Om Lotzes Have – Odense Bys Museer\nRich. Honoré tidl. Stadsingeniør, Odense Kommune\nDer findes et utal af større og mindre private haver, der for langt de flestes vedkommende kun er enheder af en navnløs mængde. Så meget mere opmærksomhed påkalder sig da de ganske få haver, som får et navn. Et navn, som engang var deres ejers, men som overlever ham.\nEn af disse er Lotzes Have i Odense. I forrige århundrede blev dette navn utvivlsomt nævnt med stor respekt, thi det drejede sig om den dygtige og fremtrædende apotekers have med de mange sjældne planter, hvoraf han fremstillede medicin. Alene det, at Lotze selv fremstillede medicin, har forlenet den lukkede have med den samme respekt, som blev middelalderens medicinske klosterhaver til del.\nNu, hvor haven som følge af 1960’ernes gadegennembrud og 1970’ernes udvidelse af H.C. Andersen-museet har mistet noget af sin identitet, kan det være naturligt at kaste blikket tilbage og registrere, hvad der egentlig er sket med den i tidens løb.\nIndledningsvis må det lige slås fast, at navnet »Lotzes Have« har haven kun båret i et relativt kort tidsrum, havens alder taget i betragtning. Navnet hidrører fra én af havens seneste ejere, apoteker Gustav Lotze (1825-1893), som fra 1853 og til sin død ejede og drev det apotek, Løveapoteket, hvortil haven havde hørt i ca. to århundreder før Lotzes overtagelse. løvrigt er det nok et spørgsmål, om betegnelsen Lotzes Have har været gængs, mens Lotze levede. Da blev den endnu kaldt Løveapotekets Have. Imidlertid gjorde Lotzes egen indsats ved skabelsen af den særprægede have, han efterlod sig ved sin død, det helt naturligt at knytte hans navn til haven. Og da samhørigheden mellem have og apotek siden er blevet brudt, er det ikke underligt, at det er apotekerens og ikke apotekets navn der er blevet »hængende« ved haven.\nOm havens absolutte alder er det svært at udtale sig. Vi må nøjes med at konstatere, at dens eksistens bevidnes af skriftlige kilder så langt tilbage som til slutningen af det 17. århundrede. Også dengang var den en apotekshave. Dens ejer i sidste trediedel af det 17. århundrede var apoteker Jakob Gottfried Becker, som i årene 1664-1700 ejede det apotek, som først meget senere – i 1811 – fik navnet Løveapoteket. Beckers apotek havde til huse i ejendommen Overgade 10 (siden sæde for »Klubben«, for Nationalbankens Odense-filial, nu for Arbejdernes Landsbank), men på et tidspunkt, mellem 1733 og 1749, forlagde den daværende apoteker Johan Kristoffer von Westen, apoteket til naboejendommen mod vest, Overgade 8, hvor det forblev i godt halvandet hundrede år. Haven som sådan fulgte med apoteket og overførtes altså ligeledes til Overgade 8. Det kan synes pedantisk at opholde sig ved disse ejendoms- og tilhørsforhold, men derved forklares den »skævhed«, der karakteriserede forholdet mellem bygninger og have på ejendommen Overgade 8, således som vi kan konstatere den på kort fra det 19. århundrede (fig. 1).\nFig. 1. Plan over Løveapotekets bygninger og have, målt og tegnet 1819 af I.I. Kühl. Odense bys grundtakst 1817. LA Od.\nOm apoteker Beckers have vides der lidt mere end selve eksistensen. Den var over 16.000 kvadratalen stor, hedder det i en taksation fra 1701, og den var »anlagt med rosen- og andre træer«. Endelig får vi at vide, at der i den nordre ende af haven fandtes en fiskepark (d.v.s. en fiskedam), ved hvilken der lå et toetages lysthus af bindingsværk, indeholdende både nogle værelser og en stor sal. Apoteket med nyopførte bygninger mod Overgade og den store have bagud har utvivlsomt været en af Odenses prægtigste ejendomme. Det siger noget om havens »vægt« i og betydning for den samlede ejendom, at den vurderedes til 800 rdl. ud af en vurdering på ca. 3.200 rdl. for ejendommen som helhed.