Hvad er der galt med closed source? | Version2\nHvad er der galt med closed source?\nAf Redaktionen@version2dk Mandag, 20. oktober 2008 - 20:22 34\nI sidste uge skrev jeg blogindlægget 'Hvad er der galt med open source'?, hvor jeg bad læserne skrive, hvad de synes der var galt med open source. Jeg kunne også have spurgt, hvilke ting der skal forbedres, før flere brugere tager open source eller open source-programmer til sig.\nDer kom rigtig mange gode synpunkter, og i skrivende stund er der kommet mere end 100 kommentarer. De skrivelystne herrer har dog forladt det oprindelige emne og debatterer spidsfindigheder ved GPL.\nMen der er jo også begrænsninger og mangler ved programmer, som er udviklet under closed source.\nJeg synes fx, at MS Word stinker til at håndtere fonte.\nSå længe jeg har brugt Word (siden Word 95), er jeg blevet generet af Words besynderlige lyst til at skifte fonten til Times New Roman, når jeg kopierer en sætning eller bare laver et linjeskift.\nSenest har jeg i to dokumenter oplevet at Word, hver gang jeg opdaterede indholdsfortegnelsen, skiftede til Times New Roman. Det ene dokument endte på 100+ sider, så jeg var til sidst ved at blive vanvittig over, at Microsoft ikke har rettet den/de fejl for længe siden.\nJeg ved godt, at Neal Stephenson, forfatter til bl.a. Snow Crash og Cryptonomicon) i sin fremragende bog In the Beginning ? was the Command Line skriver, at man selvfølgelig layouter til sidst, men jeg har en indre bibliotekar, der gerne vil have, at det også ser pænt ud undervejs.\nJeg ved selvfølgelig også godt, hvorfor Microsoft ikke retter fejlen (og det er ikke, fordi deres programmører ikke er gode nok).\nNår man som closed source-leverandør skal lave en ny release fordeler man mandtimer til fejl og til nyudvikling. Listen over fejl, der skal rettes, overstiger altid den allokerede tid. Så der sker en prioritering af de vigtigste fejl. Datatabsfejl rettes (næsten) altid. Fejl med indlysende omgåelser rettes sjældent. Fontfejlen i Word er kun generende, da der findes en omgåelse (brugeren kan jo bare ændre fonten tilbage), er den jo ikke alvorlig.\nMen det er min påstand, at fejlen havde været rettet for længe siden, hvis Word var open source.\nSelvfølgelig rettes alle fejl heller ikke under open source, men jeg har aldrig mødt en Word-bruger, som ikke er irriteret over fejlen. Og der ville med garanti have været en bruger/programmør, som havde rettet den, hvis det var i et open source-program.\nDu har sikkert andre gode eksempler.\nSå hvad er der galt med closed source?\n#1 Deleted User 20. oktober 2008 - 21:10\nJeg har haft at gøre med open source i snart 5 år, dog kun som slutbruger, men jeg programmerer også en del. Min indsigt rent programmeringsmæssig, har gjort at jeg i den seneste tid virkelig har kunne mærke en begyndende trang til at hente source koden til de programmer jeg bruger, og derefter tilføje den feature jeg lige mangler. Og ja. Jeg er også udemærket klar over at det måske er for nørklet at gøre, og kræver laaang tid, men bare at jeg har muligheden. Den gør mig glad. Jeg har derfor også begyndt at føle mig indelukket når jeg sidder på en windows system, for her er langt største delen af alle de programmer jeg bruger closed source. Jeg har ikke mere friheden til at ændre de programmer jeg henter og omforme dem så de passer til mig. Jeg kommer nok højest sandsynlig aldrig til at ændre i nogle af de open source programmer jeg bruger (det skulle lige være min emacs som jeg kan proppe lidt ekstra features i med elisp), men bare det at jeg har muligheden. Det betyder meget for mig.\n#2 Jesper Kristensen 20. oktober 2008 - 21:36\nWord og fonte.\nJeg kan finde på flere dårlige ting at sige om Word, fx dårlig understøtte af almindelige filformater og styresystemer. Jeg har også flere gange forsøgt mig med OpenOffice, LaTeX og andre mindre kendte alternativer, men jeg er altid gået tilbage til Word på grund af dens suveræne håndtering af formattering (inklusiv fonte).\nMåske har du ret i, at det er et problem når folk vælger at lave 20 mellemrum efter hvert afsnit (er det den rigtige oversættelse af "paragraph"?), og så ændre udseendet lige så mange gange, og hver gang lave markeringen lidt forskellig, således at hvert af de 20 mellemrum har forskellig font, størrelse, farve osv.\nJeg havde sikkert heller aldrig lært hvordan man får Word til at arbejde med sig i stedet for mod sig, hvis jeg ikke havde lært om style sheets da jeg lærte HTML&CSS.\nMen kan man forvente, at hr. og fru Danmark kan bruge style sheets i Word? Måske ikke, men det er nu ikke så svært. Jeg har på under en halv time hver forklaret de fleste i min familie, hvordan man bruger dem, og når jeg en gang i mellem kigger dem over skulderen, bruger de det faktisk.\nNå, men nu handler det om open og closed source. Jeg tror ikke på at licensen gør den helt store forskel. Det handler om hvem der udvikler produktet, og om de vil noget med det og kan, uanset om det er betalte medarbejdere eller et fællesskab af frivillige.\n#3 Flamber Hansen 20. oktober 2008 - 21:44\nDokumentation og licenser\nJeg støder tit på manglende dokumentation, hvilket ikke er noget problem for OS, da man kan kigge på kilden. Og der er næsten altid et forum/maillist til OS-projekter, hvilket også er en utrolig rar ting. Nej, support-telefon er bare ikke specielt godt - har du prøvet Microsoft? Du bliver smidt rundt til forskellige afdelinger og ingen ved noget.\nLicenser skal bare fungere. Når jeg køber et produkt til mange tusinde kroner, så skal skidtet bare kunne installeres uden problemer med licenser. Jeg har desværre været nødsaget til at bruge cracks, da licenser har fejlet ved installation eller licens-systemet har sat så mange begrænsninger, at den eneste løsning har været en crack, hvis det skal benyttes i en virksomhed.\n#4 Deleted User 20. oktober 2008 - 21:45\nSom du selv påpeger Jesper, så er prioriteringen af programmørenes forskellige arbejdsopgaver meget forskellige. Og nu du stiller det op på den måde, kan det både være en styrke og en svaghed for Open Source, at programmørene retter den slags gener. Hvis udviklerne af Open source programmer bliver populistiske og fortrinsvis satser på at forbedre oplevelsen af programmet, frem for at rette potentielle fejl med datatab. I et konkret eksempel så vi på Linuxfronten det revolutionære 3D skrivebord kaldet Compiz. På grund af intern splid delte projektet sig pludselig i to løsninger: Beryl og Compiz, hvoraf Beryl uden tvivl var den mest populære, fordi de valgte at satse på smarte og flotte effekter frem for stabilitet, som ellers blev værdsat af Compiz programmørene.\nMan kan jo desuden hævde at producenterne af kommercielt closed source software i højere grad er sårbare overfor datatab, fordi der som regel ikke medfølger garanti på open source software.\nMin største problem med closed source software er min mistillid til virksomheders etiske dømmekraft. Vi har varedeklarationer på madvarer, miljøkontrol og fødevarekontrol - Hvorfor har vi det?. Hvorfor har vi ikke det inden for IT? og hvorfor er det så væsentligt at holde koden skjult?\n#5 Maciej Szeliga 20. oktober 2008 - 21:55\nDet værste ved closed source er diktaturen...\nI OpenSource verdenen kan man ikke komme med en ny version og droppe den gamle med mindre den nye vitterligt er bedre end den gamle, vel at mærke fra brugernes synspunkt, hvis man gør det er der stor risiko for at nogen anden fortsætter i stedet med at udvikle på den gamle version.\n#6 Tine Andersen 20. oktober 2008 - 22:08\nWord- og svar\nJeg bruger aldrig word. Det går ned- eller jeg får det, til det. Det slår aldrig fejl.\nLinux suxx- hvis man ikke er programmør. Det er fint- fortæller en massse- men jeg ikke programmør. Computeren er betydelig bedre end mig til at huske kode, så det foretrækker jeg den gør.\nComputeren har langtfra nået komfortstadiet, hvor den er let at bruge for de fleste. For at kunne bruge en pc skal man stadig vide så forholdsvis meget, at det svarer til at at tage certifikat til en jumbojet- for at bruge en symaskine. Og alt de med sikkerheden! Meget af det må brugren rode med selv. Det er ikke som at spænde bæltet og køre. Nogengange tror man bæltet er spændt- og det er det ikke. Ærgerligt ærgerligt, dine data er v æ k!\n#7 Peter Mogensen 20. oktober 2008 - 22:19\nHvad er generelt? Hvad er specifikt?\nAt Word ikke kan håndtere fonte tilfredsstillende er ikke et problem ved closed source. Det er et problem ved Word.\nProblemet ved closed source (FOR MIG **) er at jeg ikke har muligheden for at modficere det, når det ikke fungerer som jeg ønsker og at det lever på nåde af producenten. Jeg har ikke lyst til at blive brændt (igen) af en leverandør, der lukker og slukker for et produkt. Det forhindre Open Source.\n**: Jeg mener det er vigtigt at folk svarer på den her slags spørgsmål ved at spørge sig selv hvorfor det ikke er godt FOR DEM istedet for at antage at det bare generelt ikke er godt. Det samme var problemet i Open Source-debatte Jesper referer til. Folk antager at blot fordi de ikke kan se hvad de skal bruge det til, så er der nok nogle indbyggede problemer i konceptet.\n#8 Maciej Szeliga 20. oktober 2008 - 22:47\nRe: Word- og svar\nJeg vil anbefale en Mac... og det er dybt seriøst ment. Det er ikke "computeren" som ikke har nået komfortstadiet, det er primært Windows (men B.G. har jo også sagt at "hvis du ikke kan få det til at virke så få det i det til at se pænt ud!" hvilket forklarer en hel del om Windows).\nDu må have nogle rigtigt dårlige erfaringer med Linux, er det noget du vil dele med os ?\nJeg kører SuSE, min far på 70 kører SuSE og min søster kører OS X (og hun er sluppet for computerskrækken af det).\n#9 Henrik Schmidt 20. oktober 2008 - 23:36\nRe: Dokumentation og licenser\nJeg støder tit på manglende dokumentation, hvilket ikke er noget problem for OS, da man kan kigge på kilden.\nManglende/dårlig dokumentation er i høj grad også et problem med OSS. Den der med, at man bare kan læse koden holder ikke. På kode niveau er der alt for mange forstyrrende detaljer, som man skal holde rede på.\nDet primære problem ved closed source er, at man ofte ikke har nogen chance for at finde ud af, hvad det egentlig er, der sker. Det kan til dels afhjælpes med fremragende dokumentation, men kravet til ordentlig dokumentation afhjælpes ikke af, at gøre kode åben. Til gengæld har man måske muligheden for at få hjælp til dokumentationen.\n#10 Peter Mogensen 20. oktober 2008 - 23:53\nDen er måske lidt søgt som en generel løsning at man blot kan kigge på koden ved OS, men ikke desto mindre, sker det jævnligt at når alt andet fejler, så downloader vi kildeteksten og prøve at greje hvorfor systemet ikke opfører sig som vi forventer. Det munder så som regel ud i en bug-report eller en aha-oplevelse på vores vegne. :)\n#11 Henrik Schmidt 21. oktober 2008 - 00:15\nDet munder så som regel ud i en bug-report eller en aha-oplevelse på vores vegne. :)\nDet er så en anden fordel ved OSS: Detaljerede bug reports, der ikke alene dokumenterer fejlen, men også kan indeholde forslag til et patch.\n#12 Christian E. Lysel 21. oktober 2008 - 01:25\nJeg hader closed source!!\nJeg hader forhindringerne.\nMine personlige udfordringer i 2008:\n1) Support kan ikke hjælpe, pga. en underleverandør har skiftet fokus: Intermec 751A terminaler har et trådløst netværkskort af typen MagicLAN fra Samsung. Vi oplever at terminalen på en gaffel truck ikke kan skifte trådløst Access Point, når de køre hurtigt. En sniffer, viser at netværkskortet går i uendelig løkke i en fejlsituation der opstår tit. Intermec support i USA, kan godt se problemet, men har ikke nogen løsning, da Samsung ikke længere har produktserien MagicLAN. Ergo vi har købt support, men de kan ikke hjælpe, og driver/OS er closed source ... Løsning? Køb nyt udstyr!!\n2) Support kan ikke hjælpe, pga. nedprioritering: Symbol WS 5100 wiresless switche ... de spytter fejl logfiler ud som ikke er dokumenteret i manualen. Support ved ikke hvad de betyder, det vil jo kræve de kontakter udviklingsafdelingen.\n3) Udokumenteret ændringer i patches: Support er gode til at forslog patch udruldninger uden at kunne dokumentere ens fejl bliver løst. Dvs. release dokumentet er mangelfulgt.\n3) Lang tid for udgivelser af nye releases: Man finder en fejl i et produkt ... det tager minimum en måned at få producenten i tale ... derefter minimum et halvt år på at få en patch.\n4) Licenser ... det er et kapitel for sig selv. Jeg hader at aktivere licenser, at taste 16 cifre koder ind, at taste dem på en telefon eller at fortælle dem over telefonen. Licenser der udløbet ved en fejl (kik på vmware), licens aktiverings server der kører langsomt, eller er gået ned, licener der begrænser software til noget hardware. Specielt hader jeg hardware tokens ... hvordan hænger det sammen med en server platform man vil virtualiser? Hvad sker der hvis hardware token går i stykker? Jeg har betalt for produktet, fat det dog!\nJeg har igennem tidensløb stået med masser af opensource problemer, hvor ting ikke var dokumenteret ordenligt, eller der ikke fandtes support, eller der har været kode fejl eller design fejl ... det har ikke været nogen hindring, så længe man har kildeteksten.\nDesværre står jeg ikke samme situation med closed source ...\n#13 Flemming Sørensen 21. oktober 2008 - 07:35\n#14 Flemming Sørensen 21. oktober 2008 - 07:40\nBeOS er et godt eksempel på hvad der er galt med closed source. Haiku er et forsøg på at genskabe BeOS, og for et par måneder siden fejrede de deres 7-års fødselsdag. I løbet af 7 år har de genskabt store dele af BeOS, som open source, men der er stadig lang vej til målet. Havde BeOS været open source, så havde dette spild af tid ikke været nødvendig, og systemet kunne istedet have været fulgt med tiden, og været en reel spiller på markedet for styresystemer. Dem der sidder med sourcen til BeOS, har valgt ikke at bruge den, så de ville ikke have tabt noget, ved at frigive den.\nEt andet eksempel er LeechFTP. En lille simpel FTP client til Windows, der gør hvad den skal, uden en masse overflødig pis. Problemet er bare at der ikke har været arbejdet på den siden 1999. Alle holdt vejret da Windows XP udkom, og håbede at den stadig virkede. Det gjorde den heldigvis, og trods mange glade brugeres bange anelser, viste det sig at den også virker med Windows Vista. Hvor længe mon vi kan blive ved med at være heldige?\n#15 Jesper Laisen 21. oktober 2008 - 07:56\n#16 Jarle Knudsen 21. oktober 2008 - 08:45\nTør du påstå at der følger garanti på closed source? HA! Du har ikke læst EULA, har du? :O)\n#17 Deleted User 21. oktober 2008 - 10:13\nDu spørger om jeg tør, antager derefter selv svaret og smider til sidst "Du har ikke læst EULA, har du?" efter mig. Det er vist lidt søgt, er det ikke det? Jeg har jo netop ikke sagt, at der medfølger garanti på closed source software. Men jeg tror at kunderne i højere grad forventer en eller anden form for godtgørelse, selvom de har læst EULA eller ej.\n#18 Torben Mogensen 21. oktober 2008 - 10:52 Blogger\nDe fleste fordele ved closed source tilfalder producenten -- der er mindre risiko for, at kode kopieres ind i andre produkter. Selvfølgelig kan open-source licenser også gøre dette ulovligt, men det kan være svært at opdage, når det sker. Endvidere kan producenten nemmere lave support, hvis kunden ikke retter i koden.\nFor kunden kan jeg ikke se nogen fordele. Kunden kan bare lade være med at se på koden, og har dermed alle de fordele, som closed source giver. Ulemper er der dog nogle af:\nHvis producenten går nedenom og hjem eller bare ikke ønsker at udbedre kendte fejl, så er man på herrens mark med closed source.\nDet kan være vanskeligere for kunden at interface koden til egen kode, hvis den dokumenterede API ikke er stærk nok til formålet.\nBemærk, at jeg her skelner mellem gratis og open source. Gratis software har udover de nævnte fordele (eller mangler på ulemper) også prisen.\nMen for mig er det vigtigste åbne formater: Hvis al gemt data er i veldokumenterede formater, der ikke er unødigt komplicerede, og frit kan bruges uden licenser, så er jeg for det meste tilfreds.\n#19 Deleted User 21. oktober 2008 - 11:14\nRe: Ulemper og fordele\nFor kunden kan jeg ikke se nogen fordele. Kunden kan bare lade være med at se på koden, og har dermed alle de fordele, som closed source giver.\nVed hardware, kender vi alle idéen med "closed source". Fjernes forsejlingen, går garantien. Det, at sikre sig mod, at kunden bryder ind, er nødvendigt for at kunne tilbyde garanti.\nPå samme måde er det med closed source. I princippet, vil man kunne tilbyde garanti på produktet, og stå inde for, at det er et produkt uden fejl. Er der fejl, vil du kunne få fejlen udbedret, i op til 3-5 forsøg, og hvis alle fejl ikke er rettet inden, så kan du få pengene retur.\nHvis dem der lavede close-source, tilbød samme garanti - eller blev forpligtet til det - så vil closed source give mening, på samme måde, som du ikke må fjerne forsejlingen, eller åbne et produkt. Efter garantiperioden, er ikke nogen idé med at ikke må fjerne forsejlingen.\n#20 Jacob Sparre Andersen 21. oktober 2008 - 11:30\nGenerelle, typiske og specifikke problemer\nDa jeg kan programmere, opfatter jeg det selvfølgelig som at der er noget galt med Closed Source-programmer, hvis jeg ikke kan komme til at rette de fejl jeg støder på i dem.\nI praksis er det oftere at jeg støder på at der er noget galt med Closed Source-programmer, der ikke er noget der er en direkte konsekvens af at programmerne er lukkede, men snarere er noget der korrelerer stærkt med det:\na) Programmerne er ikke egnede til at blive brugt fra scripts.\nb) Der er ikke en klar mulighed for at rapportere fejl og mangler.\nc) Der bruges lukkede/udokumenterede protokoller og filformater.\nd) Programmerne kan ikke bruges på alle de relevante platforme.\ne) Der mangler integration med styresystemernes systemadministrationsværktøjer.\nf) Der mangler genvejstaster til væsentlige funktioner i programmernes brugergrænseflader.\nNogle programmer der eksemplificerer de ovenstående typiske problemer med Closed Source-programmer:\nLotus Notes (a,b,c,f)\nMicrosoft Power Point (a,b,c,d)\nMicrosoft Visual C++ (a,b,c,d,e,f)\nMicrosoft Internet Explorer (a,b,c,d)\n#21 Bjarke Walling 21. oktober 2008 - 14:14\nEngang var jeg med i projekt, hvor der skulle programmeres op mod et API i CAD-systemet SolidWorks. Min makker sagde at det var et utrolig rodet og ringe API. Det var tydeligt at det var bygget op i forhold til deres GUI og ikke de indre objekter. Det betød at simple operationer på 3D-objekter blev besværlige, fordi man skulle lave noget der mindede om makroprogrammering. For ovenstående specifikation ville det være a, b, c og d. Nu sad jeg heldigvis med front-end-koden i Java.\nJeg tror SolidWorks har været nød til at stille et API til rådighed, fordi nogle "dumme" kunder sagde de ville have det. De er kommet op med en lappeløsning. Hvis det var open source, så ville der slet ikke været noget API, hvis de ikke havde lyst til at lave det. Men hvis de gad, så ville de gøre det ordentligt. Og findes det ikke i ét projekt, så er der nok nogle andre, der har lavet det.\nEn anden ting jeg savner i closed source, er at man ikke umiddelbart kan "remixe" applikationer, forke dem, gøre dem bedre, og merge dem tilbage igen. Det sker hele tiden i open source-verdenen, fordi det er nemt. Man laver et checkout og går igang. Tænk på KHTML -> WebCore/Safari (closed source) -> WebKit -> Google Chrome -> Iron (den fork lever nok ikke lang tid ?). Det sker ikke i samme grad med closed source, pga. licenser, patenter og immaterielle rettigheder.\n#22 Henrik Jensen 21. oktober 2008 - 16:30\nJeg vil lægge ud med akkurat samme indledning som jeg gjorde under open source debatten, bare med modsat fortegn:\nJeg mener at spørgsmålet "Hvad er der galt med closed source?" er for bredt, det er som at spørge "Hvad er der galt med TV-serier?", eller "Hvad er der galt med økologiske produkter?".\nJeg mener hvad er der galt i at mene at noget closed source er godt mens noget andet er noget skrammel, at nogle TV-serier er gode mens andre er dårlige, at nogle økologiske produkter er pengene værd mens andre ikke er?\nMen hvis jeg alligevel skal forsøge at svare bredt (det vil sige mine punkter passer på nogle closed source produkter og ikke på andre) så kan jeg komme på følgende punkter i uprioriteret rækkefølge:\n1) Ingen adgang til kildekode\nDet afhænger af programtypen (standardprogrammel eller specialudviklet), leverandøren, produktet og hvad jeg bruger det til om det har stor eller lille betydning for mig om jeg har adgang til kildekoden eller ej.\nNår det omhandler specialudviklet programmel synes jeg altid at kildekoden er vigtig. Først og fremmest er specialudviklet programmel jo normalt hamrende dyrt (nnn timer ganget med høj timepris), samtidigt bliver det ofte leveret af lidt mindre virksomheder (sammenlignet med Microsft, IBM, Oracle m.v.) som man man helst skal være uafhængige af. Hvor uafhængige man rent faktisk kan blive uanset om man har adgang til kildekoden afhænger dog også af hvor godt at softwaren er designet og dokumenteret, men at havde adgang til kildekoden er jo i hvert fald det grundlæggende første skridt.\nOvenstående er dog ikke ensbetydende med at specialudviklet programmel så altid skal være open source i forståelsen distribueres under en open source licens. Der er også andre muligheder som f.eks. overdragelse af rettighederne til kildekoden til kunden (ofte set i offentlige udviklingskontrakter), så closed source betyder ikke nødvendigvis at der ikke er adgang til kildekoden.\nFor så vidt angår standardprogrammel der har jeg det personligt sådan at hvis producenten er stor (Microsoft, IBM, Oracle m.v.) og hvis jeg ikke har nogen intention om selv at fejlrette i det givne produkt, så betyder det forholdsvis lidt for mig om jeg har adgang til kildekoden.\nSelvfølgelig er der en teoretisk chance for at Microsoft, IBM, Oracle m.v. går konkurs, men der er rigtig rigtig mange ting omkring driften af min forretning som der er langt større chance for skulle opstå. Og skulle f.eks. Microsoft, IBM, Oracle m.v. gå konkurs så ville jeg enten leve med deres progammer som de var i dag eller skifte til andre programmer, jeg ville aldrig selv begynde at vedligeholde dem uanset om jeg havde adgang til kildekoden.\nHvis det så er en mindre producent så afhænger det for mig af brugen af det pågældende program. Lad os sige at det f.eks. er et komponent til at konvertere fra Word til PDF og jeg har 10 liniers kode i et af mine programmer der benytter dette. Så betyder det mindre for mig at jeg ikke har kildekoden til dette komponent fordi\nDer findes masser af tilsvarende komponenter\nArbejdet med at evt. skifte til andet komponent er ganske begrænset.\nHvis det f.eks. er en ORM eller Data Mapper som jeg benytter i mit Data Access lag på mine applikationer, og som der altså investeres rigtig mange udviklingstimer i så begynder det straks at være noget andet, hvilket også er årsagen til at jeg generelt har holdt mig til open source (iBatis, NHibernate) eller Microsofts egne værktøjer, på trods af at der findes rigtig mange tredjeparts closed source ORM/Data Mappers.\nSå for mig bliver værdien af at havde adgang til kildekoden altså vurderet fra produkt til produkt, og nogle gange falder det ud til closed sources fordel (fordi at risikoen er så lav) og andre gange ud til open sources fordel.\n2) For dyrt\nPris er selvfølgelig væsentligt og sammen med manglende adgang til kildekode jo ofte det som open source produkter benytter som salgsargument.\nSom jeg nævnte i open source debatten så er prisen dog for mig personligt sådan set mindre afgørende men selvfølgelig ikke uvæsentlig. Men forstå mig ret jeg benytter nogle open source produkter som jeg gladeligt også betalte en licens for selv hvis f.eks. Microsoft ville give mig deres produkt gratis, og omvendt betaler jeg også gladeligt for nogle Microsoft og andre kommercielle produkter selv om der findes gratis alternativer.\nDet afhænger af den værdi jeg får ud af produktet.\nSom et eksempel er MS Office hvor at bare det at grammatik/stavekontrol er bedre end i OOo faktisk er rigeligt for mig til at opveje en licens, fordi at den tid jeg ville bruge ekstra i OOo på mere manuel grammatik/stavekontrol, er tid jeg ikke bruger på virkelig at give mine kunder værdi, men blot på at sørge for at det jeg afleverer til dem også er i nogenlunde sproglig kvalitet.\nTil gengæld er der andre værktøjer som Microsoft forærer mig gratis men hvor jeg i stedet benytter et gratis open source værktøj (iBatis, NHibernate, NUnit for at nævne et par stykker) og hvor jeg også sagtens ville være villig til at betale en rimelig licenspris for dem.\nMen der er selvfølgelig stadig produkttyper inden for hvilke at jeg fravælger et closed source produkt primært på grund af prisen, fordi at den høje pris ikke står mål med den ekstra værdi jeg får ud af produktet. Men når jeg tænker over det så skyldes det næsten hver gang at jeg kun har behov for en brøkdel af det som det pågældende produkt tilbyder mig.\nDe produkter der lige popper op i hovedet på mig er produkter som f.eks. Microsoft SharePoint, IBM WebSphere produkter, BEA WebLogic/AquaLogic produkter, alle produkter hvor jeg på et eller andet tidspunkt i min karriere har siddet i en situation og skulle foretage et valg af produkt, har kigget på prisen på netop disse produkter og tænkt "det virker godt nok højt i forhold til den værdi jeg får ud af det". Og i alle tilfælde har det været fordi at jeg gerne bare ville bruge et lille hjørne af værktøjet (måske max. 10% af hvad det faktisk kan).\nJeg har også siddet i lignende situationer på større projekter hvor jeg måske skulle bruge 50%+ af hvad disse værktøjer kan, og så har prisen pludselig været mere rimelig.\nDet jeg godt nogle gange kunne tænke mig ved kommercielt closed source var at man fokuserede mere på at opsplitte sine produkter i en række komponenter så man størrelse/prismæssigt kunne sammensætte præcis den løsning man ville havde. Så hvis jeg kun valgte 4 ud af de måske 50 komponenter som SharePoint/WebSphere/WebLogic tilbød mig så kunne jeg benytte værktøjet til en rimelig penge.\nFor et gratis open source værktøj gør det jo mindre hvis du kun bruger 10% af løsningen, mens det kan gøre "ondt" når der er tale om et dyrt kommercielt closed source værktøj.\nJeg tror også at open source er med til at presse på for at ovenstående faktisk vil komme til at ske i større og større grad. Og for IBM, Microsoft, BEA o.s.v. giver det jo også god mening.\nLige som når Jonathan Schwartz siger:\nSå burde Steve Ballmer også kunne sige:\n"the buyers of a minimal and cheap SharePoint solution of today are the corporate buyers of a full SharePoint solution tomorrow"\n3) Er mere afhængig af at kunne levere ny funktionalitet end open source\nDe forretningsmodeller der benyttes til finansiering af closed source standardprogrammel er efter min mening ofte i langt højere grad afhængige, eller i hvert fald bygget op omkring at der kan leveres nye versioner af softwaren, så der kan sælges licenser til eksisterende brugere.\nMen det man begynder at se, og nu er min kendskab størst til Microsofts produkter, er at man begynder at løbe ind i et funktionsloft, måske ikke som at forstå at der ikke kan tilføjes ny funktionalitet, men den funktionalitet der tilføjes er måske kun relevant for meget lille del af brugerne.\nTag sådan noget som Microsoft Windows + Office som de bedste eksempler. De har så meget funktionalitet i dag at jeg tror at store dele af det kun benyttes af en mindre del af brugerne. På samme vis når de skal levere nye versioner af softwaren, så den nye funktionalitet der kan tilbydes vil altså mange gange kun være relevant for en mindre del af brugerne.\nOpen source er mindre sårbart over for dette, fordi at man fra starten har været baseret på andre finansieringsmodeller hvor at licenssalget har mindre betydning.\n4) Svær balancegang mellem videreudvikling af egne produkter og brug af community\nDet er primært noget jeg har tænkt over når vi snakker de store closed software produkter.\nHvis man tager sådan noget som f.eks. Linux eller de fleste Linux distributioner (og her snakker jeg om basisinstallationen), så har de jo langt fra i sig selv alle de hjælpeværktøjer m.v. som f.eks. Windows leveres med. Men det betyder intet fordi at man bundler bare med andre open source produkter fra den omkringliggende community, og får derved samlet set et fuldt konkurrencedygtigt operativsystem med tilhørende værktøjer.\nNogle vil nok mene at når mange af de store producenter af Closed Source f.eks. Microsoft ikke gør det samme så skyldes det udelukkende NIH-syndromet (Not Invented Here), men jeg tror kun at det er en del af sandheden. Jeg tror at yderligere del af sandhenden skal findes i førnævnte problem med at der skal leveres nye funktionaliteter, for at havde nye versioner at sælge til kunderne, og så ligger yderligere den del af sandheden i positioneringen af det givne produkt.\nHvis nogle er jer engang imellem læser de markedsanalyser som Forrester, Gartner m.v. laver så når de laver produktsammenligninger så fokuserer de mange gange udelukkende på hvad der leveres med det givne produkt, og mere sjældent på hvad der findes i community'en af tredjeparts løsninger.\nSå hvis Microsoft Visual Studio f.eks. ikke indeholder et framework til unit testing, så bliver det altså dårlige vurderet end hvis det har den funktionalitet, uanset at der måske findes ganske udemærket open source framework til unit testing som sagtens kan bruges sammen med Microsoft Visual Studio.\nDet leder jo til den svære balancegang for nogle af de store producenter af closed source software at de mange gange gerne vil havde så meget funktionalitet og hjælpeværktøjer m.v. med i deres produkter, men på den anden side skal de også passe på ikke at træde deres community for meget over tæerne, ved hele tiden at udbygge deres produkter på de områder, hvor tredjeparts leverandører forventer at tjene deres penge.\nSelvfølgelig går open source heller ikke fuldstændigt fri af denne balanceakt, men indtil videre ser de for mig bare ud til at være langt mindre eksponerede, det er altså langt mere acceptabelt hos forbrugerne at open source programmer i højere grad kan være en sammenblanding af forskellige værktøjer, komponenter m.v. som er udviklet af fuldstændigt forskellige mennesker og organisationer. Det bunder måske nok bare i at man har været forvant til at tænke i at så længe jeg holder mig til en eller få leverandør så er det nok bedst.\n#23 Søren Koch 21. oktober 2008 - 20:13\nRe: Meget bredt spørgsmål efter min mening\nFor mig at se er det største problem med closed source primært at det er lavet til at blive brugt som "point 'n click", altså INGEN mulighed for at bruge det sammen med andre produkter i en automatiseret / scripted arbejdsprocess.\nFor eksempel støder har jeg stødt på folk der er fustrerede bare de skal lave 5 ens grafer af forskelligt datamateriale fordi de siger 'hvordan gør jeg det, det vil jo tage timer i excel or få dem ens????'\nJeg derimod vil lave en guplot fil og så lave noget i stil med\nfor f in fil1 fil2 fil3; do sed 's/inputfile/$f/' opskrift.gp > op.gp ; gnuplot op.gp; done\neller tilsvarende (ok der skulle nok ogse en awk til at ændre output fil men i princippet.. :-)\nI min erfaring er næsten ingen closed source produkter gearet til at kunne lave noget så simpelt som ovenstående. Jeg ved godt at man kan lave makroer i excel/word, men de færeste ved hvordan, og når man skal lave noget automatiseret, hvorfor skal man så trækes med winduer der popper op og forsvinder hele tiden???\nMan kan rende ind i tilsvarende problemer for open source også (har haft proplemer i den henseende i forbindelse med en labelprinter hvor jeg var nødt til at bruge open office til at printe med -p og den vil ikke køre uden en x-server til rådighed selv om den ikke bruger den...\nEn anden ulempe ved closed source programmer er at de alt for ofte falder for 'feature creep' hvor man efter et par versioner (som man oftest er tvunget til at opgradere til grudet lukkede dataformater) ender med et program der er alt for tungt at bruge. Dette kan selvfølgelig også ske for open source, men der er de fleste udviklere ofte klar over at brugerene ikke nødvendigvis vil opgradere til en ny version og derfor sjældnere laver nye dataformater midt i det hele.\n#24 Slet Mig nu 22. oktober 2008 - 12:26\nHvad er konteksten for at kunne besvare spørgsmålet? Hvis Word havde været open source så alle kunne rette i de antagelige 10 millioner linjer C++ og Visual Basic samt script kode, kunne I så forestille jer at have en ansat (alm. firma frem for et lille start-up firma uden nok opgaver) som brugte arbejdstid på at 1) analysere sig frem til hvorfor håndteringen af fonte ikke er optimal, 2) programmerede en løsning, 3) gennemførte en rigid test heraf således den nye løsning ikke introducerede andre uheldigheder, 4) foretog en udruldning af Word++ i firmaet, for herefter at varetage supporten når udefra-kommende Word dokumenter ikke længere kunne læses? I mit firma skal de tjene penge til forretningen.\nVi kan vel alle kode, de fleste har vel også rettet fejl i Ant, Maven, Spring, diverse kode libraries, ... (og det er virkelig flot at du kan kode og har gjort det) men du vil seriøst vel ikke gå i gang med Word eller lignende hvis det ikke lige skal være til dit hjemme-lan setup?\n#25 Ivar Albæk Hansen 22. oktober 2008 - 12:33\nDer er intet i vejen med hverken closed eller open source. Det der kan være et problem ved diskussionerne er, at det ofte bliver enten eller. Sådan er virkeligheden jo ikke - alle har lidt MS, Oracle, OSS osv. Diskussionerne bliver ofte religiøse og ensidige. På den ene side kan man lære en masse af en evangelist, men en fanatiker eller en idealist har parkeret fornuften.\nJeg tror det er klogt at sætte sig ud over de religiøse attituder og vælge det rigtige værktøj til opgaven. Herunder at kigge på TCO. Selvom OSS er gratis er det stadig økonomi, der de fleste steder udgør en væsentlig del af beslutningsgrundlaget.\n#26 Tine Andersen 22. oktober 2008 - 13:33\nRe: Word- og svar- Og Linux\nNej, egentlig ikke dårlige erfaringer, bare at det var svært at bruge, som "almindelig" bruger, der ikke er kodenørd. Det er også blevet nemmere, og jeg overvejer da at skifte (når netbank også er til at bruge).\nSom computerbruger igennem 15 år (og adskillige operativsystemer) synes jeg ikke, det er blevet særlig meget nemmere. Jeg har også prøvet mac- og den er for dyr + man ikke selv kan (eller kunne ikke) skifte dele. Den kan heller ikke noget, som jeg ikke kan få i andre OS- er. Med en nørd i huset (fhv Amigabruger nu Linuxnørd), har det givetvis været nemmere for mig, end for de fleste- jeg har support ved hånden (bare ikke til win, som jeg så har måttet lære). Men det er de færreste, der kan afsætte 8 måneder til at sætte sig ind i et OS....\n#27 Deleted User 22. oktober 2008 - 15:30\nSkal man rette?\nSom hardwareudvikler, føler jeg ikke trang til, at rette i f.eks. pentium processoren, ram kredsen, eller andet. For det virker. Og det er kravet.Nul fejl, uanset milliarder af transistorer. Rettede jeg i pentium processoren, vil jeg nemt komme på herrens mark. Og det lyder helt ærligt lidt tosset, at man lige skal ned og rette i rammen, fordi den havde en svaghed, og en bit havde problem med at skifte. Sådan lyder "softwarefolk" i mine øre, når de taler om at "rette". Simpelthen fordi, at software der sælges er så elendigt, at det svarer til, at det virkeligt er en svaghed i "ram'en".\nDet var ikke gået, indenfor HW. Så havde producenten gået falit.\nHvis kommercielt software, skal have en fremtid, må de lære af andre brancher: Fremtiden er NUL FEJL. Og ellers er det slut. Man kan - og skal - ikke bruge, eller bygge, på noget der er så meget som éen fejl i. Er der noget, som ikke fungerer - så fjern det. Det har ingen værdi, og ingen brugbarhed. Enhver brug, giver kun "troubles". Og udgifterne, burde kunne føres tilbage til dem der har gjort fejlen.\n#28 Henrik Jensen 22. oktober 2008 - 16:10\nRe: Skal man rette?\nHvis kommercielt software, skal have en fremtid, må de lære af andre brancher: Fremtiden er NUL FEJL\nMen er folk parate til betale for det?\nFor der er jo vitterligt nogle steder de laver software stort set 100% fejlfrit, men deres kost pr. linie skrevne kildekode er også meget høj\nFor et par år siden mens jeg sad og arbejdede på en B2B ehandelsløsning, der læste jeg en artikel fra et amerikansk firma som leverede software primært noget der skulle embeddes i hospitalsudstyr, flyvemaskiner m.v. De havde altså meget omfattende kvalitetssikrings metoder. De havde også lavet en beregning af hvad deres kost var pr. linie kildekode.\nJeg tog så og sammenlignende med den B2B ehandelsløsning som vi havde lavet, som var som et ganske gennemsnitligt projekt, der blev fundet fejl og de blev rettet, det blev sat i drift, og der blev fundet lidt yderligere fejl hen af vejen som blev rettet m.v. Altså sådan et ganske standard projekt som langt fra er fejlfrit men hvor kunden faktisk er godt tilfreds med resultatet og forløbet.\nJeg regnede så den gemmesnitlige kost ud pr. linie kode for vores projekt, ud fra hvor mange linier koder der var og så hvad kunden havde betalt for det. Der var en faktor på ca. 80 til forskel.\nNu ved jeg at en kodelinie er svær at definere, men uanset hvordan man definerer den så er der i hvert fald ikke en faktor 80 til forskel i omfang, og samtidigt er lønninger og derved priser jo generelt højere i Danmark end i USA.\nSå jeg spurgte så mig selv. Havde vores kunde været villig til at betale en pris der var 80 gange så høj mod at deres B2B ehandelsløsning så havde været fuldstændigt fejlfrit ved levering? Svaret er et rungende Nej, det havde de langt fra haft råd til.\nSamtidigt kan man heller ikke helt sammenligne hardware med software, der er væsentligt forskelle i interfaces. Samtidigt er fejl i hardware (også designfejl) da bestemt ikke usette.\n#29 Deleted User 23. oktober 2008 - 14:38\n[quote]Hvis kommercielt software, skal have en fremtid, må de lære af andre brancher: Fremtiden er NUL FEJL\nMen er folk parate til betale for det?[/quote]Nej, folk er ikke villig til at betale noget - spørger du de fleste, vil de hverken betale for udvikling, forskning, eller software.\nIndenfor HW, gøres meget for at undgå fejl. Ellers, vil det simpelthen ikke kunne fungere. Årsagen er, at du bruger noget, som andre har lavet, og du skal stå inde for, at dit fungerer. Indenfor software, er omtrent samme problem. Alternativet til nul fejl, er at alt er ubrugeligt.\nEneste sted, hvor der kan argumenteres for, at brugeren kan få lidt indflydelse på, om de "vil betale", er ved applikationssoftwaren - altså den software, der i sidste ende, ikke anvendes af andet software, og af andre end brugeren. Nogle, vil også være villig til at betale for software der er fejlfri her. Det vil de fleste nok.\nJeg argumenterer specielt for, at de grundlæggende dele af computerens operativsystem - det vil sige alt, der "bruges" af andet software, er 100% fejlfrit. Minestryger er et applikationsprogram der ikke bruges af andet software, så det er jeg ligeglad med fungerer. Det som skal fungere 100% er softwarens "bestanddele", altså operativsystem, biblioteker der bruges af andet software, compilere, compilerbiblioteker osv. Efterhånden som du nærmer dig applikationen, bliver det mere ligegyldigt - men det afhænger af applikationen. Regneark, er eksempelvis meget vigtig, og skal også fungere 100%.\nPå nuværende tidspunkt, har man ikke prøvet at give brugeren muligheden for, at få noget som fungerer. Det vil kræve en lovgivning, så der er garanti, og reklamasionsret på software, som for alt andet. Jeg er sikker på, at brugeren med tydelighed vil vise, at det de ønsker, er noget som fungerer. Og ellers ønsker de ikke at betale. Kan intet leveres, bruges måske open source, og kommercielt software, må begrænse sig, til det som fungerer. En utilfreds bruger, vil få pengene tilbage.\n#30 Deleted User 23. oktober 2008 - 14:55\nDels, kan du ikke måle i kodelinier. Noget, som virker, fylder ofte langt færre linier, fordi at udvikleren arbejder grundigt med tingene og opnår stort overblik. De kan sikkert nemt spæde det op med en faktor 80 i kodelinier, hvis det betyder noget. Du skal se på det, udfra programmets brugervenlighed og faciliteter.\nDertil kommer, at der ikke er tvivl om, at dem der laver noget som fungerer, har større gevindst på medarbejderne. Programmørerne får måske højere løn. Det er som IBM var førhen - man betaler også for "navnet". Og kvalitet.\nSoftware, skal som jeg ser det deles i to: Open Source, hvor der kan rettes. Idéen er, at der er fejl at rette, og grund til det. Og så closed source - her er ikke noget at komme efter. Nul fejl, og fuld tilfredshed.\n#31 Tine Andersen 25. oktober 2008 - 00:00\nKode og kode\nMin nørdemand laver lidt Open Source programmering. Hans programstump fylder måske otte linier- og bruges mest af en gut i Frankrig (med ret meget trafik/kunder). Den handler om mail.\nNå humlen er, han opdagede en fejl- rettede den- og brugerne ER glade. De henvendte sig da på mailen.\nKoden er effektiv og lille. "Og det virker!" som manden plejer at sige.\nSå med Open Source kan en specialist, som min nørdemand yde sit. Et normaldansk firma ville aldrig ansætte ham- han går i dybden- og tænker ikke i penge, men hvad der er godt- for slutbrugeren.\n#32 Thomas Nielsen 25. oktober 2008 - 14:45\nDen foregående artikel er sammen med denne artikel i og for sig meningsløse. De bygger for mig at se begge på buddet "du må ikke have andre guder end mig!" og præmissen at man i branchen overholder dette bud. Jeg kan næppe forestille mig at nogen vælger et produkt alene efter dets licensbetingelser. Der må vel være andre parametre. Forestil dig at du skal købe en plæneklipper: "Uha, sikke en fin een den der... den kan jeg selv reparere". Det er jo meget godt for dem som faktisk kan reparere en plæneklipper. Men for sådan en som mig som kun lige akkurat kan skifte tændrør og lader resten foregå på et værksted, har det ingen betydning overhovedet. Dér er det andre ting jeg vælger at kigge på.\nJeg er programmør i en branche med særdeles komplicerede behov og betragter ikke mig selv som begynder i faget. Så principielt kán jeg faktisk godt reparere denne billedlige plæneklipper. Det er bare lige det, at min faglige viden kun dækker mekanikken; jeg ved jo ikke nødvendigvis noget om detaljerne i kunsten at slå græs, ligesom jeg formentlig ikke gad sætte mig ind i de finere detaljer for knibning af visse skriftsnit, stillet foran et problem i mit tekstbehandling og derfor formodentlig ville komme til kort overfor en font-fejl i et open source produkt.\nFor mig er det til enhver tid behovet der afgør valget. Hvis jeg får formuleret et behov, hvor den åbenhed er afgørende, ja så bliver det taget med. Hvis mine behov kun bliver dækket af closed source software, så har jeg heller ikke noget problem med det. Problemet med diskussionen kontra et pro open og closed source er, at de altid bliver stillet op som modsætninger, og ofte endda så kategorisk at man føler sig som kætter når man vælger den ene frem for den anden. Der ér ingen enkelt sandhed - så enkelt er det.\n#33 Jacob Sparre Andersen 27. oktober 2008 - 13:10\nNår jeg ser på http://www.adacore.com/home/gnatpro/tokeneer/ og lignende projekter, så ser det ikke ud til at prisen nødvendigvis bliver vanvittigt meget højere. (Men så var der også mindst én fejl i første udgave af Tokeneer.)\nSå vidt jeg kan se det, er det kritiske ikke så meget hvor mange fejl man vil have i programmerne, men om man sørger for at justere procedurerne og arkitekturen efter hvor mange fejl man ønsker.\n#34 Deleted User 28. oktober 2008 - 15:44\nNår jeg ser på http://www.adacore.com/home/gnatpro... og lignende projekter, så ser det ikke ud til at prisen nødvendigvis bliver vanvittigt meget højere.\nHar du små projekter, vil prisen normalt være høj. Ved større projekter, vil grundigheden oftest betale sig, og medføre færre resourcer bruges til senere fejlfinding. Ved store prjekter, tror jeg at du måske sparer på, at gå efter nul fejl.\nDet, som er svært, er at tage et dårligt udviklet projekt, hvor der er opsamlet hundreder eller tusinder af fejl, der tilfældigvis dukker op, på skift, med jævne mellemrum, og omdanne dette til et "nul-fejls" projekt. Det er så godt som umuligt. Ønskes at arbejde efter et fejlfrit produkt, er det en beslutning som skal tages i starten, og man skal holde sig til den. Selvom, der er problemer med tidsplan, eller resourcer, vil det gå galt, hvis der pludseligt accepteres fejl - og ofte må man regne med, at alt skal gøres om fra dette øjeblik. Softwaren, vil ikke have gennemgået tilstrækkelige tjek, måske er dokumentationen for sparsommelig, der er ikke eksempler på brugen af rutiner og objekte, hvor eksemplerne også bruges til test og afprøvning af rutinerne, og brugeren af rutinerne ved måske til sidst, ikke hvad de helt præcist laver, men koder efter formodning.\nNår der er fejl i software, er det lidt som ved alt andet. Det skyldes, at man optimerer tidsplanen og økonomien for godt. Det er en slags "Carlson" effekt, der går godt i starten, men går grulig galt senere.


