freithoff (1713-1767) fra Kristiansand og pianisten Israel Gottlieb Wernicke (1755-1836) fra Bergen var især aktive i Danmark.\nVed løsrivelsen fra Danmark i 1814 voksede et ønske om national uafhængighed frem, og Kristiania indtog en førende position i kulturlivet. Waldemar Thrane skabte med efterligninger af folkemusik en national opéra-comique, Fjeldeventyret (1825). Ole Bull var en af 1800-t.s mest berømte violinister, der som den første gjorde Norge internationalt kendt i musiklivet, og i Paris var T.D.A. Tellefsen (1823-1874) en berømt elev af Chopin. Mere hjemlig berømmelse opnåede Otto Winther-Hjelm (1837-1931), som komponerede den første norske symfoni, og Halfdan Kjerulf, der var værdsat for sine korsange, romancer og klavermusik. I Trondheim blev Ole Andreas Lindeman (1769-1857) stamfader til et musikerdynasti, hvis mest betydningsfulde medlem, sønnen Ludvig Mathias Lindeman, var organist, pædagog og folkesangeindsamler. Edvard Grieg blev en af nationalromantikkens mest repræsentative og elskede komponister, hvis originale harmonik havde stor betydning for musikkens udvikling i det sene 1800-t., ikke mindst hos impressionisterne. Samtidig med ham var Johan Svendsen, hvis talent som dirigent kom i vejen for en betydelig symfonisk komponistvirksomhed, og Johan Selmer (1844-1910). Efter Grieg indtog Chr. Sinding stillingen som Norges førende komponist, og Johan Halvorsen virkede ligesom Svendsen som komponist og dirigent. Hvor Gerhard Schjelderup (1859-1933) og Hjalmar Borgstrøm (1864-1925) stod tysk musik nær, kom Alf Hurum, Pauline Hall (1890-1969) og Arvid Kleven (1899-1929) under påvirkning af fransk impressionisme.\nEivind Groven (1901-1977) og Geirr Tveitt (1908-1981) førte den nationale linje videre med musik baseret på et grundigt studium af norsk folkemusik, mens mindre udtalte nationale elementer findes forenet med internationale stilistiske træk hos David Monrad Johansen, Ludvig Irgens Jensen og Bjarne Brustad (1895-1978). Efter 2. Verdenskrig opnåede den længe isolerede pioner for atonalitet i Norge, Fartein Valen, international anerkendelse, og sammen med Harald Sæverud og Klaus Egge tegnede han moderne norsk musik midt i 1900-t. Samtidig trådte Knut Nystedt og Egil Hovland frem som repræsentative yngre skikkelser i norsk musikliv, ikke mindst inden for kirkemusik, og Finn Mortensen udviste mere udfordrende tendenser. Mest radikalt eksperimenterende blev Arne Nordheim, som stadigvæk er en dominerende personlighed i norsk musikliv.\nEfter Nordheim har navnlig Olav Anton Thommessen (f. 1946) og Lasse Thoresen (f. 1949) gjort sig gældende både som komponister og som formidlere; begge er professorer ved Norges musikkhøgskole, og Lasse Thoresen modtog i 2010 Nordisk Råds Musikpris. Til generationen af yngre komponister hører især Rolf Wallin (f. 1957), der modtog Nordisk Råds Musikpris i 1997, Asbjørn Schaatun (f. 1961), Åse Hedstrøm (f. 1950) og Cecilie Ore (f. 1954).\nAnders Bo Nygaard, John Bergsagel: Norge - musik i Den Store Danske, Gyldendal. Hentet 19. maj 2019 fra http://denstoredanske.dk/index.php?sideId=132861\nNorge - musik (folkemusik)\nNorge - musik (jazz)\nNorge - musik (populærmusik og visekunst)\nNorge - musik (rockmusik)\nAntal visninger3220 besøg


En iturevet menisk kan føre til knæ ustabilitet, den manglende evne til at flytte dit knæ normalt, eller vedvarende smerter i knæet. Du kan også være mere tilbøjelige til at udvikle slidgigt i den skadede knæ.\nRisikofaktorer for Torn menisken\nEnhver der udfører aktiviteter, der involverer aggressiv vridning og drejning af knæet er i fare for en iturevet menisk. Risikoen er særlig stor for atleter - især dem, der deltager i kontakt-sport, såsom fodbold, eller aktiviteter, der involverer drejning, såsom tennis eller basketball. Risikoen for en iturevet menisk øger også som du bliver ældre, på grund af mange års slid på knæene.\nTest og diagnose af Torn menisken\nOfte, en revet menisk kan identificeres under en fysisk eksamen. Din læge kan manipulere dit knæ og ben knogler i forskellige positioner for at hjælpe finde årsagen til dine symptomer.\nRøntgenstråler. Fordi en iturevet menisk er lavet af brusk, det vil ikke dukke op på røntgenbilleder. Men X-stråler kan hjælpe udelukke andre problemer med knæet, der kan have lignende symptomer.\nUltralyd. Ultralyd kan tillade lægen at undersøge indersiden af dit knæ i bevægelse. Dette kan hjælpe med at afgøre, om du har en løs flap af brusk blive fanget mellem de bevægelige dele i dit knæ.\nMagnetisk resonans-billeddannelse (MRI). MR anvender radiobølger og et kraftigt magnetfelt til at producere tværsnitsdata billeder af interne strukturer. Det kan skabe detaljerede billeder af både hårde og bløde væv i knæet.\nI nogle tilfælde, Deres læge kan bruge et instrument kaldet et artroskop at studere indersiden af dit knæ. Den arthroscope indsættes gennem et lille snit i nærheden af dit knæ. Enheden indeholder en lys og et lille kamera, som rager et forstørret billede af indersiden af dit knæ på en monitor. Hvis det er nødvendigt, kirurgiske instrumenter kan indsættes gennem artroskop eller gennem yderligere små snit i knæet.