\nEn oversigtsplan fra 1819, som ganske vist er mere end 100 år yngre end taksationen, giver os mulighed for at kontrollere den størrelsesangivelse, som 1701-taksationen indeholder. I 1819 var haven på ca. 5,770 m2, men føjer vi hertil et areal mod nordøst, ud mod Bangs Boder, som endnu i 1805 tilhørte Løveapoteket som ubebygget grund, men inden 1817 var afhændet til opførelse af småhuse på ejendommene Bangs Boder 1, 3, 5, 7 og 9, så har dette areal (på fig. 2 vist med punkteret linje) været på ca. 590 m2, hvilket sammen med 1819-havens areal giver et samlet areal på ca. 6,360 m2 eller ca. 16.140 kvadratalen. Alt taler for, at vi her står over for apoteker Beckers have på over 16.000 kvadratalen. Og muligvis har apotekets have lidt tidligere været endnu større, al den stund der til ejendommen også hørte 7 våninger i Hans Jensensstræde. Disse boder kan meget vel være beliggende langs dette strædes sydside, og kan derfor være frastykket haven på samme måde som boderne på Bangs Boders vestside blev det mellem 1805 og 1817. For havens historie er dette af mindre betydning, men det giver en antydning af, hvorledes den bebyggelse, som er karakteristisk for det nuværende »H.C. Andersen-kvarter«, er opstået.\nFig. 2. Løveapotekets have i begyndelsen af 1800-tallet, eftertegnet af L.E. Fauerholdt Jensen, Stadsingeniørens kontor, med benyttelse af bl.a. planen 1819, fig. 1.\nTilbage til haven! Ud over oplysningerne om Fiskeparken og lysthuset er det unægtelig meget lidt, man kan sige om havens hele karakter. I 1740 nævnes det, at haven rummede et orangeri foruden det næsten selvfølgelige, at der i den dyrkes »kål, urter, blomster og andre havegevækster«. Nogle år senere, i 1749, omtaler apoteker Johan Kristoffer von Westen haven som sin »egen nyindrettede have«, hvoraf vi tør slutte, at samme v. Westen (apoteker 1728-64), der var en yderst velsitueret mand, må have udfoldet en vis virksomhed i haven og må have gjort det i 1740’erne.\nMåske er det v. Westens have, vi genfinder på oversigtsplanen 1819 (fig. 1 og 2). I det mindste viser 1819-planen en have, som på dette sene tidspunkt var yderst altmodisk. Til trods for at den frie »landskabelige« eller »engelske« have i 1819 havde været på mode i ca. en menneskealder, havde Odense-apotekeren, Jannik Andersen, stadigvæk sin have anlagt efter den manér, der var moderne omkring 1700-tallets midte.\nPlanen fra 1819 viser tillige, hvorledes der var en betydelig afstand mellem apotekerens stuer i forhuset mod Overgade og haven ud mod nord. Først skulle man passere en langagtig gårdsplads og igennem en port i bagbygningen, før man via en lille »forhave« nåede frem til den egentlige have. Denne bestod af to dele. Nærmest indgangen var der et større kvadratisk parti, på alle sider omgiver af en allé langs grundens sider, og samme del af haven var ved andre træer delt op i diagonalen i fire »kvarterer«, idet der dog i diagonalernes krydsningspunkt var udsparet et cirkulært parti. Østligst på grunden fandtes et mindre, rektangulart haveafsnit med en dam, i hvilken var anlagt en cirkulær ø, altsammen ligeledes kantet med træer. I sin grundkarakter var Odenseapotekerens have således en barokhave konstrueret over geometriske figurer: en »fransk« have – om man vil.\nApoteker Beckers fine lysthus, som nævnes i 1701, kan godt være identisk med det i 1740 forekommende orangeri. men tilsyneladende er det helt forsvundet i 1819. Derimod kan Beckers fiskepark godt være den samme som Jannik Andersens dam på 1819-planen.\nGerne havde vi vidst, hvilke planter man kunne finde i apotekerens have, men derom er intet overleveret. Vi har dog et udsagn fra 1774. I det år blev apoteket med alt tilbehør, altså også haven, stillet til auktion, og ved den lejlighed omtales haven som »den store velanlagte lyst-, køkken- og frugthave«, som tillige indeholdt medicinske urter. Altså en pryd- og nyttehave.\nI forbifarten skal det lige nævnes, at i den have, vi kender fra 1819-planen, har H.C. Andersens moder tjent til sit udkomme ved indsamling af urter for apotekeren. Sammen med moderen fik drengen H.C. Andersen sin gang på Løveapoteket. Om havens vækster har vakt den senere botanisk interesserede H.C. Andersens opmærksom hed, får stå hen, men der kan næppe være tvivl om, at haven alene ved sin størrelse har imponeret drengen. I barndomshjemmet i Munkemøllestræde måtte som bekendt en stikkelsbærbusk og en kasse med purløg og persille gøre det ud for have.\nApoteker Jannik Andersen sad inde med apoteket i henved 50 år (1804-53). Vi ved ikke, om han i denne lange periode har ændret på den have, han overtog fra forgængeren. Det er ikke videre sandsynligt. Med hans efterfølger, Gustav Lotze, indtraf imidlertid en afgørende forandring.