Læger om K-udspil: Hvor er pengene? - Altinget: sundhed\nAvisens 18. årgang, tirsdag den 7. april 2020, opdateret kl. 5:00. Redigeret af Signe Løntoft\nDebat 17. januar 2019 kl. 21:00 | Print\nDer mangler tre millarder i sundhedsvæsenet næste år, hvis vi både skal behandle det stigende antal ældre og tilbyde de nyeste behandlinger til patienterne, skriver Andreas Rudkjøbing. (Foto: Sarah Bender/Ritzau Scanpix)\n27. december kunne man på Altinget læse Konservatives fem sigtelinjer for fremtidens sundhedsvæsen. Jeg vil ikke gennemgå alle punkterne minutiøst, men vil gerne give dele af deres sundhedstanker ord med på vejen.\nLad mig starte med roserne. Det er overordentlig positivt, at Konservative vil gøre noget ved de store sundhedsproblemer, som rygning er skyld i.\nLige så glædeligt er det, at de er faste i kødet og foreslår røgfri skoletid for børn og prisstigninger, så en pakke cigaretter skal koste 60 kroner.\nSigtelinjerne gør det altså ikke alene. Sundhedsvæsenet er presset af overbelægning, underbemanding og en psykiatri, som trods gode politiske intentioner slet ikke er rettet op efter mange års stedmoderlig behandling.\nDet er en god start, selvom vi gerne ser, at cigaretterne stiger mere i pris. Tobaksrygning er hvert år skyld i 13.600 dødsfald, så her er der virkelig behov for at sætte ind. Man kan håbe, det vil inspirere resten af regeringen til at rykke mod røg.\nStort pres på praktiserende læger\nDet er også helt rigtigt, at der er behov for en styrkelse af det nære sundhedsvæsen og ikke mindst almen praksis og speciallægepraksis. Når mange flere patienter skal behandles uden for sygehusene, hvilket er en god idé, skal der også være nødvendig kapacitet og ressourcer til det.\nAllerede i dag er der et stort pres på de praktiserende læger, og mange har lukket for tilgang af nye patienter. Det gælder både på landet og i byerne. Det kræver en ambitiøs og bred politisk indsats at løse dette i samarbejde med blandt andre praktiserende læger og ditto speciallæger.\nDesværre er det sådan, at i størstedelen af dette årti har de midler, som politikerne har afsat til sundhed, knap kunnet dække det stadigt stigende antal patienter. Det er ganske problematisk, når vi ved, at antallet af ældre kun vil stige de næste mange år.\nAlene frem til år 2025 vil antallet af borgere på 75+ stige med 36 procent. De får brug for lægehjælp til at behandle de kroniske sygdomme, man som ældre nu lever længere med.\nGode takter med væsentlige mangler\nDet betyder, at økonomien mangler et langvarigt løft, hvis ikke befolkningen skal opleve, at sundhedsvæsenet bliver ringere.\nDerfor anbefaler Lægeforeningen på baggrund af en analyserapport fra den uafhængige forskningsinstitution Vive – Det Nationale Forsknings- og Analysecenter for Velfærd, at sundhedsvæsenets økonomi skal vokse med omtrent to procent om året til og med år 2025.\nDet svarer til omtrent tre milliarder kroner mere næste år, mens det i takt med at samfundsøkonomien vokser, skal stige til godt fire milliarder kroner i 2025.\nDet er, hvad det kræver af ressourcer, for at sundhedsvæsenet både kan behandle flere ældre mindst lige så godt som nu og samtidig tilbyde de nyeste og bedste behandlinger til patienterne. Her må jeg anbefale Konservative at blive lige så fremsynede og fagligt forankrede, som de er på tobaksområdet.\nForrige artikel Studerende: Flere sygeplejersker kræver stop for besparelser på uddannelsen Næste artikel Fond: Vi mangler alkoholbehandling målrettet mod unge