Kernekompetence 2: Tillidsvækkende sparring - Lederweb\n1 min. 2.971 17-05-2005\nKernekompetence 2: Tillidsvækkende sparring\nLederen indgyder tillid og indbyder til sparring.\nKarakteristisk for sådanne ledere er, at de:\nprioriterer henvendelser om sparring højt og udviser interesse og fortrolighed, når det gælder andres problemer.\nhjælper med at nedbryde et problem eller en opgave til forståelige dele.\nlytter opmærksomt og stiller spørgsmål, der opleves som befordrende og hjælpsomme.\ngiver gode råd og konkrete forslag til løsninger på dagligdags problemer.\ninteresserer sig for andres udvikling og hjælper dem i gang med nye projekter eller egen udvikling.\nLederne er altså ikke bare formelt til rådighed, men udstråler tilgængelighed i alt, hvad de siger og gør. Det er ikke nok bare at have døren åben, hvis man i sin adfærd viser, at den lige så godt kunne have været lukket.\nFor medarbejderne er adgangen til sparring ikke blot et valgfrit tilbud. Lederen inviterer aktivt og opsøger dialog og sparring. Medarbejderne får ikke lov til at gemme sig. De bliver ”fundet” og mødt på en ordentlig måde.\nDenne leder bestræber sig på at være en tillidsvækkende sparringspartner:\n”Jeg har delegeret udarbejdelse af dagsordener til udvalgsmøderne til to af mine medarbejdere. De ved godt, at det er et vigtigt arbejde, og at politikerne slår hårdt ned på fejl. Derfor har både medarbejderne og jeg brug for tryghed omkring kvaliteten. Den aften, hvor dagsordenerne skal gøres færdige, sørger jeg altid for at sidde med nogle andre arbejdsopgaver på mit kontor. De to skal ikke lades i stikken, hvis det pludselig bliver for svært. De skal mærke, at jeg har tillid til, at de kan klare det selv. Men samtidig er jeg – sådan i al stilfærdighed – i nærheden, hvis de får brug for min hjælp.”\nudviser tillid til medarbejdere, opmuntrer til udvikling og hjælper uopfordret med at finde løsninger.\ner konstant optaget af medarbejderes udvikling. De kan slet ikke slippe for lederens kontakt og påvirkning.\nprioriterer højt at være fysisk til rådighed for medarbejderne og sørger for at gøre sig synlig.\nvirker oprigtig i alle sammenhænge. Følger altid op på sparringssamtaler.\ner god til sparring på tomandshånd, men ikke altid så kontaktstærk over for grupper.\nopfattes som lidt travl, genert eller tilbagetrukket, men reagerer altid positivt på spørgsmål.\nhjælper gerne medarbejdere i gang med udvikling. Følger for det meste op på sparringssamtaler.\ner sjældent til stede, opleves af medarbejderne som vanskelig at træffe, utilnærmelig eller fortravlet.\nfølger ikke op på sparringssamtaler og glemmer at spørge opfølgende til medarbejderes aktiviteter.\nSe hvilke spørgsmål, man kan stille ledere i et jobinterview, for at vurdere, om de besidder denne kompetence.


Sag: Badstuestræde 17\nBadstuestræde 17, København\nForhus og sidehus (1829-32 af Carl Petersen).\nFredet 1964. Udvidet 1979.*\nBadstuestræde 17 ligger i en smal gade i den ældre del af Københavns bykerne. Ejendommen består af et seks fag bredt forhus og et sidehus på fire fag. De to bygninger er bygget sammen ved et skråt smigfag. Sammen med mure og gavle fra naboejendommen indrammer bygningerne et lille, brostensbelagt gårdrum.\nFor- og sidehus er grundmurede bygninger opført i tre etager over en høj kælder. Forhusets facade har en pudset og gråmalet sokkel, og herover er murværket pudset og hvidkalket op til en kordongesims af Nexøsandsten mellem stueetagen og første sal. Den øvrige del af facaden står i blank, gul mur og afsluttes af et fladt, hvidpudset bånd og et bredt tagudhæng med sparrenkopgesims. I facaden ses en ældre, tredelt fyldingsport i det østlige yderfag. Porten har diamantfyldinger, udskårne bladmotiver og over en kraftig porthammer er et rundbuet, vifteopsprosset overvindue. Over portåbningen ses en mindetavle for sprogforskeren Rasmus Rask (1787-1832) med skriften ”HER DØDE RASMUS RASK 14. NOVEMBER 1832”. Facadens vinduer er ældre korspostvinduer med hjørnebånd og en enkelt tværsprosse i de nederste rammer. Facadens vinduer er alle rødmalede og har mestendels sandstenssålbænke, hvoraf førstesalens er udført som en gennemgående sålbænksgesims. Kældervinduerne udgøres af nyere, etrammede vinduer. Der er tillige en nedgang til kælderen med granittrin. Selve kælderdøren er en ældre butiksdør med rude i den øverste del, og døråbningen er forsynet med lysningspaneler. Både port, kælderdør og kældervinduer er malet i en mørk, rødbrun farve.\nForhusets gårdside samt sidehuset står i gul, blank mur over en pudset sokkel og med en pudset flerledet gesims øverst. Murværket er udført med brændte fuger. Vinduerne er alle ældre, mørkerøde korspostvinduer udført som facadens. I smigfaget findes ved terræn en kældernedgang til en nyere, tofløjet dør med termoruder i den øverste del. Mod gården er forhusets portrum lukket af en enkel tredelt port med ruder i den øverste del og diamantfyldinger i den nederste del. Over en kraftig porthammer er et rundbuet, bræddebeklædt felt med et ældre, torammet vindue.\nInde i portrummet er et nyere, men traditionelt udført klinkegulv og vægge og loft er pudset. I portrummet er en bred åbning ind til hovedtrappen. Åbningen er indrammet af profilerede gerichter, og i brystningshøjde er portrummets vægge forsynet med en nyere liste.\nBåde for- og sidehus har et teglhængt mansardtag med røde vingetegl samt skorstenspiber i tagrygningen. I mansarden ses en række kviste med zinktage, der mod gaden har flade heltage, mens de mod gården har korte, ensidige taghældninger. Kvistene har ældre to- eller trerammede vinduer med to tværsprosser og ældre hjørnebeslag. Der er tillige en del ældre støbejernsvinduer i tagfladerne, og i den øverste del af forhusets gavle er små, ældre, etrammede vinduer. Bygningerne er forsynet med tagrender og nedløbsrør af zink.