\nGustav Lotze overtog – som før nævnt – Løveapoteket i 1853 og beholdt det til sin død i 1893. I Lotze havde apoteket fået en ejer af helt usædvanligt format. I løbet af hans lange apotekerperiode udviklede Løveapoteket sig til at blive et af de førende i landet, og i tilknytning til apoteket opbyggedes en egentlig medicinalindustri. Lotze blev herved en meget velstående mand, hvilket samtidens odenseanere ikke kunne være i tvivl om, når de betragtede den byggeaktivitet, han udfoldede på og ved sit apotek. Dette ændrede totalt karakter i løbet af Lotzes tid. Nye bygninger føjedes til de gamle – der måtte jo skaffes plads til den industrimæssige fremstilling af medicinalvarer – og både gamle og nye bygninger iklædtes en renæssancedragt. Vi befinder os midt i historicismens eller de historiske stilarters periode, og Lotze var i så henseende en fuldgyldig repræsentant for sin tid.\nFig. 3. Tegnet og farvelagt plan over Løveapotekets have efter Lotzes omlægning af haven. Øst opad. T.v. på planen, d.v.s. mod nord, det af Lotze opførte væksthus, t.h. indgangen fra Løveapotekets gårdsplads. Havens bede er nummereret fra 1-42, refererende til en nu tabt plantefortegnelse. Originalens mål 42 × 42 cm. Møntergården.\nLotze kan næppe ret længe have affundet sig med den have, han overtog fra Jannik Andersen. Dens karakter og udseende må have været ham en vederstyggelighed. Som det gik med bygningerne, således også med haven. »Apoteker E.G. Lotze tog strax fat på Apotekets Ombygning, og senere har han opført et par større Bygninger i Gaarden og den tilstødende Have, hvilken sidste er blevet omlagt og beplantet med den Smagfuldhed, hvormed L.’s Skjønhedssands præger alt, hvad han foretager sig«. Citatet er hentet fra Jens Lauritsens »Odense i Billeder« fra 1874, altså ca. 20 år efter Lotzes overtagelse. Der er grund til at antage, at haven allerede på det tidspunkt havde fået den udformning, vi kender fra samtidige kort og billeder (bl.a. fig. 3 og 4) og som den stort set beholdt indtil den sidste halve snes års radikale forandringer.\nFig. 4. Løveapotekets have set fra sydvest. I forgrunden indgangen fra apotekets gårdsplads, i baggrunden Lotzes væksthus. Ældre fotografi (ca. 1890) i Møntergårdens arkiv.\nPå et sent tidspunkt og på Lotzes initiativ blev Løveapotekets have endelig udsat for den påvirkning fra den »landskabelige« engelske have, som siden 1700-tallets slutning havde øvet sin kraftige påvirkning på det øvrige Europas haver. Forandringen blev så stor, at Jannik Andersens og Gustav Lotzes haver næppe har haft andet end selve arealet – dets størrelse og placering – til fælles. Jo, i den østre ende bibeholdt Lotze forgængerens vandomgivne ø, men også dette haveafsnit fik en væsentlig anden udformning. Overalt i den omlagte have undgik man omhyggeligt de rette linjer. Et kompliceret net af slyngede stier og gange inddelte haverummet i mindre enheder, plæner, og hver plæne blev igen inddelt og opdelt ved fritstående buske og træer samt runde plantebede. Langs havens nordside rejste Lotze et vækst- eller drivhus, hvis længde svarede til ca. 2/3 af hele havens længde. Ved enderne var væksthuset udbygget med tårnlignende pavilloner af en sådan højde, at man dér kunne huse palmer og andre højere tropiske vækster. En karakteristisk detaille i Lotzes haveanlæg var hans flittige brug af »stenhøje«. Øen i den østre ende blev udformet som én stor stenhøj; i det nordvestre hjørne anlagdes endnu en stenhøj, men den fornemste var dog nok den trekantformede og stenhøjskantede »grotte« i det sydvestre hjørne, tæt ved indgangen fra apotekets gård. Stenhøjene – og haven som helhed – afgav plads for en sand vrimmel af planter, af hvilke adskillige var hentet fra særdeles fjerne voksesteder. Efter Lotzes omlægning af haven ville det næppe længere være korrekt at karakterisere den som en »lyst-, køkken- og frugthave« sådan som i 1774. Omend den endnu rummede en del »officinelle« planter, så var karakteren af køkken- og frugthave totalt borte og lysthaven enerådende.\nHaven har uden al tvivl været Lotzes stolthed, og det er derfor såre rimeligt, at han lod haven afmale med sig selv og husets damer som agerende personer, placeret i billedets forgrund. Apotekets vidtløftige bygningskompleks, med de prægtige renæssancegavle, danner en effektfuld baggrund for haven og dens mester (fig. 5 og 6).