Vi vil være den bedste og største leverandør af facility management ydelser til hotelbranchen\nVores høje kvalitet sikrer gode gæsteoplevelser\nVi tilbyder personale med kompetencer inden for hotel og restauration.\nVi sørger for, at du kan koncentrere dig om driften\nMålet er at blive Danmarks største og bedste totalleverandør af services til hotellerne\nVores ekspertise ligger i vores mangeårige erfaring med facility service på det private og offentlige marked samt vores indgående kendskab til hotelbranchen. Vi er hurtige, vi er kvalitetsbevidste, og vi er fleksible i vores løsninger. Du får én kontaktperson, som ved alt om den løsning, vi leverer hos jer.\nRing os op på tlf. 60 51 84 94\nEr du på udkig efter en ny samarbejdspartner med et stort bagland af driftskyndige medarbejdere, og som har en stærk mission om at blive de bedste i branchen, er du velkommen til at ringe os op for en snak om, hvad vi kan tilbyde. Vi giver gerne et uforpligtende tilbud på både store og små løsninger.\nDer er væsentlige besparelser samt øget effektivitet og fleksibilitet ved at bruge en ekstern leverandør til facility opgaverne. Hotelbranchen opererer i en stærkt konkurrencepræget branche, og du har sikkert rigeligt med udfordringer inden for dit eget fagområde.\nNår dit hotel samarbejder med os omkring løsning af serviceopgaver, frigiver du tid til dit eget arbejde.\nDet er der flere fordele i:\nLæs mere om fordele her\nForenede Hotelservice anerkendes for integrationsprojekt\nNy, stor aftale\nVil du vide mere om, hvad vi kan tilbyde?\nOm lidt kan du koncentrere dig om at drive hotel. Vi klarer resten.