\nBadstuestræde 17 indeholder en lejlighed på hver etage, også i tagetagen, mens spidsloftet er uudnyttet og anvendes til opbevaring. På spidsloftet ses en ældre tagkonstruktion. I kælderen er en forretning i forhuset, og i sidehuset er lagerrum. Den oprindelige planløsning er i store træk bevaret. Samtlige etager i forhuset er disponeret med stuer en suite mod gaden, mens trappeopgangen, en smigfagsstue og et kammer ligger mod gården. I sidehuset er på hver etage et køkken med åben ildstedsniche samt toilet, pigekammer og bagtrappe. På flere etager er pigekammeret indrettet til badeværelse.\nHovedtrappen er ældre og har trætrin beklædt med en bane linoleum samt støbejernskantlister. Trappens værn består af drejede balustre, rundet håndliste og kraftig mægler ved trappens fod. Undersiden af løbene er pudsede og trappen har en smal, aflang durchsicht. I lejlighederne er interiøret velbevaret og præget af oprindelige og ældre bygningsdele og -detaljer i form af bræddegulve, et enkelt ældre mønsterparketgulv, pudsede vægge og lofter med stukkatur og rosetter. Flere vægge har opspændte lærreder med kantlister. Hertil kommer, at ejendommen har et stort antal ældre et- og tofløjede fyldingsdøre med ældre indstukne hængsler og profilerede gerichter, samt lysnings-, brystnings- og helpaneler. Der er enkelte nyere lette skillevægge og nyere døre. I kælderen er gulvet støbt og vægge samt loft er grovpudset.\nSnarens Kvarter har ligesom Snaregade fået navn efter købmand og rådmand Erland Jonssøn Snare i 1500-tallet. Størstedelen af Snarens kvarter brændte både i 1728 og 1795. Frem til branden i 1728 gik Knabrostræde eller Knagerøgstræde /Knækrygstræde, som den hed indtil 1689, fra ”stranden” Nybrogade til Brolæggerstræde. Efter branden i 1728 blev Knabrostræde ført igennem fra Brolæggerstræde til Vimmelskaftet. Ved Københavns anden brand i 1795 blev hele Knabrostræde fuldstændigt raseret, og tilbage stod kun tomter.\nBadstuestræde har formentlig sit navn efter Strandbadstuen, der lå tæt ved Kompagnistræde nær havnen. Strandbadstuen var en offentlig tilgængelig badstue, men på grund af et syfilisudbrud lukkede badstuen i 1509.\nForhuset og sidehuset blev opført i 1829-32 af tømrermester I. C. Petersen. Underfacaden beskrives først i 1872 som værende pudset og malet. Der har på et tidspunkt været indrettet kamre på spidsloftet.\nFlere kendte danskere har boet i huset, herunder:\nSprogforskeren Rasmus Rask (1787-1832), som boede her i de sidste måneder af sit liv.\nPræsten Nicolai Gottlieb Blædel (1816-1879) boede i ejendommen i 1847. Han var medstifter af Indre Mission i København.\nForfatteren og redaktøren M. A. Goldschmidt (1819-1887) boede i ejendommen fra 1848-1850.\nEjendommens miljømæssige værdi knytter sig til beliggenheden i Badstuestræde, hvis krumning vidner om det middelalderlige gadenet, der trods diverse brande alligevel har bevaret sin struktur. Forhuset indgår som en integreret del af husrækken, der består af tilsvarende bygninger opført i samme periode. Bygningernes stort set ens bygningshøjder og klassiske facadeproportionering skaber en samhørighed samt en tæt struktur, der får kvarteret til at fremstå som et hele.\nHertil kommer den miljømæssige værdi af grundens traditionelle bebyggelsesstruktur med for- og sidehus sammenbygget omkring et lille gårdrum. Gårdrummet har høj autenticitet på grund af den bevarede brostensbelægning. Mod en nordvendt gavl fra et baghus står en mur i gule sten med tre rundbuede, pudsede blændingsfelter med vederlagsgesims, dobbeltstik og tandsnitsgesims. Muren er et yderst dekorativt element, der har stor miljømæssig værdi for hele ejendommen.\nDen kulturhistoriske værdi ved Badstuestræde 17 knytter sig til, at ejendommen i sin proportionering, struktur og facadedetaljering er et velbevaret eksempel på et af Københavns borgerhuse opført i senklassicisme / empire stil. Empiren ligger tæt op af klassicismen, der i stor stil prægede de bygninger, som blev opført i København i anden halvdel af 1700-tallet og første halvdel af 1800-tallet.\nEfter 1800 blev borgerhusenes facader gradvist forenklet. Empirens arkitektoniske elementer fulgte i klassicismens fodspor med en sikker proportionering, men adskilte sig ved at være mere enkel i sit formsprog. Forenklingen betød, at de frontonprydede indfatninger om yderfagenes vinduer blev opgivet, samtidig med at forskellige spring i murfladen faldt bort. Tilbage stod den enkle, klare facade med næsten samme vinduesstørrelse og regelmæssige takt på alle etager. Den eneste ornamentering, som blev videreført, var kordongesimsen mellem stuen og første sal samt hovedgesimsen, som det netop ses af forhuset Badstuestræde 17. Ligeledes er korspostvinduerne med opdelte nedre rammer og rundbuet portåbning til et gennemgående portrum kendetegnende for periodens bygninger, ligesom det i 1800-tallet igen blev moderne med blankt murværk. Hertil kommer den kulturhistoriske værdi af kontrasten mellem facaden og gårdsiderne, der påviser, at man lagde vægt på, at facaden skulle tage sig ud i gadebilledet.\nI det indre betød ændringer i arkitekturen op gennem første halvdel af 1800-tallet også en udvikling af strukturen, så alle lejlighederne nu var ens på alle etager, frem for at fremhæve en etage. Tidens borgerlige bygningsideal afspejles i de enkelte lejligheders velbevarede planløsning, der er kendetegnet ved disponeringen med de repræsentative stuer mod gaden og trapperum samt kammer og smigfagsstue mod gården. Tillige er det et vigtigt og genkendeligt træk, at de funktionsbetingede rum som køkken og de senere indlagte badeværelser ligger i sidehuset sammen med køkkentrappen og pigekammeret længst væk. De store, åbne ildsteder med muret kappe og ildstedshammer i smedejern understreger køkkenernes oprindelige placering og datidens mulighed for tilberedning af mad. Der er tillige bevaret flere ældre hylder samt revledøre og små ruder ind til det oprindelige spisekammer. Forskellen i antallet og udførelsen af bygningsdetaljer i for- og sidehusets forskellige rum underbygger bygningernes oprindelige hierarki.