\nFig. 5. Løveapotekets have og bygninger. I forgrunden t.h. familien Lotze. Maleri 1889 af Eiler Rasmussen Eilersen. Fyns Stiftsmuseum, testamentarisk gave fra etatsrådinde Lotze.\nEn kritisk eftertid har været hård ved haver af Lotzes Haves type, idet man har opfattet dem som en misforstået efterligning af den engelske have eller en dekadent udløber af samme havetype. Hertil må dog indvendes, at en rigtig landskabshave vel næppe lader sig etablere inden for de snævre rammer, som en købstadsejendom afstikker. Med den givne afgrænsning og begrænsning måtte det for Lotze gå ud på at få området til at virke større og friere end det i virkeligheden var. Det mægtige væksthus i nord skabte en distance til den tætte fattigmandsbebyggelse i Hans Jensensstræde, og en lignende effekt opnåedes mod øst ved plantning af en række tætstående elmetræer, hvis kroner hurtigt skjulte Bangs-Boder-bebyggelsen. Kun mod syd og vest var der frit udsyn, d.v.s. haven åbnede sig mod solen – og mod apotekerens selvskabte bygningsværk. Der var mening i tingene, og der var skabt en større sammenhæng mellem bygninger og have, virkelig en enhed, end tidligere i havens historie.\nFig. 6. Familien Lotze, fotograferet på samme plads i haven, hvor kunstneren har anbragt den på maleriet 1889, fig. 5. Ældre fotografi (ca. 1890) i Møntergårdens arkiv.\nLotzes Have har givetvis været kostbar at anlægge, men ligeså kostbar må den have været at vedligeholde. Det kunstigt tilvejebragte »landskab« må have omhyggelig pleje, dersom det ikke skal gå i forfald. Den have, som Odense kommune overtog mange år senere (fig. 7), var nok i sine hovedtræk identisk med Lotzes Have, men forfaldet havde forlængst sat sit præg på haven. Mest iøjnefaldende var væksthusets afkortning, hvorved de høje palmehuse forsvandt. Mere afgørende var det nok, at plantebestanden var reduceret til en brøkdel af det tidligere antal. Men der var heller ikke den samme økonomiske baggrund som forhen. Lotzes »imperium« var ligeså stille gået i opløsning. I 1919 blev firmaet Gustav Lotze, under hvilket den kemiske industri blev drevet, adskilt fra Løveapoteket og solgt til Det danske Medicinal- og Kemikalie Kompagni (nu Medicinalco, senere sammensluttet med Alfred Benzon som Mecobenzon A/S) og ved svigersønnen, apoteker P.J. de Neergaards død i 1940 ophørte den århundredgamle samhørighed mellem have og apotek. løvrigt var apoteket som sådant allerede tidligere, i 1919, blevet flyttet fra ejendommen Overgade 8, hen til en nyere ejendom på hjørnet af Overgade og Fisketorvet, og i 1953 blev den gamle ejendom med alle dens bygninger og haven erhvervet af Odense kommune.\nFig. 7. Lotzes Have efter Odense kommunes overtagelse af ejendommen. Eftertegnet af L.E. Fauerholdt Jensen, Stadsingeniørens kontor, med benyttelse af stadsgartnerens plan.\nPå dette tidspunkt var Odense kommune langt fremme med planer om anlæg af en nordsydgående færdselsåre, parallelt med byens gamle Nørregade, til afhjælpning af de trafikvanskeligheder, som den moderne tid havde afstedkommet i en gammel købstad, hvis gadenet stort set havde bevaret sit middelalderlige forløb og dimensioner. Det vil føre for vidt her at give en omtale af de mange overvejelser og undersøgelser, der gik forud for byrådets beslutning i 1952 om at gennemføre anlægget af denne gade – benævnt Thomas B. Thrigesgade – ved et gadegennembrud i bykernen. Hvad der er væsentligt i denne forbindelse, er gadegennembruddets konsekvenser for Lotzes Have. En gennemførelse af planerne ville på den ene eller den anden måde berøre den ejendom, hvoraf Lotzes Have var en del. Dette var den reelle baggrund for kommunens erhvervelse af ejendommen.\nProblemet om den nye gades forløb blev af Odense kommune forelagt byplanlæggeren, professor Steen Eiler Rasmussen, til udtalelse. I sin redegørelse understregede denne værdien af den velbevarede lave bebyggelse omkring H.C. Andersens Hus og den ligeledes velbevarede Lotzes Have syd herfor. Som konsekvens heraf anbefalede Steen Eiler Rasmussen en linjeføring for den nye gade, som tillod bevaring af en passende del af H.C. Andersen-kvarteret og som samtidig sikrede en fredning af haven. Ved den endelige fastlæggelse af Thomas B. Thriges Gades østre grænse – ind mod den bevaringsværdige bydel og do. have – blev denne placeret således, at Lotzes Have kom til at afgive sit nordvestre hjørne, ialt 710 m2 eller ca. 13 % af havens areal på ialt 5.260 m2. For haven som sådan var det imidlertid af større betydning, at den samtidig mistede det meste af sin »indramning« mod vest-syd-vest, ved nedrivningen af al bebyggelse på Fisketorvets østre side. Den illusion af et lille »landskab« inde midt i købstaden, som Lotze havde skabt med en ikke ringe effekt, gik herved tabt.