Mine damer og herrer, i 2013 har det været helt igennem fantastisk at være Basco.\nFor godt et år siden modtog Hal Parfitt-Murray prisen som ”Årets Sanger” for vores 2. album ”Big Basco” ved DMA-Folk 2012, og i sensommeren udkom vores 3. album “The Remarkable Return of Old Man Basco”.\nVi turnerede med den karismatiske dansk/norske sangerinde Jullie Hjetland – et samarbejde der fortsætter i 2014, vi optrådte med DR's Big Band i koncerthuset og live i radioen (voldsomt fedt!) og Ale Carr blev kåret som ”Årets Kunstner” og også nomineret som ”Årets Autor” ved DMA-Folk 2013.\nSenest er Basco blevet udvalgt som kandidat til en ”Nordic Music Prize” nominering. Det er nærmest uhørt, men glædeligt, da det er en pris, der ikke tidligere har berørt danske folkemusik-bands. Vi er stolte og glade, og vi modtog nyheden på en mådeholden og afdæmpet facon (JAAAAAAAAAAAAA!!!!!). Den øgede opmærksomhed på folkemusikken herhjemme er nok næppe gået manges næser forbi, og altså heller ikke Basco's.\n2014 byder på flere indspilninger, måske en lille EP eller to, en turné med det danske\nmilitærorkester Prinsens Musikkorps og en række koncerter, turnéer og festivaller.\nBasco skaber et alt-opslugende musikalsk vortex. De lader sig ikke begrænse af eksisterende begreber og traditioner i den skandinaviske folkemusik, men er med til at skabe et nyt bud herpå, ved at bringe ny inspiration i spil. Disse herrer har fire forskellige folkemusikalske baggrunde og bruger hver af deres færdigheder til sammen at generere en nyt og indtagende energifelt af musik, der tager sit klare udspring i traditionel folkemusik og de udtryk, der knytter sig hertil.\nBandets kompostioner er formet af Nordens klange, den keltiske musik fra England, Skotland og Irland samt Nordamerikas mange musikalske farver og rytmer. Parrer man dette med gode historier og en kvartet af nogle af Danmarks og Sveriges fineste musikere, opstår en musikalsk verden, der begejstrer og påråber sig opmærksomhed – Basco! Individuelt er de fire fine instrumentalister:\nHal Parfitt Murray ”sang, violin, viola, mandolin”\nAndreas Tophøj ”violin, viola”\nAle Carr ”cittern”\nAnders Ringaard ”harmonika og trombone”\nSammen er de et sprudlende band! Når de tilføjer et lag af lækre 4-stemmige blæserklange bliver de til BIG BASCO med Mads la Cour (flugelhorn), Ulrik Kofoed (Valdhorn) og Jonathan Ahlbom (Helicon – det er bare en tuba!)