\nDe mange oprindelige og ældre bygningsdele og -detaljer har ligeledes stor kulturhistorisk værdi, idet de vidner om periodens udsmykningsideal og æstetiske præferencer. Et eksempel er hovedtrappens balustre samt lejlighedernes bevarede snedkerdetaljer med lysnings- og helpaneler på ydervæggene, brystningspanelerne på de øvrige vægge samt en enkel loftsstukkatur. Hertil kommer de en- og tofløjede fyldingsdøre, hvis autenticitet er meget høj, idet de indstukne hængsler, ældre greb og låsetøj samt profilerede gerichter er bevaret i stor stil. Det samme gør sig gældende for mange af vinduesrammerne, der har håndsmedede anverfere og stormkroge.\nEndelig er Badstuestræde 17 et velbevaret eksempel på, at man efter Københavns anden store brand, stillede krav til, at der i nyopførte ejendomme på fem fag eller derover, blev opført både en hoved- og en bagtrappe.\nDen arkitektoniske værdi knytter sig i det ydre til den enkle facade, der fremstår velproportioneret grundet den vandrette opdeling med kordongesims og forskellig murbehandling. Den regelmæssige og taktfaste placering af vinduerne bidrager tillige til facadens overordnede rolige og harmoniske fremtræden. Hertil kommer farveholdningen, hvor de mørktmalede vinduer, døre og portfløje giver en markant dybdevirkning, der står i kontrast til murværket. Reliefvirkningen skabes også ved, at vinduerne er let tilbageliggende i forhold til murplanet samtidig med, at sålbænkene er fremhævet. Det samme gør sig gældende for porten, der ud over at være placeret dybt i muren også har en ekstra let tilbagetrukket indfatning og en fremtrædende slutsten. Den store port fremtræder både ved sin farve og detaljering som det mest dekorerede element. Porten har en sikker proportionering ved tredelingen både lodret og vandret, hvilet skaber ni felter, samt af overvinduets viftedeling med blandt andet snørklede akantusblade. Endelig skal udførelsen af nedløbsrørene fremhæves, da de på elegant vis er ført ind i muren på det nederste stykke. Udførelsen er hovedsageligt af praktiske årsager, men det er samtidig gjort på en raffineret måde, så det i sig selv bliver en arkitektonisk detalje.\nPå bagsiden knytter den arkitektoniske værdi sig til gårdsidernes prunkløse udtryk samt til den ensartede farvesætning, der skaber et yderst helstøbt gårdmiljø. De brændte fuger er en særlig teknik, som ud over at være yderst stærke, er en arkitektonisk finesse, hvilket sammen med de blanke mure tildeler en særlig stoflighed til murværket.\nI det indre knytter den arkitektoniske værdi sig til de velproportionerede stuer samt trapperummet, hvor de fint forarbejdede snedkerdetaljer giver rummene en borgerlig, stringent elegance. Brystningspaneler og feltinddelte vægge samt den brede loftsgesims sørger for, at rummene fremtræder velproportionerede og harmoniske. Hertil kommer stueetagens indbyggede skodder i lysningspanelerne, der ydermere er en elegant, tidstypisk og funktionel løsning.\nIsær er det af stor arkitektonisk værdi, at døre, paneler og lysninger er udført med de samme hulkehl- eller S-svungne karnisprofiler. Denne stringens bevirker, at der er en genkendelig sammenhæng gennem hele bygningens detaljering. Endelig har hovedtrappens durchsicht stor arkitektonisk værdi, idet den sørger for, at lyset kan fordele sig ned igennem trapperummet, samtidig med at man ved et kig op igennem oplever den ensartede detaljering i trappens vanger og balustre.\nDe bærende fredningsværdier knytter sig overordnet til ejendommen som en repræsentant for et Københavnsk byhus opført i 1830’erne.\nDe bærende fredningsværdier knytter sig i det ydre til det grundmurede for- og sidehus med taktfast vinduesplacering og teglhængte tagflader med skorstenspiber i rygningerne. Hertil kommer facadens gesimser og sålbænke, den pudsede nedre del af facaden og de øvrige dele i blank mur samt gårdsidens brændte fuger. Endvidere gælder det alle ældre eller traditionelt udførte døre, portfløje og vinduer med alle detaljer samt mindetavlen over porten. Endelig knytter de bærende fredningsværdier sig til den traditionelle materialeholdning og farvesætning.\nI det indre knytter de bærende fredningsværdier sig til de bevarede dele af den ældre grundplan på alle etager med stuer mod gaden, smigfagsstue, hovedtrappe og kammer mod gården samt køkken, badeværelse, pigekammer og køkkentrappe i sidehuset. Hertil kommer de ældre overflader som bræddegulve, pudsede vægge og lofter. Endvidere knytter de bærende fredningsværdier sig til de ældre bygningsdele og -detaljer, herunder skorstenskerner, åbne ildsteder med ildstedshammer, faste køkkenhylder, alle former for paneler og skodder, revle- og fyldingsdøre med gerichter og beslagværk, panelering, feltinddelte vægge og stukdetaljer samt vinduernes stormkroge og anverfere. Endelig gælder det den traditionelle materialeholdning.


helt simpelt: Buskbønner til vinteren\nIndsendt af Dorte kl. 00.14\nDidde 28. august 2012 kl. 00.00\nHvor ser det godt ud, jeg skal også snart i gang med at storhøste, jeg har set at nogle af dem er nået at blive rigtig fede.\nDorte 2. september 2012 kl. 02.05\nJa så er det med at komme igang, god plukkelyst:)\nCamilla Fabricius 1. september 2012 kl. 00.22\nhvor godt - det er sådan helt urmenneskeagtigt at gennem til vinteren! Jeg elsker det. Mine bønner blomstre først nu, de fik kulde og våde fødder og nægtede at spire, så jeg måtte så om.\nDet ser skønt ud Dorte!\nDorte 2. september 2012 kl. 02.06\nJa jeg elsker det også, håber dine bønner når det......det har jo ikke ligefrem været det bedste bønneår i år.