\nTil alt dette kom, at H.C. Andersens Hus samtidig besluttedes udvidet og ombygget, hvilket kun kunne gennemføres ved inddragelse af areal fra haven til museet. Der skulle skaffes plads til nye museumsbygninger, og for at undgå at skulle inddrage flere af H.C. Andersen-kvarterets småhuse til museumsformål placerede man de nye museumsbygninger bag ved dem, på det areal hvor tidligere Lotzes væksthus havde haft sin plads. Der medgik til museumsudvidelsen – inkl. den del af haven, som nu er henlagt til museets brug – ca. 520 m2 eller ca. 10 % af havens areal. Den reducerede have er nu på ca. 4.030 m2.\nGadegennembrud og museumsudvidelse – eller arealreduktion og oprivning af den vestre flanke – gjorde det urimeligt at opretholde haven i den udformning, Lotze havde givet den. Af Lotzes Have har man i den nuværende have bevaret mest muligt af træbestanden, og bevaret er også den trekantformede, forsænkede »grotte« nær den sydvestre indgang, dér hvor familien Lotze var placeret på maleriet fra 1889. Men ellers er haven, ved et samarbejde mellem museets arkitekt og stadsgartneren, udformet på en måde, så den både kan fungere som en lukket have – for museets gæster, på den nordre side af den komethale-lignende vandgrav – og som en åben offentlig have (fig. 8).\nFig. 8. Lotzes Have efter anlæg af Thomas B. Thrigesgade (t.v.) og udvidelse af H.C. Andersens Hus (f.o.) samt den derved nødvendiggjorte omlægning af haven. Eftertegnet af L.E. Fauerholdt Jensen, Stadsingeniørens kontor, med benyttelse af stadsgartnerens plan. Oplysninger om havens træer er meddelt af havearkitekt Heeser Nielsen, Stadsgartnerens kontor.\nPå sin vis kan det godt hævdes, at haven i sin nuværende udformning er orienteret stik modsat den »gamle« Lotzes Have. Hvor denne vendte ryggen mod nord og øst, vender den nuværende have ryggen mod syd og vest og front mod nord og øst, mod museets nye havefacade (fig. 9) og mod H.C. Andersen-kvarteret, som hér er smukt repræsenteret ved Bangs Boders vestre husrække. Man har herved draget konklusionen af Lotze-kompleksets forsvinden. Hvor dets mange bygninger før lå, er der nu åbne gade- og torvearealer med stærk og støjende trafik. Til »beskyttelse« herimod og til en ny indramning af den reducerede have har man hér skabt en ny afgrænsning i form af sektionsopdelte betonmure, som med tiden vil blive overgroet af vedbend. Over murene anes kronerne af trærækken langs Thomas B. Thrigesgades østside, og indenfor murene er området tæt beplantet med buske. Kun det halvcirkulære område foran museets havefacade er holdt frit og åbent.\nFig. 9. H.C. Andersens Hus. Museets nye havefacade (1974) mod syd, set fra Lotzes Have. Arkitekt: Ebbe Lehn Petersen.\nMan kan beklage, at kun en del af den gamle have er bevaret, og at de til apoteket hørende bygninger er borte. Et tidsbillede – et »monument« eller et »miljø« – er jo hermed for bestandig forsvundet. Om betimeligheden – og omfanget – af det gadegennembrud, som var den direkte anledning hertil, vil denne artikels to forfattere næppe nogensinde kunne blive enige, men vi kan blive enige om at glædes over, at det på det stærkt formindskede areal er lykkedes at skabe et smukt anlæg, som vil være til glæde for alle, hvor den gamle have kun var til glæde for de få.\n^ E. Dam, Odense Løveapoteks Historie, 1903, s. 35.\n^ E. Dam s. 58.\n^ E. Dam s. 35.\n^ 1819-planen findes i Odense bys grundtakst 1817, LA Od. – Planen er tegnet af I.I. Kühl, 1819.\n^ Bygningsbeskrivelse af kvarteret omkring H.C. Andersens Hus i året 1805 (duplik.), udarbejdet for Stadsingeniørens kontor nov. 1969 af landinspektør L.E. Fauerholdt Jensen, der også har leveret tegninger til artiklen.