Artikel nr: SW10457\nMicrosoft Windows Server 2022 User CAL Enhver bruger, der ønsker at få adgang til...mere\nProduktinformation "MICROSOFT WINDOWS SERVER 2022 USER CAL"\nEnhver bruger, der ønsker at få adgang til servertjenesterne i Microsoft Windows Server 2022 i Standard- eller Datacenter-udgaven med en Windows-aktiveret enhed, skal have en separat klientadgangslicens til brugere (User CAL), som ikke er inkluderet i serverlicensen. Kun på denne måde får en individuel bruger de tilsvarende adgangsrettigheder til serveren. Det er ligegyldigt, om den autoriserede CAL-bruger anvender en stationær pc, bærbar computer, smartphone eller tablet med Windows-operativsystem. Køberen af en bruger-CAL kan således frit beslutte, hvilken Windows-kompatibel slutenhed han vil bruge til at få adgang til Windows Server 2022.\nDen nye Microsoft-software Windows Server 2022 er baseret på styresystemet Windows 10 - allerede i standardudgaven har den mange nye funktioner, som giver endnu mere sikkerhed, især for komplekse netværk, samt yderligere muligheder for deling af data, applikationer og tjenester med andre - og i den mere omfattende Datacenter Edition kan du drage fordel af den udvidede funktionalitet. Med disse Windows Server 2022-udgaver kan brugere med en User CAL også drage fordel af de mange muligheder og ydelsesforbedringer i hybride scenarier, især med hensyn til virtualisering og brug af Windows-containere.\nSikkerhedsfaktoren er fortsat det vigtigste spørgsmål i forbindelse med oprettelse og administration af netværk. I den nye Windows Server-version 2022 har brugere med User CAL mange nye funktioner til rådighed for at forbedre beskyttelsen af data og tjenester. Ud over TLS 1.3 - den nyeste version af Transport Layer Security - omfatter disse også kodeintegritet i henhold til VBS (virtualiseringsbaseret sikkerhed), funktionen TPM 2.0 (Trusted Platform Module) samt hypervisor-baseret sikkerhed (HVCI). Til kryptering af RDMA-netværk via SMB (Server Message Block) kan standarderne AES-128 og AES-256 anvendes, og blandt andre funktioner kan Virtual OSE (Operating System Environment) anvendes.\nWindows Server 2022 indeholder også yderligere funktioner i Storage Migration Services, hvad angår muligheden for at migrere data og tjenester: Afhængigt af udgaven tilbyder User CAL forskellige tilføjelser og forbedringer, f.eks. ved migrering af lokale brugere eller grupper samt lagring, og også ved migrering af enkeltstående servere - her især også Linus-servere - samt failover-klynger.\nMed brugt software fra Wiresoft skal det grundlæggende bemærkes, at med bruger-CAL'er til Windows Server 2022 indeholder den samme række adgangsmuligheder til den som et nyt produkt - altid i forhold til de funktioner, der er tilgængelige i den respektive udgave. En anden fordel ved at købe brugte bruger-CAL'er er muligheden for individuelt at bestemme, hvor mange individuelle klientadgangslicenser du ønsker at købe. Med brugt software fra Wiresoft er der ingen begrænsninger som følge af den sædvanlige fordeling af bruger-CAL'er, som Microsoft foreskriver. Det betyder, at især selvstændige erhvervsdrivende og mindre virksomheder kan spare penge på køb af software, fordi Wiresoft giver dem mulighed for at beregne deres licensbehov på et skræddersyet grundlag.\nMicrosofts licensstyring foreskriver bl.a., at hver enkelt bruger skal have en separat klientadgangslicens for adgang til en af Windows Server 2022-udgaverne - Standard eller Datacenter - som licens. Som med licenseringen af tidligere serverversioner skal bruger-CAL-versionen være mindst lige så stor som eller højere end den identiske Windows-serverversion for at få adgang til dens funktioner på en Windows-aktiveret enhedsenhed. Denne bruger-CAL indeholder kun adgangsrettighederne til klient/server-miljøet i Windows Server 2022 - og ingen software, der først skal installeres.\nSammenlignet med kernebaseret licensering giver CAL-baseret licensering af Windows Server 2022 og ældre versioner primært mulighed for mere fleksibel og dermed mere behovsbaseret rettighedsstyring for alle tilsvarende brugere. Når du køber brugte brugerlicenser fra Wiresoft, gælder den ellers foreskrevne, stive licensskala ikke længere - så du køber præcis det antal bruger-CAL'er, du rent faktisk har brug for - og ikke mere - og du kan også til enhver tid købe yderligere individuelle bruger-CAL'er.\nBruger-CAL til Windows Server 2022 er i øjeblikket den mest opdaterede klientadgangslicens, som Microsoft tilbyder. Det betyder, at den ikke kun giver den pågældende bruger adgangsrettigheder til den aktuelle Windows Server 2022, men også adgangsrettigheder til ældre serverversioner som f.eks. 2019 (nedgradering). Denne bruger-CAL har således en afgørende fordel i forhold til ældre bruger-CAL-versioner, som afhængigt af versionen kun er gyldige for den pågældende Windows Server-software samt tidligere versioner, men som ikke kan anvendes til den aktuelle Windows Server-version 2022 (opgradering).\nSom allerede nævnt ovenfor får kun én enkelt bruger adgangsrettigheder til Windows Server 2022 med bruger-CAL'en. Det er ligegyldigt, om bruger-CAL'en er brugt software eller ny software.\nSå snart registreringen af brugeren med User CAL er afsluttet, kan licensen ikke overføres til en anden bruger. Det er også principielt udelukket at ændre CAL-typen, dvs. at bruge bruger-CAL'en som en enheds-CAL. Det er dog muligt at anvende bruger-CAL'er og enheds-CAL'er parallelt til adgang til Windows Server 2022.\nMed hensyn til den funktionalitet, der leveres af Windows Server 2022-tjenesterne, adskiller bruger-CAL'en sig ikke fra en enheds-CAL'en. Den personlige Client Access Licence (User CAL) giver imidlertid andre fordele med hensyn til mulighederne for at få adgang til Windows Server: Enhver bruger, der er autoriseret hertil med en User CAL til Windows Server 2022, kan bruge enhver licenseret Windows-kompatibel slutenhed, f.eks. i en virksomhed, til serveradgang. Især hvis en medarbejder ofte har adgang til Windows Server på forskellige arbejdsstationer og steder og bruger meget forskellige slutenheder, som f.eks. er tilgængelige lokalt, er han mere fleksibel end med en enhedsrelateret CAL. User CAL er derfor en stor fordel, hvis den licensberettigede bruger ikke altid vil eller kan bruge en og samme slutenhed.\nDu kan få bruger-CAL'er til Windows Server 2022 i Wiresoft Online Shop fra kun en enkelt klientadganglicens som brugt software. Du kan ikke kun drage fordel af den lavere pris på brugt software sammenlignet med nye CAL'er - men også af din købers sikkerhed og andre fordele:\nNår en kunde køber en brugt bruger-CAL fra Wiresoft, erhverver han/hun en original enkeltlicens, som tidligere blev købt af en virksomhed og derefter solgt til Wiresoft.\nRetsgrundlaget for handelen med brugte klientadgangslicenser til Microsoft Windows Server 2022 er den gældende lovgivning, som tillader salg til slutkunder samt køb og brug.\nKundeanmeldelser for "MICROSOFT WINDOWS SERVER 2022 USER CAL"


Mette Lykke`s verden: På tur med Dorte.\nPå tur med Dorte.\nVi startet vores tur på Uldgården. Dorte skulle have uld gamacher, det er de bedste i verden, siger hun.\nI Garn shoppen blev indkøbt garn til en hue til Dorte.\nVed Honniggården sælger de juletræer. De smukkeste Normands gran i alle størrelser for bare 100. kr.\nDet kunne være her vi skal købe vores træ.\nJeg elsker juletræer og syntes det er fantastisk at jeg en gang om året kan have et helt træ inde i huset, som symbol på at det bliver forår og lyst igen.\nVi havde hørt rygter om , at i Søby, bager de øens bedste brunekager. Og rygtet talte sandt, de var super gode, og smelter på tungen.\nIndsendt af Mette Lykke kl. 09.56\nHej kære! Hvad med min hue?? Jeg fryser om mine øre og bliver gjort til grin i hele helsingør... I weekenden har vi bagt pebernødder, syltet rødebeder og nydt sneen. Mathias og Marcus er helt vilde og kommer kun ind for at få mad og tørt tøj på. Knus din Lillesøster!\nDu kan lige kigge uder indlæget om huer... Hvor har du da været flittig... Sne har vi ingen af her. Snøft,


Det sociale SATS – Værktøjskassen til innovation og entreprenørskab i undervisningen\nCase Case Det sociale SATS\nI casen udvikler studerende fra HUM, KU en plan for brugen af sociale medier i forhold til rekruttering og fastholdelse af medlemmer af SATS Vesterbro.\nFacebook-strategi og koncept for SATS Vesterbro\nSATS Vesterbro ønsker at benytte sig af de sociale medier i rekruttering af nye medlemmer. SATS Vesterbro er kendetegnet ved den personlige kontakt, den lokale forankring og den hyggelige stemning. De ønsker at være det foretrukne valg af fitness center for den lokale Vesterbrobeboer. SATS Vesterbro ønsker at løsningen skal bygge på SATS-kulturen, involvere eksisterende kommunikationstiltag og forholde sig til lokaliteten på Vesterbro. Udfordringen lyder således: Lav en plan for brugen af sociale medier i SATS Vesterbro i forhold til rekruttering og fastholdelse af medlemmer.\nProblemstillingen blev præsenteret og behandlet i en innovationsworkshop. Processen var baseret på en humanistisk innovationsmetode, hvor mennesket og dets behov er afgørende for succesfuld innovativ tænkning. De studerende blev introduceret for teorier og praktiske øvelser inden for brugerdreven innovation, konceptudvikling og pitch.\nDe studerendes nåede på en dag frem til meget for-skellige og spændende løsningsforslag. Alle grupper kæmpede med at løse udfordringen omkring SATS’ beliggenhed i et øde torvecenter. Fælles for dem alle var et fokus på koblingen mellem det online og det offline SATS, særligt på baggrund af kriteriet om personlig kontakt. Derudover bød løsningsforslagene på koncept-er for gravide og nyfødte (BornSATS) til professionelle udøvere.\nKursus: Fagtematisk workshop\nKursusansvarlig: Ezio Pillon (ENGEROM)\nDeltagere: OB-studerende på Humansitisk Entreprenørskab og Tværmedial Kommunikation, KUA\nOpdragsgiver: SATS Vesterbro Facilitatorer: Marjanne Kurth, & Jesper Lee Jyderup, Katalyst