Spring feriekøen over hos Spies - Trendsandtravel.dk\nSpring feriekøen over hos Spies\nEfterårsferien er én af de travleste perioder i Københavns Lufthavn. Også fordi der er usædvanligt mange familier, der skal ud at rejse til (forhåbentlig) sol og varme sydpå i en uge.\nFor at undgå en stresset start på efterårsferien tilbyder Spies’ flyselskab Thomas Cook Airlines, at gæsterne på seks flyvninger fredag (1.630 passagerer) og seks flyvninger lørdag (1.456 rejsende) kan møde op i lufthavnen aftenen før og checke ind.\nHer kan de i ro og mag aflevere deres bagage og få udleveret boarding kort til hele familien – uden at stå i de lange køer dagen efter ved charter afgangene. De kan i stedet gå direkte til sikkerheds-kontrollen og videre til deres fly.\n”Fra tidligere år ved vi, at op mod 30 pct. af vores gæster tager imod tilbuddet om en tidlig check-in. De møder så op i lufthavnen aftenen før. Det er ikke nødvendigt, at hele familien tager med dagen inden. Det er nok at sende en repræsentant, der til gengæld skal huske rejsebeviser og pas til alle,” forklarer Torben Andersen. Han er kommunikationschef i Spies.\n‘Spies tilbyder samtidig at levere boarding kort og at hente familiens bagage i dens eget hjem. Det sker gennem firmaet Valizo.dk, der tager fra 395 kroner pr. familie for denne service. Den gælder for boliger i København og på Sjælland….\nokt 11, 2018 Leif Bomberg\nFlere strammer bagage reglerFinsk by har succes med ingenting\n11. oktober 2018\tRejserefterårs ferie, spies, thomas cook airlines, tidlig check-in


Kim Kardashian slutter sig til Kanye West på Forbes 'milliardærliste - Nyheder\nVigtigste Fortrolighedspolitik Tv-Shows Singler Nyheder\nKim Kardashian slutter sig angiveligt til Kanye West på Forbes 'Millionaire Radar\nIfølge 'Forbes' tiltræder Kim Kardashian officielt Kanye West i milliardklubben.\nFlyt over Kylie Jenner, ældre søster Kim Kardashian er den anden i familien til at deltage i den eksklusive verdensmilliardærliste. Ifølge en Forbes funktion tirsdag (6. april), er reality-tv-mogulen nu en del af milliardærklubben med sin stadig-mand Kanye West .\ntop hip hop rap sange lige nu\nForbes krediterer to af Kardashians lukrative virksomheder for hende, der springer ind i det 10-cifrede samfund, som inkluderer hendes KKW Beauty-kosmetikmærke sammen med hendes Skims-tøjlinje. Kim Kardashian var anslået til en værdi af $ 780 i oktober, men oplevede en stigning i forretningsaktiviteter mod 2021.\nResten af hendes portefølje inkluderer mindre investeringer, godkendelsestilbud sammen med indrivning af stakke kontanter fra familiens Holde op med Kardashians reality show, der er midt i sin 20. og sidste sæson nogensinde. Det E! Netværk hæfteklammer havde oprindelig premiere helt tilbage i 2007.\nKim Kardashian lancerede KKW Beauty i 2017 og tog en side ud af sin søster Kylies playbog ved at skifte fra licensaftaler til at tage fuldt ejerskab af sine virksomheder. Hun solgte KKW Beauty til Coty for $ 200 millioner i 2020 efter at have modtaget en milliard dollar-vurdering for sit kosmetikmærke.\nEt indlæg delt af Forbes (@forbes)\nKanye West blev efter sigende certificeret milliardær i 2020, men Forbes tilbageviste en Bloomberg rapport af Yeezy-væren den rigeste sorte mand i verden med en nettoværdi på 6,6 milliarder dollars efter hans aftale med Gap. Forretningspublikationen estimerer Kanye til at være 1,8 mia. Dollars baseret på nuværende indtægter snarere end teoretiske fremtidige forventninger.\nPå trods af den ublu rigdom, der deles mellem dem, er Kanye og Kardashian midt i en skilsmisse. Kardashian indberettede efter sigende skilsmisse fra Yeezy tidligere i 2021 efter næsten syv års ægteskab. Parret har fire børn sammen.\nDom Kennedy forklarer oprindelsen til Nas-inspireret tatovering\nFor $ hort - Blow The Whistle\nnuværende r & b kærlighedssange\njeg er en celeb 2015 -finale\nkirk knight sen ridder speciel lynlås


Håndværkerlærlinge: Danmark kommer til at mangle sådan nogle som os | dagbladet-holstebro-struer.dk\nHenrik Kirk (tv) og Gustav Nørskov er "stud. håndværker" på Herningsholm. De kan se frem til at blive meget ombejlede af en installatørbranche, som desperat sukker efter faglærte. Foto: Thomas Maxe\nGustav Nørskov og Henrik Kirk er håndværker-lærlinge og kan se frem til fast arbejde og gode muligheder for videreuddannelse.\n19 aug. 2019 kl. 08:28\nHERNING: Installatørbrancheforeningen Tekniq har sommeren igennem appelleret til de unge og deres forældre: Vi mangler arbejdskraft, så vælg en erhvervsuddannelse.\nDet samme budskab har politikerne messet igen og igen, og det ser da også ud til, at erhvervsskolerne begynder at opleve større søgning.\n21-årige Gustav Nørskov fra Silkeborg og 26-årige Henrik Kirk fra Holstebro har lyttet til kaldet. De er henholdsvis elektriker- og vvs-lærlinge og er begge i gang med skoleforløb på Herningsholm.\nMen faktisk tog de begge lidt af en ”omvej” først. Henrik har altid gerne villet været håndværker, men det gik ikke helt som forventet.\n- Jeg ville være enten maskinmester eller mekaniker, men jeg kunne ikke finde en læreplads, så jeg begyndte at læse HTX, men jeg endte med at hoppe fra uddannelsen. Så arbejdede jeg som handicaphjælper i en periode, indtil min svoger kontaktede mig. Han var projektleder hos Bravida og fortalte, at de manglede en arbejdsmand, fortæller Henrik.\nDen nye dagligdag på byggepladser åbnede hans øjne for nye muligheder.\n- Jeg vidste, at jeg gerne ville være håndværker, så jeg kunne se, hvad de andre lavede, og jeg gik også og snakkede med de andre lærlinge. For eksempel fandt jeg ud af, at det nok ikke var noget for mig at blive tømrer, men vvs så spændende ud, når de gik og arbejdede med ventilation og den slags, siger Henrik.\nDet endte med en kontrakt om læreplads hos Bravida, så nu er han på vej til at blive vvs-energispecialist og har allerede været med til at gennemføre store renoveringsopgaver på sygehuset i Viborg.