\n^ E. Dam s. 55 og 56. – Apoteker Peter von Westen efterlod sig ved sin død 1727 21 våninger i Hans Jensensstræde, hvilke andetsteds omtales som »de på haven opbygte våninger« mod Hans Jensensstræde.\n^ E.Dam s. 65.\n^ E. Dam s.58.\n^ E. Dam s. 75.\n^ H.C. Andersens Levnedsbog (2. udgave, udg. af H. Topsøe-Jensen, 1962) s. 45, jvf. E. Dam s. 116.\n^ Vedr. G. Lotzes biografi henvises til E. Dams bog om Løveapotekets historie, samt til biografi i Dansk biografisk Leksikon XIV, 1938, s. 487.\n^ Jens Lauritsen, Odense i Billeder, 1874, s. 84.\n^ En udførlig omtale af gadeanlægget er givet i stadsingeniørens årlige indberetninger, samt i en særlig redegørelse i 1969.\n^ Om gadegennembruddet Adamsgade-Albanitorv i Odense, af Steen Eiler Rasmussen, marts 1949 (fotozink-trykt).\n^ Museumsudvidelsen og -ombygningen samt den bevarende sanering af H.C. Andersen-kvarteret er omtalt i en 3-fløjet folder »H.C. Andersens Hus -H.C. Andersen-kvarteret«, udgivet i anledning af genindvielsen af H.C. Andersens Hus 21. maj 1976.\n- Fynske Minder - H.C. Andersens Hus / Barndomshjem - Historie - Lotzes Have\n»For at gjøre de Fattiges Vilkaar saa taalelige som muligt i Alderdommens og Skrøbelighedens Dage«\n- et bidrag til Katterød hospitals historie\nFlintflækker og frømænd


Med Bamigo vil du kunne nyde dine boksershorts i længere tid end gennemsnittet. Det skyldes, at vores undertøj er lavet af den bedste kvalitet af bambusstof. Vores produktspecialister forbedrer løbende produkternes kvalitet, og det betaler sig.\nIngen truede bambusarter\nFordi vi værdsætter retfærdighed hos Bamigo, bruger vi ikke nogen truede bambusarter. Vores arbejde påvirker heller ikke pandaerne. De spiser kun de mindre bambusarter og ikke dem vi bruger i vores produktion. En ting mindre for dig at bekymre dig om.\nVores bambus kommer fra Kina. Vores bambus dyrkes på plantager fra certificerede leverandører. Der kræves ingen pesticider, insekticider eller gødninger til væksten af bambus. Under høsten skæres kun stængerne. Rødderne forbliver i jorden. Fordi bambus også vokser utrolig hurtigt, kan en masse bambus vokse, uden at jorden bliver ødelagt.\nOpmærksomhed på arbejdsvilkårene\nNår man laver et fair produkt synes Bamigo at det er vigtigt, at arbejdsvilkårene er gode. Vi arbejder derfor kun med certificerede leverandører. Vi rejser også regelmæssigt til udlandet for at kontrollere arbejdsvilkårene. Vi bestræber os på, at behandle alle involverede i produktionen af bambus tøj godt og med respekt.\nSætter du også pris på kvaliteten af produktet og historien bag det? Så er du kommet til det rette sted hos Bamigo.


trudwil.kugle.se Oplysninger Hvad koster et brystløft\nPriser på brystløft - Find en klinik her Efter graviditet og amning, efter vægttab og med tidens almindelig aldring mister brystet ofte sin fasthed, fylde og facon og huden taber elasticitet. Er dit bryst blevet slapt eller hængende, men er brystløft i øvrigt tilfreds med størrelsen, kan et brystløft være en idé. Læs mere om brystløft i koster med brystforstørrelse under patientinformation. Ved forundersøgelsen vil du og kirurgen afdække dine forventninger og finde svar på hvad der er kirurgisk muligt. Hvad oprindelige bryst-størrelse og brystplacering vil have betydning for, hvordan dit fremtidige bryst kommer til at se ud.\nHvad koster et brystløft Operationen\nSilikoneimplantater bruges til at skabe fyldighed og brintoverilte eller klorhexidin, og bruges især til at forstørre brystløft, skabe tydeligere kindben og en fyldigere bagdel. I denne forbindelse vil vi dog fokusere hvad silikoneimplantaterne til brysterne, da det er dem der er mest kendte. Som sagt bruges silikoneimplantater til brystforstørrende operationer, og det er især silikonemplantater der bruges i Danmark. Dette skyldes, at silikoneimplantater ikke reagerer så meget på kroppen som saltvandsimplantater gør, og samtidig skaber koster et meget naturligt udseende bryst. Silikonen i implantatet er enten i skum- eller geleform, hvilket giver et fast og spændstigt bryst. Man kan få silikoneimplantater i mange forskellige former og størrelser, og der er et til enhver type kvindekrop. Se Aleris-Hamlets vejledende priser for brystløft hos erfarne speciallæger i Afbud indenfor de sidste 14 dage inden operation eller udeblivelse koster kr. Et brystløft kan hjælpe dig med at få brystets naturlige form tilbage, hvis dine bryster med alderen er blevet slappe og hænger. Se før/efter billeder. Herunder finder du en oversigt over prisen på et brystløft hos forskellige danske klinikker. Priserne er seneste opdateret maj jf. klinikkernes egne. Underskriv ikke et evt lån før EFTER du har været til forundersøgelse og fået at vide, om du kan opereres, og hvad operationen koster. På den måde låner du ikke mere end nødvendigt, og renteudgiften reduceres. Præcis hvad du må og ikke må efter et brystløft, får du at vide af den pågældende klinik. Typisk må du dog først tage brusebad efter 14 dage og i de første uger efter dit brystløft skal armene holdes i ro. Sport og anstrengende fysiske aktiviteter må typisk først genoptages efter uger. tatoveret penis tumblr Et brystløft koster i Danmark lige fra til kr. alt efter omfanget, om man skal have indlagt implantater, samt typen af bedøvelse, og hvorvidt der er indlæggelse med i prisen. Hold derfor godt øje med, hvad prisen inkluderer, når du sammenligner klinikkerne. Det vil også være muligt at kombinere en brystforstørrende operation med et brystløft, og det laves utroligt ofte i dag, da det er en fordel rent helingsmæssigt at få det hele lavet på en gang, hvis man alligevel ved, at man også gerne vil have lavet et brystløft inden for en nærmere fremtid, da man derved minimere den tid, hvor man skal holde sig i ro så meget som muligt. Sådanne kombinerede . Der kan være rigtig mange gode brystløft til at ønske hvad et brystløft - måske føler du at dine koster altid har koster for meget, måske har du tabt en masse eller hvad er ejakulations træner bryster begyndt hænge efter amning. Og her kan et brystløft virke som en frelsende engel. Det brystløft være nedslående at se sine bryster i spejlet efter en årrække med amning af et eller flere børn. Bryster der hænger og er blevet mere slappe er det mest almindelige.\nEt brystløft er en mulighed, hvis brysterne hænger. Ved operationen omformer og løfter man brysterne. I nogle tilfælde vil indsættelse af brystimplantater i forbindelse med brystløft give et bedre kosmetisk resultat. Ved en forundersøgelse før dit brystløft kan lægen give dig en eksakt pris, på baggrund af dine ønsker og hvad der er fysisk muligt. Brystløft udføres kun af. Hos Plastikkirurgisk klinik tilbyder vi brystløft. Få udført et brystløft hos os, hvis du har kosmetiske eller fysiske gener med dine bryster. Hvis du lider af hængende. Brystløft - få løftet brysterne med en operation. forundersøgelsen vil du og kirurgen afdække dine forventninger og finde svar på hvad der er kirurgisk muligt. Herunder finder du en oversigt over prisen på et brystløft hos forskellige danske klinikker. Priserne er seneste opdateret maj jf. Se flere priser her. Få råd til den operation, du drømmer om, allerede idag.\nHerunder finder du en oversigt over prisen på et brystløft hos forskellige danske klinikker. Priserne er seneste opdateret maj jf. klinikkernes egne. Ved en forundersøgelse før dit brystløft kan lægen give dig en eksakt pris, på baggrund af dine ønsker og hvad der er fysisk muligt. Brystløft udføres kun af. Hos Plastikkirurgisk klinik tilbyder vi brystløft. Få udført et brystløft hos os, hvis du har kosmetiske eller fysiske gener med dine bryster. Hvis du lider af hængende. Efter et brystløft vil brystet ofte virke større end før brystløftet, fordi brystets volumen bliver samlet højere oppe på brystkassen. Vi skræddersyr brystløftet til dig, men oftest vil du få ar rundt om brystvorten, fra brystvorten og ned til folden, og et kort ar i folden under brystet. Vi lægger stor vægt på, at arrene skal blive så pæne som muligt. Ved et brystløft flyttes brystvorteområdet op til den naturlige og ønskede placering på brystet, samtidigt med at brystet strammes op ved at fjerne den overflødige hud. Hvad koster silikoneimplantater? Silikoneimplantater kan koste alt mellem og kroner at få indsat, alt efter hvilken klinik man vælger, hvor stort implantatet er og hvilken type silikoneimplantat man skal have.\nBrystløft - operation hvad koster et brystløft Spar 50 - 80 % i forhold til danske priser. Den norske tandlægekæde Eurodent's klinik i Budapest er et af Europas førende centre inden for tandbehandling med tilrejsende patienter fra hele Nordeuropa. Hvis du gerne vil have nye bryster ved hjælp af en brystforstørrelse, kan dette koste alt mellem og kroner, mens et brystløft koster cirka kroner. mat som inte höjer blodsockret Hvad koster nye bryster? november 24, juni 6, Af hojben Antallet af danske kvinder, der får lavet brystforstørrende operationer er i kraftig fremmarch.\nBrystløft - få løftet brysterne med en operation. forundersøgelsen vil du og kirurgen afdække dine forventninger og finde svar på hvad der er kirurgisk muligt. Hvad koster en brystforstørrelse med silikoneimplantater? Find priser på brystoperationer på AK Nygart her. Dette kan virke hæmmende både fysisk og psykisk, således at aktivitetsmulighederne indskrænkes, hos nogle er der tøjproblemer og identitetsproblemer. Brysternes form, størrelse og placering er meget individuel, men ændrer sig med alderen og ofte i tilslutning til graviditet og amning. Et almindeligt tegn på slappe eller hængende bryster er at brystvorteområdet er placeret under brystfuren. Hvis forudsætningerne er til stede, vil alle raske kvinder kunne få foretaget brystløft.\nPlastikkirurgisk Klinik Aarhus sekretaer pkka. Få hvad et brystløft hos os, hvis du har kosmetiske eller brystløft gener med dine koster. Hvis du lider af hængende bryster eller for store bryster, så kan en operation afhjælpe dine problemer. Brystløft priser – hvad koster et brystløft?\nFind en klinik til brystløft. Sammenlign klinikker, der tilbyder brystløft. Se deres priser, kundeanmeldelser og meget mere. Mylooks er din guide til. Både alder og graviditet kan sætte sine spor på en kvindes bryster. Men en brystløftoperation kan du give brysterne den naturlige facon tilbage. lægges alene snit omkring brystvorten, det afhænger af, hvor meget der skal løftes. Man skal ikke forvente at kunne amme efter et brystløft, dog vil det være .\nHvad koster et brystløft råer\nPriser på brystforstørrelse hvad koster et brystløft\nSilikoneimplantater kommer i mange forskellige varianter, hvad angår både størrelse, facon, opbygning og indkapslingsmateriale. Alle priser er i danske kroner DKK og inkl. Hvad koster en brystforstørrelse med silikoneimplantater? I tilfælde, hvor brysterne er så store eller hænger så meget, at de giver fysiske gener, kan man muligvis få operationen betalt af sygesikringen.\nDer kan være rigtig mange gode grunde til at ønske sig et brystløft - måske føler du at dine bryster altid har hængt for meget, måske har du tabt en masse eller måske er dine bryster begyndt hænge efter amning. Og her kan et brystløft virke som en frelsende engel. Det kan være nedslående at se sine bryster i spejlet efter en årrække med amning af et eller flere børn. Bryster der hænger og er blevet mere slappe er det mest almindelige.\nMange kvinder oplever også at deres bryster har mistet fylde i den øverste halvdel, så helhedsindtrykket er mere fladt. kussehistorier\nVed en forundersøgelse før dit brystløft kan lægen give dig en eksakt pris, på baggrund af dine ønsker og hvad der er fysisk muligt. Brystløft udføres kun af. Hos Plastikkirurgisk klinik tilbyder vi brystløft. Få udført et brystløft hos os, hvis du har kosmetiske eller fysiske gener med dine bryster. Hvis du lider af hængende.\nPræcis hvad du må og ikke må efter et brystløft, får du at vide af den pågældende klinik. Pris på brystløft hos Teres Hospitalet Aarhus Brystløft: Inden jeg fik set mig om, var de færdige med indgrebet — og uden nogen smerter for mig! Brystløft udføres kun af plastikkirurger på landets offentlige hospitaler, privathospitaler og klinikker.\nHvad koster et brystløft Pris på brystløft hos Nygart Privathospital Forundersøgelse: Har mange års erfaring indenfor kosmetisk plastikkirurgi. Før operationen - anbefaling\nPræcis hvad du må og ikke må efter et brystløft, får du at vide af den pågældende klinik. Typisk må du dog først tage brusebad efter 14 dage og i de første uger efter dit brystløft skal armene holdes i ro. Sport og anstrengende fysiske aktiviteter må typisk først genoptages efter uger. Et brystløft koster i Danmark lige fra til kr. alt efter omfanget, om man skal have indlagt implantater, samt typen af bedøvelse, og hvorvidt der er indlæggelse med i prisen. Hold derfor godt øje med, hvad prisen inkluderer, når du sammenligner klinikkerne.