Kenan Hansen - Hypnoterapeut, Psykolog - GoMentor\nJeg er autoriseret psykolog og hypnoterapeut. Jeg er specialiseret i kognitiv terapi (CBT), ACT (Acceptance og Commitment Therapy) og Mindfulness.\nSom din terapeut, er mit mål at hjælpe dig med eventuelle problemer, der forhindrer dig i at fungere i dit liv.\nPå mit kontor, som er placeret ved Tårnby st., tilbyder jeg dig et fortroligt, trygt og accepterende miljø hvor du kan dele dine problemer og jeg kan hjælpe dig med at håndtere dem effektivt og hurtigt. Jeg udfører kvalificeret og seriøs behandling af stress, angstrelaterede lidelser, lavt selvværd, depression, sorg, krise, traume, studieproblemer, kulturelle problemer og andre individuelle problemer. Jeg tilbyder også parterapi og familieterapi. Desuden har du mulighed for at få samtale uden ventetid. Derudover tilbyder jeg forskellige slags kurser i Mindfulness, specielt mod stress og overspisning, og jeg udbyder også stress kurser i Mindfulness til ledere og medarbejdere. Konsultation kan foregå på dansk, engelsk, tyrkisk eller spansk. I forhold til min faglige baggrund er jeg uddannet psykolog fra Københavns Universitet og medlem af Dansk Psykolog Forening. Jeg er også Mindfulness-instruktør og har mange års meditationspraksis bag mig. Jeg er uddannet indenfor Mindfulness Based Stress Reduction (MBSR) fra University of Massachusetts Medical School i USA.\nHvis du allerede nu ønsker at forespørge på en konkret tid, er du meget velkommen til at benytte ovenstående links. Jeg vil gøre mit bedste for at imødekomme dit ønske, men kan desværre ikke garantere dig tiden, da min kalender hurtigt fyldes op. Du vil modtage en bekræftelse på aftalen eller et forslag til en anden tid.\nAnger management / vrede\nMBSR eller Mindfulness Baseret Stress Reduktion er en terapiform, som især er behjælpelig ved bearbejdning af stress. MBSR har rødder i Fjernøstens religioner, ...\nSærlig sensitivitet og selvforståelse\nEr man særligt sensitiv er det vigtigt, at man øger ens forståelse for sin sensitivitet, og hvordan det påvirker ens dagligdag. Man kan forsøge at gøre sig bevi...\nVi kan udvikle os i parforholdet\nNære relationer er en af livets største gaver. Parforholdet er det felt, hvor vi føler os forstået, værdsat, beundret og trygge, men det kan også være et felt, ...


KV17: Borgerlige samler sig i valgforbund - Villabyerne\nVed kommunalvalger den 21 november deles Venstre, De Konservative, Liberal Alliance, Kristendemokraterne og Dansk Folkeparti om overskydende stemmer. Modelfoto: Mostphotos\nKV17: Borgerlige samler sig i valgforbund\nFem blå partier har indgået teknisk valgforbund i forbindelse med kommunalvalget i Gentofte. Nye Borgerlige er dog ikke med\nBortset fra Nye Borgerlige er alle blå partier, der stiller op i Gentofte Kommune til det kommende kommunalvalg, gået sammen i et teknisk valgforbund.\nDet gælder Det Konservative Folkeparti, Venstre, Kristendemokraterne, Liberal Alliance og Dansk Folkeparti.\n“Jeg er rigtig glad for, at vi står samlet i et konstruktivt, borgerligt og liberalt valgforbund. Det vil være med til at sikre at Gentofte også for fremtiden vil være en stærk, borgerligt ledet kommune,” siger spidskandidat for Liberal Alliance, Cecilia Catharina Buchtrup, i en pressemeddelelse, hvoraf det fremgår, at aftalen om at deles om overskydende stemmer ikke er et udtryk for, at partierne binder sig til et politisk samarbejde efter valget den 21. november.\nDen sondring er kommunalbestyrelsesmedlem for Nye Borgerlige, Poul V. Jensen, ikke enig i, og det er grunden til, at partiet ikke ønsker at indgå i et valgforbund med resten af de blå.\n“Vi har ikke rettet henvendelse, for det samarbejde ønsker vi ikke at være en del af. Vi ser det som vigtigt for demokratiet i Gentofte, at De Konservative mister deres markante indflydelse, og det at indgå et teknisk valgforbund, er det samme som at støtte De Konservative i forhold til konstitueringen efter valget,” siger han til Villabyerne og tilføjer, at Nye Borgerlige heller ikke er blevet spurgt, om de vil være med.\nVed sidste kommunalvalg i 2013 fordelte de blå partier i Gentofte sig anderledes i forhold til valgforbund. Her gik Venstre sammen med Konservative, mens Liberal Alliance, De Radikale og Gentofte-listen delte overskudsstemmer, mens Dansk Folkeparti og Kristendemokraterne ikke var del af nogle valgforbund.\nPubliceret: 19. Oktober 2017 10:00


Syngsydfyn slår tonen an i april | Svendborg | fyens.dk\nSyngsydfyn slår tonen an i april\nPubliceret 23. februar 2018 kl. 09:00\nErik H.A. Jakobsen, som i 2007 dirigerede Carmina Burana i Krøyers Pakhus, svinger igen dirigentpinden, når Syngsydfyn åbner korstævnet med samme værk. Denne gang i "Koncerten" på Ollerup Efterskole. Foto:\nDet store korstævne Syngsydfyn 2018 lægger ud en måned tidligere og med et brag af en koncert. To opførelser af Carl Orffs "Carmina Burana"\nKorstævnet Syngsydfyn begynder i år en måned før, det plejer. Det begynder også med et musikalsk brag. 19. og 20. april opføres det store værk for kor og solister "Carmina Burana" af den tyske komponist Carl Orff. Det sker i Ollerup Efterskoles koncertsal, "Koncerten".\n- Netop den koncertsal giver stor mulighed for lyden og ikke mindst en dramatisk lyssætning, som ligesom hører med til værkets satser, hvor den mest kendte nok er "O Fortuna", siger koncertens dirigent Erik H.A. Jakobsen, der også tidligere har dirigeret en udgave af "Carmina Burana". Det var i Krøyers Pakhus i 2007.\n- Denne gang er det en større opsætning med knap 100 korsangere fra forskellige sydfynske kor samt Filharmonisk Kor, kendt fra koncerter hos Odense Symfoniorkester, fortæller han.\n- Der bliver to pianister, Ida Hovalt og Britt Grønnebæk, som spiller på to flygler, ligesom Freddy Caspersen har udvalgt seks slagstøjsspillere til orkestret, siger Povl Balslev, Syngsydfyn.\nKoncertens solister er den danske sopran Lise Bech Bendix, den berømte operasanger, baryton Guido Paevatalu og den unge kommende operastjerne, tenoren Valdemar Villadsen.\n- Carl Orff har skrevet værket ud fra middelalderens vovede viser. Vi opfører værket på plattysk og latin, som det er skrevet. Skal man oversætte "Carmina Burana" betyder det slet og ret "Sange fra Bayern", fortæller Erik Jakobsen om de 21 satser, der handlingsmæssigt lader lykkens gudinde dreje skæbnehjulet gennem menneskets livsfaser fra forår til vinter.\n- Musikalsk kan værket opføres af professionelle sangere og musikere sammen med habile amatørkorister. Det er fyldt med kraft og magiske billeder, siger dirigenten, der, da man benytter koncertsalen ved siden af Ollerup Efterskole, åbner generalprøven for skolens musik- og sangglade elever.\n- Man må sige, at Syngsydfyn korstævnet dermed er i gang med manér. Derefter fortsættes med masser af korkoncerter. I år har stævnet sat fokus på blandt andet koncerter med børne- og ungdomskor i maj og juni, fortæller Povl Balslev, som lover, at resten af programmet er på trapperne.\nSyngsydfyn åbner i år med Carl Orff værket "Carmina Burana", der opføres 19. og 20. april klokken 19.30 i Ollerup Efterskoles koncertsal "Koncerten" Den tyske komponist Carl Orff(1895 til 1982) skrev sit hovedværk, en verdslig kantate med inspiration i erotisk vovede middelalderskrifter i 1936. Det er oprindeligt skrevet for stort orkester, kor, solister. Komponisten arrangerede i 1956 denne udgave for kor, tre sangsolister, to pianister og fem til seks slagstøjsspillere.I Ollerup dirigerer Erik H.A. Jakobsen, som selv er engageret i de fire kor: Vester Skerninge Koret, Fontana, Tåsingekoret, og Pro Canto. De to pianister er Ida Hovalt og Britt Grønnebæk. Sangsolisterne er Lise Bech Bendixen (sopran), Guido Paevatalu (baryton) og Valdemar Villadsen (tenor). Der medvirker korister fra blandt andet Filharmonisk Kor, Vester Skerninge Koret, Kællingekoret og Septimuskoret.\n07:01 Gratis begravelse: Snart kan fynboer få gravet hullet uden beregning


Første scanning | migoglillimy Første scanning – migoglillimy\nNu er der ikke længe til jeg skal til nakkefoldsscanning. På mandag klokken 8.15 får Kristoffer\nTHAT CHANGED MY LIFE #1\nDet er så spændende at følge med i din graviditet! Tillykke mange gange!\nHvad betyder tallene? Altså hvad måles der?\nI kunne ikke se kønnet på scanning i dag? Er det en anden slags scanning næste gang, hvor i kan se kønnet, eller er baby bare stor nok til at man kan se det? Undskyld jeg har så mange spørgsmål\nHvor stor, risikoen er for at få et barn med downs syndrom – og jeg har en risiko på 1:20.000 (MEGET lav!) 🙂\nVi kunne ikke se kønnet i mandags – først til misdannelsesscanningen, som ligger den 7 Marts – men vi har snydt og bestilt tid til tidlig kønsscanning hos en privatklinik den 30. januar 🙂\nNu er der ikke længe til jeg skal til nakkefoldsscanning. På mandag klokken 8.15 får Kristoffer og jeg vores lille baby at "se". Jeg glæder …


Sendt første gang d. 26. maj. 2017 kl. 16:07\nKritikken har haglet ned over SKAT, og tidligere på måneden besluttede politikerne, at SKAT skal kulegraves. I hele dagens anden time sætter vi fokus på SKAT. Hvad gik der galt? Og hvordan kan vi forhindre, at noget lignende sker igen? Vi stiller spørgsmålene til eksperter og både den nuværende og en tidligere skatteminister. NATO har fået nyt hovedkvarter og måske også nye opgaver. På et minitopmøde i alliancen i går krævede præsident Trump, at NATO skal fokusere på terror og migration som hovedopgaver. Og så besøger vi en skole, der har succes med inklusion. De bruger metoden "co-teaching...\nRegeringen: Kommunerne skal betale mere for almene boliger\nStrid om NATO forsætter også efter minitopmødet\nEndnu et militært bidrag sendes til uroplaget Mali i dag\nCo-teaching-metode fungerer for inklusionen\nHverdag i Venezuela: Sult, drab og røverier\nTema om Skat: Hvad gik galt, og hvad skal der ske i fremtiden?


Hedeboskolen og skolemarken | SkagensAvis.dk - lokale nyheder fra Skagen\nHedeboskolen og skolemarken\n17. oktober 2015 - kl. 7:34 - af Michael Egelund (WebRedaktør)\nHedeboskolen er solgt. Skagen Byting har straks meddelt køberne, dvs. Trigon i Frederikshavn, at vi er parate til at formidle skagboernes ønsker vedrørende fremtidig brug af skolen – f.eks. via et eller flere borgermøder.\nTrigon overtager officielt skolen 1. november, hvorefter de vil gennemgå bygningernes stand og udarbejde forsalg til, hvad arealerne kan bruges til, og hvad der samtidig er økonomisk bæredygtigt.\nSom direkte svar på vores spørgsmål, skriver Trigon: ”Herefter vil vi gerne drøfte tankerne med flere parter og herunder Skagen Byting”.\nBytinget har samtidig skrevet til Frederikshavn Kommune, at Bytinget er parat til selv eller i samarbejde kommunen at indkalde til borgermøde om det nye projekt for skolemarken..\nVi oplever netop nu, at Bytingets navn og virke er ved at være slået fast: Frederikshavn kommunen har f.eks. henvendt sig og anmodet om et samarbejde vedrørende fastholdelse og bosætning af de mennesker fra bl.a. Polen og Rumænien, der arbejder i byens virksomheder på havnen. Det gør vi gerne!\nEndelig har Skagen Byting den glæde, at flere og flere medlemmer er begyndt at henvende sig til os for at få de sager behandlet, som har deres særlige interesse. F.eks.om sammenhængen mellem parkeringsafgiften og brugen af pengene herfra? I Skagen Kommunes tid skulle pengene gå til ”smukkere veje”. Gælder det stadig?\nEn anden medlemshenvendelse handler om skagboernes egne forslag til, hvordan ”Yderområder kan komme på Forkant” Disse forslag blev produceret på et borgermøde og bliver nu på foranledning af vort medlem atter gennemgået forslag for forslag, så vi kan sætte flueben ved dem, der er realiseret eller kommunikeret, og koncentrere os om, hvad der skal/kan ske med resten samt meddele skagboerne forslagenes skæbne.\nKopi af breve mv. om ovenstående sendt fra Skagen Byting kan fås ved henvendelse til Chresten.sloth1@gmail.com.\nEmail en kopi af 'Hedeboskolen og skolemarken' til en bekendt