\nFørst hue, så læreplads\nGustav tog heller ikke den snorlige vej til lærepladsen.\n- Jeg startede med at tage studentereksamen, fordi jeg ville være sikker på at have noget at falde tilbage på. Og så gik jeg direkte videre til elektrikeruddannelsen bagefter, fortæller Gustav, som mener, at det kun har været en fordel for ham.\n- Jeg har i hvert fald ingen problemer med at følge med i matematik, siger han.\nNu har Gustav læreplads hos Virklund Installationsforretning og har blandt andet udført renoveringsopgaver i et stort boligselskab i Skanderborg.\n- Det har været spændende, for det var skrællet helt ned til de rå mure, så vi har trukket helt nye kabler og sat nye dåser op. Alt er bygget op helt fra bunden, fortæller Gustav.\nUdsigt til fast job\nBegge lærlinge er glade for de afvekslende opgaver som håndværkere og – ikke mindst – de rigtig gode beskæftigelsesmuligheder. Og så kan man jo læse videre, hvis man har lyst.\nMen burde Gustav egentlig ikke have valgt EUX i stedet og spare et par år ved at kombinere studentereksamen med en erhvervsfaglig uddannelse?\n- Åh, dét spørgsmål har jeg fået mange gange, svarer Gustav, som ikke har fortrudt sit valg.\n- EUX’erne har cirka 2/3 af den tid, jeg havde, til opgaverne, fordi det er et komprimeret forløb, så jeg synes, jeg havde bedre tid til at fordybe mig. På gymnasiet kunne jeg koncentrere mig om at være dér, og her kan jeg koncentrere mig fuldt ud om det håndværksmæssige i uddannelsen til elektriker. Det har været det rigtige for mig, siger han.\nDe to lærlinge har knap tre år tilbage af deres uddannelse og kan med stor sandsynlighed se frem til fast job bagefter. Seneste arbejdskraftundersøgelse fra Tekniq viser, at hver tredje arbejdsgiver i installationsbranchen gerne vil ansætte flere faglærte medarbejdere.\nSamtidig viser undersøgelsen, at hver fjerde virksomhed forgæves har opslået ledige stillinger, så der er – som Niels Hausgaard synger – ”arbejde nok til dem, der vil arbejde”…


• Bedste Uuni 3 Pizzaovn online [Se bedste tilbud]\nFlere webshops i Danmark frembyder til alt held en hel del forskellige billige leveringsformer til uuni 3 pizzaovn. En der er meget populær er i øjeblikket at få leveret til en pakkeshop, fordi det så er super fleksibelt for dig at kunne hente de bestilte produkter når der er tid til det. Leveringsformen er nemlig temmelig let gængelig, samt ofte desuden den mindst kostelige form for levering.\nDu bør på samme måde overveje at få produkterne bragt til din hjemmeadresse eller ud til din arbejdsplads. Muligheden bliver somme tider en smule mere omkostningsfuld, men tillige særligt hensigtsmæssig med uuni 3 pizzaovn online. Den prisbilligste fragttype vil dog utvivlsomt være at hente ordren selv, som desværre står og falder med at du lever nær internet selskabets byggecenter, fx Bauhaus, Harald Nyborg, Silvan eller Jem og Fix.\nFragttiden på uuni 3 pizzaovn kan i nogle tilfælde være meget væsentlig om man mangler din pakke øjeblikkeligt, og af den grund er det faktisk væsentligt at vi dobbelttjekker den anslåede leveringstid ved uuni 3 pizzaovn. En stor portion internet forhandlere – fx Harald Nyborg, Silvan, Bauhaus og Jem og Fix – byder på billig levering på blot en enkelt hverdag på adskillige varenumre online, men det forudsætter at bestillingen køres igennem inden et angivent klokkeslæt, således at de med sikkerhed kan nå at få de nye varer ordnet inden logistikpersonalet har fyraften.\nIndtil flere online outlets sikrer fragt uden beregning på uuni 3 pizzaovn online, men undertiden er det påkrævet at der indkøbes for en fastsat sum. Som alternativ burde man overveje den prisbilligste fragtløsning, som typisk vil blive at få bragt din bestilling til et afhentningssted.\nEn del byggecentre frembyder klik-og-hent hvor du bestiller billig uuni 3 pizzaovn online men selv henter i byggemarkedet. Fx Jem og Fix, Harald Nyborg, 10-4, Silvan, Davidsen, XL-Byg, Bygma, Stark og Bauhaus. De tildeler bl.a. click-and-collect på uuni 3 pizzaovn i følgende områder:\nGlostrup, Albertslund, Sønderborg, Grenaa, Kokkedal, Højbjerg, Skanderborg, Rødovre, Esbjerg, Hedensted, Værløse, Roskilde, Ballerup, Virum, Lyngby, Brabrand, Risskov, Hørsholm, Allerød, Korsør, Nørresundby, Herlev, Taastrup, Thisted, Hillerød, Hobro, Tilst, Viborg, Lillerød, Ikast, Frederikssund, Vallensbæk, Stenløse, Aabenraa, Vanløse, Farum, København, Odense, Åbyhøj, Tårnby, Rønne, Ølstykke, Lystrup, Valby, Solrød Strand, Gladsaxe, Helsingør, Næstved, Dragør, Kalundborg, Randers, Holbæk, Brønderslev, Slagelse, Fredericia, Brønshøj, Birkerød, Brøndby, Jyllinge, Herning, Hedehusene, Horsens, Frederiksværk, Rudersdal, Vordingborg, Haslev, Ishøj, Middelfart, Gentofte, Vejle, Struer, Svendborg, Skive, Silkeborg, Søborg, Haderslev, Køge, Nykøbing Falster, Frederikshavn, Ringsted, Aalborg, Nyborg, Holstebro, Frederiksberg, Greve, Nakskov, Nærum, Kolding, Odder, Hjørring, Aarhus, Hvidovre, Charlottenlund, og Varde, .\nClick-and-collect for uuni 3 pizzaovn er en mulighed i de fleste dele af landet: Jylland (Sønderjylland, Sydjylland, Nordjylland, Syddanmark, Vestjylland, Østjylland, Midtjylland), Sjælland (Midtsjælland, Nordsjælland, Sydsjælland, Hovedstaden, Falster, Amager, Bornholm, Vestsjælland, Lolland, Østsjælland) og Fyn (Midtfyn, Nordfyn, Sydfyn, Østfyn, Vestfyn).\nVed kig i data står det markant, at mennesker ofte leder efter eksempelvis uuni 3 pizzaovn online og køb uuni 3 pizzaovn. Man ser desuden jævnligt internet shoppere efterspørge eksempelvis uuni 3 pizzaovn priser, billig uuni 3 pizzaovn samt uuni 3 pizzaovn tilbud, plus de gængse byggecentre som XL-Byg, Bauhaus, Bygma, Jem og Fix, 10-4, Harald Nyborg, Silvan, Stark og Davidsen.