Bethesdas Unge - program og møde opbygning - PDF\nDownload "Bethesdas Unge - program og møde opbygning"\n1 Bethesdas Unge - program og møde opbygning\n2 Indholdsfortegnelse: 1) Baggrund og kilde for nytænkning af BU s struktur 2) Mødeelementer a. Åbne fem minutter b. Forbøn c. Cellegrupper d. Undervisning i gruppesamtale e. Sjælesorg f. Lovsang g. Kollekt h. Hygge i. Opfordring til andagter og vidnesbyrd j. Ekstra BU-aften k. Kirkebladsuddeling 3) Månedsplan a. Forkyndende tale b. Cellegruppe c. Opbyggende tale d. Praktik 4) Mødetema a. Undervisning b. Eksempel 1 c. Eksempel 2 d. Vandre sammen 5) Hjemmeside 2\n3 1) Baggrund og kilde for nytænkning af BU s struktur I Ungdoms Udvalget føler vi har et rigt fællesskab i Bethesdas Unge, men samtidig har vi også mulighederne for at få et endnu rigere fællesskab i Kristus. Vi tænkt, bedt og er blevet inspireret og velsignet med en bunke drømme, visioner, tiltag og initiativer i BU. Dem vil vi her forsøge at fremlægge. Hvad der bliver nævnt her må ikke opfattes som en lov for BU, men de skal informere og tegne et billede af hvad vi føler vi skal med BU lige nu. 2) Mødeelementer Her vil vi forsøge at beskrive hvad et af vore faste møder f.eks. ville kunne indeholde. Det er blot nogle af de ting vi har snakket om i udvalget. 2a) Åbne fem minutter: Tid til spørgsmål, reflektion, bøn og stilhed, og fri mulighed for at foreslå sange, dele vidnesbyrd, problem, bibelvers, forbøns emne eller dele hvad man måtte have på hjertet. Kun fantasien sætter grænser! 2b) Opfordre til andagter og vidnesbyrd: Vi vil opfordre jer i BU til at holde en andagt, hvis I føler at I bliver pålagt at skulle fortælle om noget, eller tale over et emne. Kom endelig og snak med os, så finder vi ud af noget! 2c) Forbøn: Vi ønsker et mere frugtbart bønsfællesskab, og vi har nogle forslag hvordan dette kunne styrkes. - Systematisk bøn for tre i BU pr. gang. - Bøn for hinanden, andre mennesker, projekter osv. - Bedekrukken - Bede for personen til højre for én selv 2d) Bibelstudiegrupper er et afsluttet kapitel: I stedet vil vi mødes i Cellegrupper/ Smågrupper. Vi opfordrer alle i BU til at finde sammen i faste smågrupper på 4-5 personer. Vi vil ikke lave noget facit på hvordan en smågruppe kommer til at udfolde sig, så der kan ske alt hvad vi nu som unge i BU har mod på at gøre i tjeneste for hinanden, og for Gud. For at kunne vejlede og udruste hver gruppe bedre, vil vi finde 4-5 personer der kommer til at repræsentere hele cellegruppen. Disse personer er ikke gruppens ledere, for det er vi alle, men man har til opgave at sørge for at alle i gruppen er med, og føler sig velkommen. Det er tanken at disse 4-5 personer, selv eller sammen med UU, finder 3-4 personer at lave en celle med. 3\n4 2e) Sjælesorg: Dette vi vil gøre mere ud af, og der vil være sjælesorg mindst én gang om måneden. Af sjælesørgere har vi Karsten Amby og Lissie, som står tilrådighed og gerne vil bede for jer, lytte og hjælpe med hvad I end måtte have på hjertet. 2f) Lovsang: Vi ønsker også at vi får gang i noget lovsang. Vi har ikke et lovsangsband, og det kan der være mange grunde til, men en af grundene kunne være at vi ikke har bedt Gud om et. 2g) Kollekt: BU skal ikke være et aktiespil, men vi får mange ting gratis, som vi gerne vil sige Bethesda tak for. Dette er f.eks. lokaler, brug af projektor, kaffe og lign. Vi ønsker også at skabe en mulighed for at vi kan støtte et projekt, en sag eller enkelt personer i BU økonomisk, hvis der er behov for det. 2h) Hygge: Det er meget vigtigt at vi plejer vores relationer til hinanden, og bliver trygge ved hinanden som gruppe. Derfor er vores hygge-del super vigtig, og vi er rigtigt gode til det, men vi skal være endnu mere opmærksomme på nye i BU, og invitere dem med i vores snak. 2i) Mødeleder teams: Vi vil efter sommerferien gå i gang med mødelederteams igen. Det handler om at man finder sammen med en eller to andre, og sammen arrangerer man en BU-aften. Hvis man gerne vil have hjælp fra UU er man meget velkommen, men det er ikke et krav. Dette er en lidt anderledes måde at give til BU fællesskabet på, og man kan få rigtigt meget igen. 2j) Ekstra BU-aften: Vi vil forsøge at lave en ekstra BU-aften hver anden eller tredje måned hvor iv bare skal hænge ud, og hvile i vores fællesskab. På disse aftner mødes vi ikke i Dammen, og som altid vil folk være velkomne i vores fællesskab, selvom det ikke er torsdag og i Bethesda. 2k) Kirkeblads uddeling for Samuels Kirken: Sidst mødte vi total syv personer op, og jeg syntes faktisk det var fint. Det tog os et par timer, men det kan man sagtens klare. Vi vil fremover arrangere en festaften i Bethesda efter kirkebladsuddelingen, og om muligt arrangere nogle kollektive dage i dagene optil kirkebladsuddelingen. Pengene kan f.eks. gå til nådegave test, anlæg, fester og lign. 4\n5 3) Månedsplan Vi vil prøve at lave en slags månedsplan. Dette skal heller ikke opfattes som en lov, men som et forslag til hvordan vi nemmere kan sammensættes BU's program, og samtidig få styr på vores prioriteringer. 3a) Første BU-aften i måneden: Forkyndende tale På disse aftner er det teologiske stof ikke skyhøjt, dvs. det er en mere 'laid back' aften, hvor f.eks. forbøn og lovsang kan træde mere igennem. Samtidig kan aftnerne bruges til i ekstra høj grad at invitere nye, og evt. ikke-kristne, med. Vi vil også forsøge at få en fast ordning med fællesspisning på disse aftner. 3b) Anden BU-aften i måneden: Cellegrupper Det er vigtigt at vi mødes som små fællesskaber, for det er her vi kan gå mere i flæsket på hinanden, og tjene hinanden. Som sagt bestemmer gruppen selv hvad man kommer til at fortage sig, men vi i UU vil fra tid til anden komme med oplæg til debat i gruppen. Disse oplæg ligges på vores hjemmeside. Vi vil ligge Bethesda til rådighed for gruppen, men vi opfordrer til at man internt finder ud af at mødes i hjemmene, eller f.eks. på Café Retro. 3c) Tredje BU-aften i måneden: Opbyggende tale Dette er nødvendigvis ikke en tung tale, eller en lang tale, men en længere tale en den førnævnte. Det primære i talen bliver at vi bliver opbygget i vores tro. Talerne vil - om muligt - blive lagt op på vores hjemmeside. Ellers kommer man til at opleve nogle af de førnævnte mødeelementer, og hvad vi ellers måtte finde på i forhold til talens indhold. 3d) Fjerde BU-aften i måneden: Tema-aften Et hul i programmet, forstået på den måde at tema-aftnerne først bliver planlagt i ugerne op til, og ikke de sædvanelige tre måneder (eller mere) før. Aftnerne skal ikke bruges på noget bestemt og fast, men være muligheden for at prøve noget nyt, rykke nogle grænser og være impulsiv. Temaet for aftnen kunne f.eks. være at prøve talernes indhold af, social arrangement, lovsang, meditation eller hvad fantasien nu kan byde på. Indholdet kunne også være en andagt holdt af nogle BU'ere, et megamøde med en anden ungdomsgruppe, film aften osv. osv. 5\n6 4) Mødetema I UU søger vi en rød tråd i taleemnerne, så vi kommer til at vandre sammen som fællesskab, igennem nogle undervisnings forløb og processer. 4a) Undervisning Undervisning kan være mange ting. Førhen har undervisningen i BU bestået af talere og bibelstudie. Det vil vi prøve at udvikle til et meget fyldigt og helt billede af det enkelte emne. I skolen bestod undervisning af klasseundervisning, men der man egentlig lærte noget var ved lektierne. Altså der hvor man fik sin egen erfaring, og den kan som bekendt både være god og dårlig. Vi vil prøve at søge denne erfaring i vore emner. Derved ikke sagt at vi skal lave lektier, men vi skal forsøge at leve med de ting vi høre, og bliver undervist i ved talerne. 4b) Eksempel 1 Et eksempel på dette kunne være at vi starter med at høre en tale om "at elske sin næste" (og hvad det vil sige), dernæst høre om Jesu næstekærlighed i cellegruppen, høre en tale om diakoni og så vi har en tema-aften hvor vi f.eks. deler suppe ud til hjemløse og er næstekærlige for andre, uden at kræver noget igen. Hvis man efterfølgende har fået blod på tanden og f.eks. har lyst til at starte en diakon gruppe op, kan vi snakke om det, og se hvad mulighederne er. Humlen er at den undervisning vi får bliver til noget helt konkret i vores hverdag, og at Jesu lære for en virkelighed og en sandhed i vores liv. 4c) Eksempel 2 Et andet eksempel kunne være at vi starter med at høre en tale om nådegaver, dernæst snakker i cellegruppen om vore nådegaver mon kunne være, så går vi i gang med at modtage undervisning over et par gange om vores individuelle nådegaver, og så kan vi runde af med en tema-aften med tak til Gud, bøn for at Han må bruge os som redskaber i Hans hænder, lovsang og evt. brug af nådegaver. Et undervisningsforløb som dette kommer uden tvivl til at tage mere end en måned, og dette skal der også være plads til i BU. Det kan være at vi i sådan en situation vælger at holde en lejr i Bethesda, således at alle er med i hele undervisningsforløbet. 4d) Vandre sammen På denne måde hænger en hel måned sammen i ét emne, hvor vi udforsker emnet på flere forskellige måder, og der igennem vandrer sammen som fællesskab. Med "at vandre sammen" mener jeg at vi lære af hinanden, har kærlighed til hinanden, deler med hinanden, beder med hinanden og tør gøre brug af vores fælles erfaringer - sammen og individuelt. Vi vil for fremtiden forsøge at finde talere der kan komme herind flere gange, for at vi netop kan få et undervisningsforløb. 6\n7 5) Hjemmeside Vores hjemmeside er bethesdasunge.dk Den kommer til at indeholde: Kalender, billeder, visioner, profil af BU, evt. podcasts, talere og undervisnings materiale, oplæg til cellegrupper, et lukket forum, en masse links og en nyhedsmail. Bethesdas Unges Ungdoms Udvalg


Medier bidrager til parallelsamfund - Etik.dk\nMedier bidrager til parallelsamfund\n10. oktober 2005, kl. 1:01\nSidste uge bød på selvransagelse i pressen\nDen danske udlændingedebat svinger som et pendul. Langt ind i 1990'erne var det – i kølvandet på den tragiske tamilsag – tabu at kritisere tilstrømningen. I de seneste uger ramte pendulet højre side af urkassen, da kulturminister Brian Mikkelsen (K) og DF's Louise Frevert tordnede mod middelalderlige muslimer, der skaber parallelsamfund i Danmark.\nNu er pendulet måske på vej tilbage mod midten. I hvert fald bød sidste uge på selvransagelse blandt toneangivende danske medier for at undvige indvandrere som kilder.\nI betragtning af hvor meget danske politikere og meningsdannere taler om indvandrere og efterkommere fra ikke-vestlige lande, var det godt tænkt af LO's ugebrev A4 at få undersøgt, hvor meget disse omkring 320.000 personer høres i medierne.\nDet nye bureau Politisk Medie Analyse, PMA, kortlagde 8895 artikler og indslag i 12 førende og repræsentative medier i uge 37. Resultatet er bemærkelsesværdigt: I kun 50 (0,6 procent) af artiklerne/indslagene medvirker indvandrerkilder.\nVærst ser det ud for Berlingske Tidende (0,1 procent), Børsen (0,2 procent) og Ekstra Bladet (0,3 procent), mens de elektroniske medier i snit har tre gange flere indvandrerkilder end de trykte, eksempelvis TV 2/Nyhederne kl. 19 (2,5 procent) og DR Radioavisen kl. 12 (1,4 procent).\nSociolog og lektor på RUC, Mustafa Hussain, giver i ugebrevet medierne denne opsang:\n"Danske journalister er ikke bevidste om, at indvandrere er lige så meget samfundsborgere som alle andre. Så de bliver ikke en del af det, du kan kalde mainstream-billedet af borgere, fordi journalisterne er vant til, at indvandrere er genstand for et problem. De færreste journalister er bevidste om, at den journalistik, de laver, bliver ved med at reproducere indvandrere som et problem for samfundet."\nMin redaktion spurgte nogle af landets chefredaktører, om det forsvindende antal indvandrerkilder gør indtryk på dem. Tøger Seidenfaden fra Politiken, der ellers profilerer sig som pro-udlændinge-avisen, ser ikke resultatet som nær godt nok, når kun 0,9 procent af kilderne er indvandrere, "men vi arbejder videre med det."\nHverken B.T.'s Erik Meier Carlsen eller Ekstra Bladets Hans Engell vil lave kvoter, "hvor vi med djævlens vold og magt skal have indvandrere med som kilder. Men det udgør da et problem, at danske journalister har så få kilder i en efterhånden ret stor befolkningsgruppe", siger Hans Engell. Han anfører det meget lille antal indvandrere med ekspertstatus som en af forklaringerne:\n"Ikke alene er der få indvandrere, der er eksperter. De fleste, der så har fået ekspert-status, har fået det inden for netop indvandrerområdet. Det begrænser det jo noget. Men derfor kunne vi da godt tage flere indvandrere med, når vi f.eks. laver et rundspørge."\nProblemet forstærkes af, at der er så få journalister herhjemme med baggrund i ikke-vestlige lande. Det er ikke lykkedes Ekstra Bladet – trods langvarig søgning – at få ansat en arabisktalende journalist, der kan trænge ind i indvandrernes miljøer.\nDe få indvandrer-kilder i medierne er blot ét eksempel på, at den danske samfundsmodel, nedarvet i generationer, kun langsomt justerer sig. I Folketinget er Rigsfællesskabets samfund på Færøerne og i Grønland repræsenteret med fire mandater, mens indvandrerne p.t. kun har tre pladser: tyrkiskfødte Hüseyin Arac (S), Naser Khader født i Damaskus (R) og den pakistanskfødte Kamal Qureshi (SF). Hvis indvandrerne bedre forstod dansk demokrati, og hvordan man får andel i midler og magt, ville de kunne tiltage sig en langt større del af meningsdannelsen. F. eks. kunne et "Islamisk Folkeparti" med mindst 200.000 muslimer på dansk jord sagtens klare spærregrænsen på to procent.\nHvad medierne angår, kunne indvandrerne under de kommende medieforhandlinger kræve andel i statssubsidierne; licens, momsfritagelse,portostøtte, så de kunne få egne aviser, radio- og tv-stationer. Det kunne være et radikalt fingeraftryk på medieforliget, med mindre Dansk Folkeparti da nedlægger veto.\nTilbage står, at vi medier bidrager til indvandrernes parallelsamfund i Danmark ved for sjældent at bruge ikke vestlige-kilder. Det bedste ville være, at brugen øgedes umærkeligt, men stabilt over de nærmeste fem-ti år, så vi måske kan undgå, at muslimer opbygger egne partier og medier i Danmark.\nRasmus Nielsen er redaktør af netavisen Altinget.dk


100 mia. kr. er forduftet midt under historisk optur: Frygt for en økonomisk krise sender Mærsk-investorer mod udgangen\n10/04/2022 KL. 18:00\nRisikoen for en nedtur i verdensøkonomien er stigende. Det har gjort investorerne nervøse for, at A.P. Møller-Mærsk snart får mindre at sejle med. Rederiet regner ellers selv med, at 2022 bliver endnu et gyldent år.\nA.P. Møller-Mærsk har tjent styrtende med penge under pandemien og har kurs mod endnu et gyldent resultat i år. Alligevel tror flere investorer, at festen er på vej mod en brat afslutning.\nDen seneste uge er Mærsks aktie faldet som en sten, og kursen er nu nede med over 20 pct. siden årets begyndelse. Det svarer i runde tal til, at rederiet er blevet 100 mia. kr. mindre værd i løbet af 2022.\n»Investorerne er bekymrede for, at efterspørgslen på varer kommer til at falde i den nærmeste fremtid. Derfor tager de sorgerne på forskud og sælger ud af Mærsk,« siger Mikkel Emil Jensen, senioranalytiker hos Sydbank.\nForrige år leverede Mærsk det største overskud nogensinde for en dansk virksomhed, da rederiet tjente 118 mia. kr. Det resultat forventer rederiet i det store hele at gentage i år.\nMen frygten for en verdensøkonomisk nedtur på grund af krigen i Ukraine og høj inflation fylder tilsyneladende mere hos mange aktionærer. De er bange for, at verdenshandlen går i stå og trækker Mærsk med ned, vurderer Sydbank.\n»Fragtraterne er allerede faldet i flere uger, og de kan komme endnu længere ned, hvis efterspørgslen dykker hurtigere, end de fleste havde regnet med. Det er den frygt, som investorerne reagerer på,« siger Mikkel Emil Jensen.\nUnder nedlukningerne brugte især amerikanerne langt flere penge på varer, som skal sejles hjem fra Asien. Det gjorde det historisk dyrt at booke plads på et containerskib og fik rederiernes indtjening til at eksplodere.\nFlere økonomer frygter imidlertid, at væksten kan gå i bakgear. Deutsche Bank forudser en recession i USA inden for to år, mens hjulene formentlig også vil køre langsommere i Europa.\nDe ellers brandvarme fragtrater har også vist svaghedstegn på det seneste år. Den gennemsnitlige pris for at få fragtet en container til søs er faldet med 15 pct. siden slutningen af februar, viser tal fra analysehuset Drewry.\nKonsulentvirksomheden Xeneta, som rådgiver virksomheder om søfragt, advarer dog mod at overtolke prisfaldene.\n»Jeg er ret sikker på, at rederierne kommer til at tjene endnu flere penge i år, end de gjorde i 2022,« siger chefanalytiker Peter Sand.\nHan medgiver, at en haltende verdenshandel vil være skidt for Mærsk. Men flaskehalse i nøglehavne i USA og Europa og nye nedlukninger i coronaramte Kina betyder, at vi stadig er meget langt fra normalen.\n»Jeg plejer at kigge meget mere på makroøkonomi, end jeg gør for tiden. Men det er faktisk ikke kun det, der driver priserne i øjeblikket. Det er alt det, der går galt i forsyningskæden, som betyder mest,« siger Peter Sand.\nFlaskehalsene er især snævre i USA, hvor havnene har haft svært at håndtere de mange varer, som amerikanerne har købt. Fra 2019 til 2021 steg importen af varer til Nordamerika med 27 pct.\nMen problemerne har også spredt sig til de europæiske havne, hvor containerne hober sig op. Der er desuden stadig store forsinkelser.\nKaosset har fået mange virksomheder til at indgå faste aftaler med rederierne, hvor de i det mindste er garanteret plads på skibene. Det er med til at holde hånden under priserne for Mærsk, påpeger Xeneta.\n»Spotpriserne er faldet på de vigtige ruter, men priserne på de lange kontrakter er fortsat med at stige. De ligger nu omkring 10.000 dollars per container mod 4.000 dollars for et år siden. Så billedet er mere nuanceret end som så,« siger Peter Sand.\nNetop Mærsk er blandt de rederier, som har haft størst held til at få deres storkunder over på lange aftaler. Rederiet forventer, at 70 pct. af volumen vil komme fra lange kontrakter i 2022 mod ca. 45 pct. før pandemien.\nMærsk har desuden sat fart under sin strategi om at løse hele transporten for kunderne frem for kun at stå for søfragten. Det vil sige, at rederiet nu også gerne vil stå for lagre, toldbehandling og landtransport.\nJeg er ret sikker på, at rederierne kommer til at tjene endnu flere penge i år, end de gjorde i 2022.\nBegge dele skal gøre den danske koncern mindre sårbar over for udsving i fragtraterne til søs, som har hængt i bremsen i lange perioder efter finanskrisen i 2008. Alligevel reagerer investorerne nu på frygten for faldende priser ved at sende Mærsk-aktien ned.\n»Jeg tror som udgangspunkt, at der er tiltro til forvandlingen af Mærsk. Der er bare lang vej endnu, før koncernens landbaserede aktiviteter fylder lige så meget som sødivisionen,« siger Sydbanks analytiker Mikkel Emil Jensen.\n90 pct. af Mærsks driftsresultat (ebit) kom fra containershipping i 2021.\nIfølge analysehuset Drewry har de globale containerrederier tilsammen tjent 190 mia. dollars på driften i 2021. I år ventes indtjeningen at blive endnu højere og lande på 200 mia. dollars. Det svarer til ca. 1.350 mia. kr.\nMærsk er ikke det eneste transportselskab, som er dykket på børsen i Danmark. Logistikselskabet DSV er også nede med over 20 pct. i 2022.\nMærsk har ikke ønsket at kommentere aktiens udvikling.\nFragtpriserne falder og falder: Men det er alt for tidligt at glæde sig for pressede virksomheder\nTophistorie Finans A.P. Møller - Mærsk Mikkel Emil Jensen Peter Sand


Dobbelt Betydning - Eksempler og Definition | Signal to Noise Double Entendre (Dansk) – Signal to Noise\nDouble Entendre (Dansk)\nDefinition af Dobbelt Betydning\nEn dobbelt betydning er en litterær enhed, der kan være defineret som en sætning eller en figur for tale, der kunne have flere sanser, fortolkninger, eller to forskellige betydninger, eller som kan forstås på to forskellige måder. O .ford Dictionary siger, at det “formidler en uudslettelig betydning.”Den første betydning i dobbelt entendre er normalt ligetil, mens den anden betydning er ironisk, ris Oru, eller upassende.,\nEksempler på Dobbelt Betydning i Litteraturen\nDouble entendre er brugt i litteratur, hverdagen, film, magasiner og aviser til at kritisere og give underholdning, og nogle gange at få folk til at grine. Det er meget brugt til insinuation og ironi. Shakespeareilliam Shakespeare og Geoffrey Chaucer har gjort brug af dobbelt entendre i deres værker.,\nEksempel #1: 2,548 Bedste ting, Nogen Nogensinde har Sagt (Af Robert Byrne )\n“Ægteskab er en fin institution, men jeg er ikke klar til en institution.”(Mae Westest)\nordet” institution ” i forbindelse med ægteskab har to betydninger herinde. En, det henviser til ægteskab som en vigtig skik i et samfund. To, ægteskab er noget, der vil få en person til at gå til en mental institution.,\nEksempel #2: Romeo og Julie (Af William Shakespeare)\nSygeplejerske: “Gud, god morgen, mine herrer.”\nMercutio: “God ye god hule, fair gentle .oman.”\nSygeplejerske: “er det godt hule?”\nMercutio: “det er ikke mindre, siger jeg dig; for den sjofle hånd på skiven er nu ved middagens prik.”\nSygeplejerske: “ud over dig! Hvad en mand er du!”\npublikum kan undre sig over, hvorfor sygeplejersken reagerede negativt, da Mercutio tydeligt angav tiden., Dette er fordi han sagde noget helt andet … noget, der er seksuel betydning: sjofel, betyder “lystne,” og prik, betyder ” penis.”\nEksempel #3: Er Du Blevet Serveret (Med Jeremy Lloyd og David Croft)\nFru Slocombe: “Før vi går videre, Mr. Rumbold, går Glip af Brahms, og jeg vil gerne klage over den tilstand af vores skuffer. De er en positiv skændsel.”\nMr. Rumbold: “din hvad, fru Slocombe?”\nFru Slocombe: “vores skuffer. De stikker. Og det er altid det samme i fugtigt vejr.”\nMr. Rumbold: “virkelig…”\nFru, Slocombe: “de sendte en mand, der satte bivoks på dem, men det gjorde dem værre.Rumbold: “jeg er ikke overrasket.”\nMiss Brahms: “jeg tror, de har brug for sandpapir.”\nundertøj og den glidende del af et skab (hvor genstande er placeret) kaldes begge ” skuffer.”Man kan ikke lade være med at grine, når man tænker på skuffer som undertøj og hører tegnene sige, at deres skuffer “klæber” og dermed er “en positiv skændsel”, og når en mand “…lægger bivoks på dem,” hvilket “… gjorde dem værre.,”\nEksempel #4: Odyssey (Af Homer)\nDet sker, at Odysseus lander på øen one-eyed giant Polyphemus og træder ind i hans huler med sine tolv tapre soldater. Han bliver dog fanget og fængslet, da Cyclops lukkede døren med et stort stenhjul. Når Cyclops spørger hans navn, fortæller han ham, at hans navn er” ingen ” og planlægger derefter med sine overlevende soldater at blinde ham med en bjælke, der er varm og skærpet med knive. Når de lykkes, råber Cyclops øverst på hans stemme og siger: “Ingen har skadet mig. Ingen slår mig ihjel.,”\nHer er “ingen” blevet brugt som en dobbelt entendre, da den har dobbelt betydninger. På den ene side betyder det, at “ingen”, der er Odysseus, har blindet ham, mens det på den anden side betyder, at ingen har gjort dette mod Cyclops.\nfunktion af dobbelt Entendre\nsom dobbelt entendre er en sætning, der udtrykker dobbelt betydninger, er formålet med at bruge dobbelt entendre normalt at artikulere en ting perfekt og indirekte. Dette er generelt en fornærmelse eller en insinuation. Shakespeare brugte denne enhed til at tilføje humor til sit arbejde., Hvis publikum er i stand til at forstå de forskellige betydninger, som skuespillerne eller tegnene forsøger at formidle, vil Dobbelt entendres helt sikkert skabe latter eller fremsætte et bestemt forslag.