\nDet er i dag virkelig problemfrit for forbrugerne at søge information om priser på billige uuni 3 pizzaovn online fra diverse internet webshops, og for det har massevis af internet selskaber i Danmark ikke kunne lade være med at stampe prisniveauet på uuni 3 pizzaovn eftertrykkeligt, og i øvrigt byde på levering uden gebyr.\nTil gengæld kan det trods alt være smart at sammenligne indtil flere firmaer på nettet efter tilbud og rabatter på uuni 3 pizzaovn online forinden du gennemfører dit køb, således at man er sikker på at skaffe sig den prisbilligste pris. Kig ikke blot på de store byggekæder som Harald Nyborg, Bauhaus, Davidsen, 10-4, Bygma, XL-Byg, Silvan og Stark.\nMan må dog huske på, at ifald en forretning på nettet afsætter billige uuni 3 pizzaovn online for en pris der kan ses som utopisk overkommelig, kan det mange gange være et symbol på en fup online shop. Shopping med kort er ikke desto mindre omsluttet af et regulativ, hvilket hjælper køber overfor bedrageriske internet outlets.\nVi anbefaler køb med gængse betalingskort eller mobilbetaling. Som alternativ burde du benytte en billig afdragsløsning fra f.eks. ViaBill, forudsat du agter at klare pengene til uuni 3 pizzaovn over en længere periode. Dette fås ofte i specialiserede netshops, men sjældent de gængse byggekæder som for eksempel XL-Byg, 10-4, Bauhaus, Harald Nyborg, Jem og Fix, Davidsen, Stark og Bygma.\nNår der ses på statistikkerne er det tydeligt, at internetbrugere som regel søger efter for eksempel billig uuni 3 pizzaovn og uuni 3 pizzaovn tilbud. Foruden dette oplever man tit netshoppere søge efter blandt andet uuni 3 pizzaovn priser, uuni 3 pizzaovn online samt køb uuni 3 pizzaovn.\nTrustpilot genererer ret gode chancer for at se nærmere på mange aktuelle brugeres reflektioner og på grund af dette er det klogt, at du tolker online firmaets vurderinger forud for at du handler billige uuni 3 pizzaovn online.\nFacebook genererer ydermere fuldt ud nyttige løsninger til at få indblik i e-firmaets kundetilfredshed. Foruden det møder vi endda online virksomheder hvor man kan registrere en evaluering af deres købsoplevelse, hvilket tilmed burde bruges til at afveje kundetilfredsheden.\nInden folk handler billige uuni 3 pizzaovn online på en webshop kan de ideelt set få overblik over dens handelsaftale, men det er mange gange ikke videre interessant, specielt med de kendte byggecentre som XL-Byg, Harald Nyborg, 10-4, Davidsen, Bauhaus, Jem og Fix, Bygma, Stark og Silvan.\nAlternativet kan derfor være at kontrollere om e-forhandleren er medlem af e-mærket, hvilket længe har været en garanti for at online firmaet imødekommer de danske love, tillige med at virksomheden ofte overværes af eksperter som har den nødvendige knowhow om de gældende bestemmelser.\nDette er desuden en god chance for at få bistand, når du oplever problemstillinger i processen med din ordre på uuni 3 pizzaovn. I øvrigt er det fornuftigt at køber er påpasselig med de primære vilkår der kan håndhæves i forbindelse med bestillingen af uuni 3 pizzaovn online, f.eks. hvilken ombytningsrettighed e-forhandleren anvender.\nI relation til det er det tilmed relevant, at man når som helst bevarer ens købsbekræftelse, så man senere kan eftervise købet af uuni 3 pizzaovn, uanset om man shopper fra Bygma, Davidsen, Stark, Bauhaus, Harald Nyborg, Jem og Fix, 10-4, Silvan eller XL-Byg.


Grønlands snekonto er i minus\nForsideNyhederGrønlands snekonto er i minus\nOktober har været mild og nedbørsfattig i stort set hele Grønland. Steder, der normalt har et fint snedække her i november, mangler sne. Kulden ser ikke ud til at stabilisere sig over Grønland lige foreløbigt, så den kommende tids nedbør vil mange steder veksle mellem sne, slud og regn.\nGrønland har modsat Danmark haft et tørt efterår. Derudover har det været varmere end normalt. Det er dog ikke kun efteråret, der har været varmt.\nDMI´s seniorklimatolog John Cappelen forklarer:\n”Overskuddet af varme, der har hersket siden april i Grønland, er fortsat i oktober 2019. Derudover har der samtidig været underskud af nedbør næsten alle steder. Eneste undtagelse er Station Nord, der har fået lidt mere nedbør end det normale beregnet over perioden 1981-2010.”\nUdvalgte temperaturafvigelser i forhold til 1981-2010 normalen. Det fremgår at oktober har været en del varmere end normalt i Grønland, især i den nordlige del.\nDet lune og nedbørsfattige vejr har sat sine spor i naturen. Grønlands hovedstad, Nuuk, var for eksempel stort set uden sne hele oktober (der var dog sne oppe i fjeldene).\nJohn Cappelen beretter:\n”Normalt byder oktober i Nuuk på 66,5 mm nedbør, i år kom der kun 31,2 mm, altså under halvdelen af det normale. Samtidigt var det væsentligt mildere end normalt, og det betød, at det meste af nedbøren faldt som regn eller slud. Normalt falder det meste af oktobers nedbør som sne, fordi middeltemperaturen for oktober i Nuuk normalt er på -0,3 grader. I år endte middeltemperaturen på +2,2 grader, og det er årsagen til den våde nedbør.”\nNedbørsmængderne i mm for Nuuk fordelt på de forskellige måneder i 2019.\nOktobers temperaturer for Nuuk fordelt på de forskellige dage. Det fremgår, at det var tøvejr næsten alle dage, og at den strenge nattefrost udeblev.\nDybt lavtryk bringer kraftig vind og blandede nedbørsformer\nI går, den 12. november fik Nuuk lidt sne, og på de sociale medier kom der billeder af sne fra den lokale skibakke.\nDet meste af sneen vil dog snart smelte, da et kraftigt lavtryk bevæger sig frem til havet mellem Grønland og Canada i aften og natten til torsdag. Det vil i første omgang give nedbør til den sydlige del af Grønland. Nedbøren starter formentlig som sne, men går efterhånden over i regn eller slud, da temperaturen stiger til et stykke over frysepunktet de fleste steder.\nI Sydgrønland ventes der desuden stedvis at komme tørre føhnvinde. Føhnvindene giver lunt og tørt vejr, krydret med en kraftig vind.\nHer kan du læse DMI´s meteorologers bud på det generelle grønlandske vejr på den korte tidsskala.\nVejrkort med en nedbørsprognose fra en af DMI´s vejrmodeler. Det er den samlede 3 timers nedbørsmængde mellem kl. 03 utc og kl 06 utc natten til torsdag. Det fremgår, at der er områder i Sydgrønland, hvor der ikke forventes nedbør, det skyldes føhnvinde.\nSent torsdag og natten til fredag ventes koldere luft at vende tilbage til den vestlige del af Grønland. Den koldere luft vil være ledsaget af snebyger, og en overgang vil der komme en kraftig vestlig vind. I løbet af weekenden vil lidt varmere luft dog igen presse på sydfra. Grønland bliver således en slagmark mellem kolde og varme luftmasser den kommende tid, uden at nogen af parterne kan trække sig ud som den endegyldige ”sejrherre”.\nAf Jesper Eriksen


Ind i kugleregnen | Le Monde diplomatique\nInd i kugleregnen\tAv Steffen Moestrup august 2010\tKRIGEN I AFGHANISTAN går snart ind i sit andet dekade og ligner i stigende grad et nyt Vietnam. Og dette ikke kun for de amerikanske styrker, men i sandhed også for koalitionsstyrkerne. De er oppe mod en udstyrsmæssig underlegen modstander, men muhajedinkrigerne har modet, landskabsviden og erfaringerne fra kampene mod de russiske styrker. Dette har medført, at Talebanstyrken har vist sig langt mere vanskelig at nedkæmpe end først antaget. Krig har det med at skabe film. Og indimellem rigtig gode film. Armadillo er seneste skud på den danske krigsfilmsstamme, og selvom den ikke kommer blandt de rigtig gode krigsfilm, er den dog bestemt et nærmere bekendtskab værd.\nDette skyldes i høj grad, at Armadillo er en dokumentarfilm. Og her er ingen rekonstruktion, arkivmateriale eller animerede sekvenser. Alle optagelser er hentet i virkeligheden, men naturligvis stærk dramatiseret. Heri lægger både filmens styrke og dens svaghed. For alt imens viden om at det, vi ser, er virkeligt, bidrager til en skærpelse af intensitet og spænding, så er flere af de dramaturgiske greb faktisk med til at neddæmpe selvsamme intensitet. Når vi eksempelvis følger soldaterne på deres første patrulje, sidder vi med bankende hjerte og en klump i halsen, for vi ved – ligesom soldaterne ved – at rundt om hjørnet kan fjenden lure og projektilet komme. Men når så filmens instruktør tilsætter de intense billeder en – tiltænkt dramatisk forstærkende – underlægningsmusik, ja så er det, at man som tilskuer opretter en distance og begynder at opleve Armadillo som en fiktionsfilm. Det er vitterligt en skam, at instruktør Janus Metz ikke har holdt igen med de dramaturgiske effekter, og ladet fortællingen tale for sig selv.\nFOR FORTÆLLINGEN og karaktererne er faktisk alt nok. Vi lægger (naturligvis) ud i idylliske Danmark, hvor de meget unge soldater, drenge er de blot, er samlet med deres familier. Nogle forældre er stolte, andre skeptiske og en enkelt mor er ligefrem uforstående overfor sønnernes beslutning om at drage i krig. «Hvorfor?» lyder det gentagne spørgsmål, mens svaret som oftest er noget med «fordi det er spændende, der er sammenhold, og det er eventyr». Vel de samme grunde som mand altid har haft for at drage i krig. Adrenalin kan være et narkotikum.\nDerpå tager Lars Skrees natgrønne billeder os med til Afghanistan og mødet med den kontante lejrchef, som straks lader soldaterne vide, at de bestemt ikke kommer til at kede sig. Og skal man tro Armadillo lader det da heller ikke til at være tilfældet.\nSelvom filmen er et destillat af soldaternes seks måneders tjans, så fremstilles soldaternes hverdag nærmest som en lang patrulje, hvor nerverne sidder uden på tøjet og kuglerne hænger løst bag soldaternes dirrende aftrækkerfinger. Også livet i lejres portrætteres dog, og det lever vist fuldt op til fordommene i dets miks af porno, vulgære jokes og fysisk leg. Ifølge Armadillo bliver drenge ikke mænd af at komme i krig. Tværtimod. På mange måder bliver de endnu mere drenge, end før de tog af sted.\nI DANMARK afstedkom premieren på Armadillo en del harme og kritiske kommentarer om danske soldaters opførsel i Afghanistan. Flere politikere mente, at undersøgelser af forholdene skulle sætte i værks, hvis tingene vitterlig var, som filmen lader det fremstå. Især en scene faldt kritikerne for brystet.\nEfter en voldsom skududveksling under en patrulje, hvor fire talebansoldater bliver dræbt, hører man efterfølgende de danske soldater lave jokes om episoden og tale om hvordan de «likviderede» afghanerne. De fire afghanere var først blevet ramt af en håndgranat, men da de efter sigende stadig var i live, valgte flere danske soldater at «fylde 30–40 kugler i dem», som det bliver udtrykt i filmen.\nLikvidering er naturligvis en kriminaliseret handling, og der er da også regler for krig, der tilgodeser sårede soldater den hjælp, de har brug for, men her er det så et fortolkningsspørgsmål, om soldaterne fortsat udgør en trussel i kamphandlingerne, og det har de danske soldater åbenbart ment, at afghanerne gjorde.\nJeg har svært ved at følge harmen, men bakker alligevel op om den undersøgelse, som er sat i gang for at få sat på plads, hvad der egentlig skete under den omtalte kamp. Langt hen af vejen kan jeg dog godt forstå soldaternes reaktionsmønstre. Selvom det kan synes vulgært og bestialsk at gøre grin med de afdøde soldater, vil jeg mene, at det er en måde at håndtere situationen på, at komme overens med, at man netop har dræbt et andet menneske.\nArmadillo giver således et sjældent indsigtsfuld kig ind i soldaternes psyke og lader os vide, at nu hvor vi har valgt at gå i krig, følger da også en række befængte og diskutable handlinger, der uden Janus Metz’ mod til at gå helt ind i kugleregnen måske ikke var kommet os for øre og øje.\nArmadillo, Janus Metz, Danmark 2010. På kino fra 27. august.\nLes også:De løgne, kærligheden fører med sig Steffen Moestrup Den umulige film Steffen Moestrup Sandheden skal frem Steffen Moestrup Search for: