Indholdsfortegnelse - Bilag - PDF Free Download\n1 Indholdsfortegnelse - Bilag Indholdsfortegnelse - Bilag Work-live-stay southern denmark: Bosætningskoordinator initiativet...2 Bilag 1: Overblik over aktører og indsatser...2 Bilag 2: work-live-stay Status for sundhedsaftalen Bilag 1: Sundhedsaftalen version rev kapitel Regnskab 2013, årsrapport 2013 og budget 2015 for det fælleskommunale sundhedssekretariat...26 Bilag 1: FKS Årsrapport Bilag 2: FKS Budget Årsrapport, budget og regnskab for socialsekretariatet Baggrund...36 Bilag 1: Årsrapport Bilag 2: Budget 2015_ Fælleskommunalt Socialsekretariat Kompetenceudvikling for social- og sundhedsområdet...49 Bilag 1: Strategisk rammeoplæg om tværsektoriel kompetenceudvikling Samarbejdsaftale med Region Syddanmark om sygedagpengereformen og førtids- og flexjobreformen...65 Bilag 1: Samarbejdsaftale endelig version Godkendelse af Styringsaftale 2015 på socialområdet...75 Bilag 1: Udkast Styringsaftale Udpegelser til 4 Uddannelsesudvalg i UC Lillebælt...91 Bilag 1: Udpegning til UC Lillebælt uddannelsesudvalg...91\n2 2.1 Work-live-stay southern denmark: Bosætningskoordinator initiativet\n3 Bilag. Overblik over væsentlige lokale og regionale aktører ift. tiltrækning, modtagelse og fastholdelse af højtuddannet dansk og udenlandsk arbejdskraft Målgruppe Tiltrækning Modtagelse Fastholdelse Mikro-niveau Makro-niveau Konkrete tiltag målrettet den enkelte borger eller studerende Påvirkning af rammebetingelser via udvikling og udbredelse af værktøjer / koncepter der tilbydes kommuner, virksomheder og klynger på regionalt niveau Workindenmark - Messedeltagelse - Jobportal SET, Esbjerg, Udvikling Fyn (i regi af Best Brains, indtil ult 14) - Messedeltagelse - Jobportal - Virksomhedsnetværk med indlagt kompetenceudviklende kurser Novum, IDA, Djøf m.fl. - Indsatser for at få ledige i job SDU ( i regi af International Brainstormers m.fl, indtil ult. 14) - Tiltrækning af danske og udenlandske studerende Kommunerne - Den enkelte kommune arbejder med bosætningsstrategier work-live-stay - Talent Attraction, regionale markedsføringsmaterialer - Klyngeudvikling, indirekte tiltrækning via sociale medier - Identificering af talentpipeline for udvalgte faggrupper hvor findes de og hvordan tiltrækkes de? (under udvikling) International Citizen Service i Odense (Workindenmark) - cpr, registreringsbevis, skat for internationale tilflyttere - Vejledning om arbejdslivet i Danmark Lær Dansk - Danskundervisning Internationale skoler - Både grundskole- og gym.niveau Kommunerne - Alle kommuner tager sig af myndighedsopgaver 15 kommuner - Bosætningskoordinator én indgang og en håndholdt indsats udover myndighedsopgaverne work-live-stay - Lobbyisme ind i ministerierne for forenklinger i regler og procedurer - Koncept for bosætningskoordinatorer - Bosætningsportal.dk - Seminar for bosætningskoordinatorer (kompetenceudvikling) - Netværk på tværs af kommunerne mellem bosætningskoordinatorerne (i samarbejde med Udvikling Fyn) Workindenmark - Spouseprogram SET, Esbjerg, Udvikling Fyn (i regi af Best Brains, ult 14) - Sociale aktiviteter og frivillige grupper - Partnerjobs - International Community - International børnehave (under udvikling) SDU (i regi af International Brainstormers) - Fastholdelse af studerende i syddanske job Jobcentrene - Ledige akademikere i job 15 kommuner - Bosætningskoordinator én indgang og en håndholdt indsats work-live-stay - Koncept for partnerjob (i samarbejde med Udvikling Fyn og øvrige regionale tovholdere for bosætningsinitiativet)(under udvikling) - Koncept for social integration (under udvikling)\n4 2.1 Work-live-stay southern denmark: Bosætningskoordinator initiativet\n5 Bosætningskoordinator-initiativet illustreret Den højtuddannede udenlandske tilflytters oplevelse af at komme til Danmark i dag: work-live-stay southern denmark løsningsforslag, som er blevet præsenteret for alle kommunaldirektører 20. januar 2014 og for Margrethe Vestager 27. januar 2014:\n6 2.3 Status for sundhedsaftalen\n7 Sundhedsaftalen politisk del Sundhedskoordinationsudvalget Region Syddanmark og de 22 kommuner Den 20. marts 2014 Version\n8 1. Vision for Sundhedsaftalen Sundhed gennem et rehabiliterende samarbejde med borgeren Sundhed for alle Sundhed med sammenhæng Generel indledning Sundhedsaftalen og den politiske organisering Lighed i sundhed Borger-, patient- og pårørendeinddragelse Den rehabiliterende tilgang Styrket samarbejde ud fra LEON-princippet og ud fra princippet om behandling og pleje så tæt på borgeren som muligt Målbeskrivelse og -hierarki Udviklingsaftalen Formål Principper Strategiske udviklingsindsatser Andre udviklingsindsatser...3 2\n9 1. Vision for Sundhedsaftalen Sundhedssamarbejdets værdier Sundhedsaftalen er rammen om et forpligtende samarbejde, hvor kommuner og region sammen med almen praksis sætter fælles mål, som vi arbejder os frem imod og følger systematisk op på. Vores samarbejde hviler på et værdifællesskab, hvor åbenhed, dialog og tillid er de bærende værdier. Åbenhed betyder, at vi er parate til at give borgerne, borgernes netværk og hinanden indsigt i, hvordan vi hver især bidrager til at løse opgaverne på sundhedsområdet ligesom vi gerne udvikler og afprøver nye måder at arbejde sammen på, som går på tværs af grænserne mellem forskellige sektorer. Dialog betyder, at vi kommunikerer med borgerne og hinanden, både om det overordnede hvordan vi hver især planlægger og tilrettelægger vores indsats og om det konkrete det enkelte borgerforløb. Tillid betyder, at vi har tiltro til borgerens ønske om at være en konstruktiv og aktiv medspiller med ressourcer, ønsker og holdninger og til kollegers faglighed og ansvarlighed. Ud fra de fælles værdier er vi i Syddanmark kommet langt med samarbejdet mellem sundhedsvæsenets sektorer. Vi har nået mange gode resultater i fællesskab. Udfordringer i de kommende år Med visionen for Sundhedsaftalen sætter vi retningen for, hvordan vi kan gøre det endnu bedre, fordi vi i disse år skal håndtere flere store udfordringer sammen: Vi får stadig flere ældre medborgere og stadig flere borgere med kronisk sygdom. Den sundhedsfaglige udvikling gør, at vi kan tilbyde stadig mere behandling til flere. Borgerne ønsker så vidt muligt at blive i deres almindelige dagligdag også før, under og efter deres egen eller pårørendes behandling. Det økonomiske råderum er i en lavkonjunktur stærkt begrænset også for sundhedsvæsenet. Vi får stadig flere psykisk sårbare unge. Som en indledning på arbejdet med en ny vision indbød Sundhedskoordinationsudvalget politikere og embedsmænd fra kommuner, region og PLO Syddanmark til en konference den 2. september Hér var der lejlighed til at drøfte udfordringerne, hvilke nye mål vi i fællesskab vil arbejde frem imod, og hvordan vi følger op på, at vi rent faktisk når dem. Sundhedsaftalens tre hovedmål På grundlag af konferencens drøftelser har Sundhedskoordinationsudvalget udformet en vision med tre hovedmål: Sundhed gennem et rehabiliterende samarbejde med borgeren Vi skal møde og se borgeren som en ligeværdig, aktiv og ansvarstagende samarbejdspartner, der bidrager til og er medbestemmende i sit eget forløb. Vi skal inddrage borgerne aktivt også når vi træffer de overordnede beslutninger om, hvordan vi indretter vores sundhedsvæsen. 3\n10 Sundhed for alle Særligt udsatte grupper skal have særlige indsatser. Vi skal give borgere med psykisk sygdom og socialt dårligt stillede borgere samme muligheder for at opnå et godt helbred som andre borgere. Sundhed med sammenhæng Vi skal tilbyde borgerne forebyggelse, sundhedsfremme, behandling, rehabilitering og træning, som hænger sammen på tværs af grænserne mellem kommuner, sygehuse og almen praksis. Alle parter skal levere det rigtige tilpasset den enkelte borger/patient på rette tid og sted. Vi skal tænke helhedsorienteret også i forhold til sammenhængen mellem sundhedsvæsenet, arbejdsmarkedet de sociale tilbud, uddannelsessystemet m.v. Under hvert hovedmål opstiller vi nogle overordnede, men samtidig meget konkrete succeskriterier, der udtrykker, hvad det er, vi vil måles på, når aftaleperioden er forbi. Hvor skal vi være ved udgangen af 2018? Disse succeskriterier vil blive uddybet og udbygget i sundhedsaftalens øvrige afsnit. Sundhedsaftalens tre principper Men sundhedsaftalen skal ikke alene fastlægge målene. Den skal afklare, hvordan vi vil arbejde sammen om at nå dem. Hér vil vi tage udgangspunkt i tre principper ud fra nøgleordene prioritering, rehabilitering og velfærdsteknologi: Vi vil prioritere vores indsatser skarpt. Vi vil gå målrettet efter at adressere de største tværgående udfordringer først ud fra en erkendelse af, at de knappe ressourcer ikke giver mulighed for at gøre alt på én gang. Vi vil se borgeren som et helt menneske, som har indflydelse på sit eget forløb. Vi vil støtte borgerens ønske om at vende hurtigst muligt tilbage til hverdagslivets aktiviteter. Målet er, at borgeren opnår et selvstændigt og meningsfuldt liv. Vi vil udnytte Syddanmarks styrkeposition på det velfærdsteknologiske område. Velfærdsteknologien skal gøre borgeren mere uafhængig, give mere frihed i hverdagen og gøre mødet med sundhedsvæsenet lettere, ligesom den skal fremme kommunikationen på tværs af sundhedsvæsenets sektorgrænser. Disse tre principper skal være det bærende grundlag for alle vores indsatser i arbejdet med at nå sundhedsaftalens mål. 1.1 Sundhed gennem et rehabiliterende samarbejde med borgeren Vi skal møde borgeren som en ansvarlig samarbejdspartner, der bidrager til og er medbestemmende i sit eget forløb. Vi skal inddrage borgerne aktivt, når vi træffer de overordnede beslutninger om, hvordan vi indretter vores sundhedsvæsen. Borgerens behov og forudsætninger skal være udgangspunktet for den måde, sundhedsvæsenet arbejder på. Der må aldrig herske tvivl om, at borgeren er hovedpersonen i sit eget forløb. 4\n11 Vi skal se den enkelte borger som et helt menneske med unikke forudsætninger, ressourcer og behov og vi skal målrette vores tilbud, så de netop tager udgangspunkt i borgerens forudsætninger, bygger på hans ressourcer og imødekommer hans behov. Borgeren er en samarbejdspartner med ressourcer, som indgår sammen med vores faglige viden og erfaring, hvis det samlede resultat af borgerens forløb skal blive det bedst mulige. Både borgeren og vi har noget at bidrage med og kan have berettigede forventninger til hinanden. De forventninger er det afgørende vigtigt at afstemme. Det skal stå klart, hvad der er sygehusets, den praktiserende læges og kommunens ansvar og hvad der er borgerens ansvar, under hensyntagen til i hvilken grad borgeren mestrer. Her er dialog og videndeling nøgleord. Når forudsætningerne er til stede, skal borgeren kunne deltage aktivt i sit forløb, trække på sine pårørende og være medbestemmende i forhold til, hvad der skal ske videre frem. Det sker lettest, hvis vores indsatser er skånsomme, målrettede og tilpasset det hverdagsliv, borgeren ønsker. Kort sagt: borgeren skal opleve at have et sammenhængende og meningsfuldt hverdagsliv. Her giver velfærdsteknologien og ikke mindst telemedicinen os nye muligheder for at engagere og motivere borgeren i sit eget forløb. Telemedicin betyder, at informations- og kommunikationsteknologi bliver brugt sådan, at forebyggelse, udredning, behandling og kontrol kan foregå tæt på borgeren. Telemedicin er ikke alene et spørgsmål om teknik. Det handler nok så meget om, at sygehus, kommune og almen praksis skal arbejde sammen på en ny måde også med borgeren. Hidtil er arbejdet med telemedicin i høj grad foregået på projektbasis. Vores mål er, at telemedicin skal være en del af den daglige drift, når det er effektivt, og når det kan føre til, at borgerne oplever større selvstændighed. Vi skal sammen lægge en strategi for, hvordan vi kommer så langt. Borgeren er hovedpersonen i sit eget forløb igennem sundhedsvæsenet. Derfor er borgernes vurderinger også en vigtig del af grundlaget, når vi skal træffe beslutninger om, hvordan vores indsatser skal tilrettelægges på det mere overordnede plan. F.eks. når vi skal tage stilling til, om vi gør det godt nok om kvaliteten i den forebyggelse, behandling og rehabilitering, vi tilbyder, er, som den skal være. God faglig standard er selvfølgelig en helt uomgængelig forudsætning for, at kvaliteten er i orden. Er borgeren blevet behandlet i overensstemmelse med gældende kliniske retningslinjer, forløbsprogrammer etc.? Men i sidste ende er de indsatser, vi tilbyder, til for borgerens skyld. Derfor giver det også god mening at spørge borgerne om, hvordan de har oplevet deres forløb, når vi vil sikre og udvikle kvaliteten af fælles indsatser. En anden måde, hvorpå vi kan inddrage borgerne i vores overordnede beslutninger om sundhedsvæsenet, er gennem patient- og pårørendeorganisationerne. Her giver Sundhedsloven os en ny samarbejdspartner: Patientinddragelsesudvalget, hvis medlemmer netop er udpeget af sådanne organisationer. Vi vil gå i en aktiv dialog med Patientinddragelsesudvalget om, hvordan det bedst kan bidrage med erfaringer, viden og synspunkter, som kan være en vigtig del af grundlaget for vores beslutninger i sundhedsvæsenet. 5\n12 Det vil vi måles på: Vi har en borger-/patientoplevet kvalitet, som er stigende over tid og som ligger over landsgennemsnittet. Vi tager en dialog med Patientinddragelsesudvalget om, hvordan det bedst kan bidrage til grundlaget for vores beslutninger. Vi lægger en fælles strategi, der gør telemedicin til en del af den daglige drift. 1.2 Sundhed for alle Særligt udsatte grupper skal have særlige tilbud. Vi skal give borgere med psykisk sygdom og socialt dårligt stillede borgere samme muligheder for at opnå et godt helbred som andre borgere. Fri og lige adgang er et grundlæggende princip i det danske sundhedsvæsen. Alligevel viser statistikkerne, at sundheden er ulige fordelt på forskellige befolkningsgrupper. Hvis vi vil det forhold til livs og sikre alle borgere andel i de helbredsmæssige gevinster, som sundhedsvæsenet er med til at skabe, gør vi det ikke med standardløsninger. Vi vil sundhed for alle. Det betyder ikke, at alle skal have alt, men at vi differentierer vores tilbud, så vi også kan imødekomme særligt udsatte gruppers behov. Helt særlige problemstillinger knytter der sig til psykiatriske patienters fysiske helbredstilstand. Ser vi på middellevetiden blandt patienter, som har været indlagt på en psykiatrisk afdeling, viser den sig at være år kortere end andre borgeres. Psykiske og fysiske lidelser spiller sammen og påvirker hinanden. Derfor er der brug for, at vi ikke anskuer dem isoleret, men tværtimod ser på helheden i de tilbud, vi stiller til rådighed for psykiatriske patienter. Vi skal indrette sundhedsvæsenet sådan, at det giver psykiatriske patienter de samme muligheder for at opnå et godt helbred, som andre borgere med andre ord sikre, at somatik og psykiatri har samme høje standard. Det gør vi blandt andet ved tidlig opsporing af psykisk sygdom og ved, at psykiatriske og somatiske sundhedstilbud bliver integreret i hinanden. Samtidig skal vi tænke helhedsorienteret i forhold til at give unge med psykiatriske problemer mulighed for at få en uddannelse og sikre at psykisk syge i kontanthjælpssystemet får den rette hjælp til at komme videre i deres liv. Vi skal bidrage til, at disse borgere ikke bliver fastholdt i en social udsat position. Igennem de senere år har middellevetiden været stigende i Danmark, når vi ser på befolkningen som helhed. Imidlertid er denne udvikling især slået igennem blandt borgere med lang uddannelse og høj indkomst. I dag lever den dårligst stillede fjerdedel af danske mænd i gennemsnit 10 år kortere end den bedst stillede fjerdedel. For 25 år siden var forskellen 5½ år. Undersøgelser tyder på, at procent af den sociale ulighed i dødelighed kan forklares med rygning og alkohol. Det forhold vil vi tage højde for, når vi tilrettelægger både den borgerrettede og den patientrettede forebyggelse. Vi vil prioritere, at de befolkningsgrupper, som kan have særlig brug herfor, får tilbud, som kan medvirke til at reducere deres tobaks- og alkoholforbrug. 6\n13 Det vil vi måles på: Vi reducerer forskellen mellem den forventede middellevetid blandt borgere med psykisk sygdom og den middellevetid, der kendes fra befolkningen som helhed. Vi tilbyder udsatte grupper forebyggelsesindsatser, som kan bidrage til at mindske deres forbrug af tobak og alkohol. Vi udbreder fortsat de gode erfaringer med kommunikationsstandarder fra somatikkens område til psykiatrien. 1.3 Sundhed med sammenhæng Vi skal tilbyde borgerne forebyggelse, sundhedsfremme, behandling og rehabilitering, som hænger sammen på tværs af grænserne mellem kommuner, sygehuse og almen praksis. Alle parter skal levere det rigtige tilpasset borgeren på rette tid og sted. Siden den første sundhedsaftale blev indgået i 2006, er vi i Syddanmark nået langt, når det handler om at arbejde sammen på tværs af sundhedsvæsenets sektorer. Mange spørgsmål, der dengang var problematiske, er blevet afklaret. Det er samarbejdsaftalen om borger- og patientforløb (SAM:BO) et af de gode eksempler på. SAM:BO lægger rammen for, hvordan indlæggelse på og udskrivning fra sygehuset foregår, og bidrager dermed til, at borgeres forløb ind i og ud af sygehuset kan ske godt og gnidningsfrit. Syddanmark er i den sammenhæng en foregangsregion. Sundhedsaftalen for skal føre os endnu længere i den retning, rykke os tættere sammen og gøre samarbejdet mere forpligtende. Vi skal tilbyde borgerne forebyggelse, sundhedsfremme, behandling og rehabilitering, der hænger sammen. Hvor alle parter leverer det rigtige tilpasset borgeren på rette tid og sted ud fra en sundhedsfaglig vurdering af borgerens behov. Hvor der er et klart fokus på indsatser af en god faglig standard. Det mål når vi kun, hvis alle de medarbejdere, som bidrager til borgernes forløb, anvender deres kompetencer bedst muligt i samarbejde med borgeren. Sådan udnytter vi de knappe ressourcer i sundhedsvæsenet rigtigt og får mest mulig sundhed for pengene. Vi skal kunne imødekomme borgernes behov på det laveste effektive omkostningsniveau f.eks. skal vi undgå forebyggelige sygehusindlæggelser. Vi vil fortsat sørge for, at sygehuspatienter, der er færdige med deres behandling, kan blive udskrevet. Det kræver først og fremmest en klar arbejdsdeling mellem almen praksis, sygehuse og kommuner. Men det kræver også, at alle parter ser ud over deres egne ansvarsområder og har øje for, at de sammen med andre indgår som led i en kæde, som skal hænge sammen, hvis borgernes forløb gennem sundhedsvæsenet skal være optimale. Sundhedsaftalen giver grundlaget både for en klar arbejdsdeling og for et velfungerende og gensidigt forpligtende samspil mellem kommuner, sygehuse og almen praksis. Almen praksis skal fortsat spille en nøglerolle, som er helt afgørende for at sikre sammenhængen i borgernes forløb. Det skal også fremover være almen praksis, som tager sig af de fleste patienter og vurderer, om de har behov for at blive sendt videre til sygehuset eller til et kommunalt sundhedstilbud. Vi vil 7\n14 bidrage positivt og konstruktivt til at udvikle rammerne om almen praksis sådan, at mulighederne for at indgå gensidigt forpligtende aftaler om arbejdsdeling og samarbejde styrkes. Det vil vi gøre med udgangspunkt i den gældende lovgivning og overenskomst. Der er brug for at nytænke, hvordan vi arbejder sammen på tværs i sundhedsvæsenet især når det handler om særligt udsatte grupper som ældre medicinske patienter og sårbare personer med en psykisk eller kronisk lidelse. Grupper, som er særligt afhængige af, at vores tilbud hænger sammen. Derfor skal vi i region, kommuner og almen praksis være åbne over for at afprøve nye og mere integrerede samarbejdsmodeller. Borgerens forløb gennem sundhedsvæsenet er tit meget komplekst. På et givet tidspunkt sker der ikke bare én ting ét bestemt sted i systemet. Mange ting sker samtidig forskellige steder. Den kompleksitet skal vi blive bedre til at håndtere ligesom borgerne skal kunne være trygge ved, at kvaliteten i alle sundhedsvæsenets led er i orden. En afgørende forudsætning, for at dette mål kan indfries, er, at vi på alle områder arbejder systematisk med at dokumentere, måle og evaluere effekterne af det, vi gør og dermed får et godt vidensgrundlag, som vi kan handle ud fra. Når dokumentationen taler for det, skal vi forpligte os til at arbejde efter kliniske retningslinjer, instrukser og behandlingsstandarder, der tilsammen omfatter hele borgerens forløb. Det giver os en fælles ramme for at sikre og udvikle kvaliteten på tværs af faggrupper, sektorer og myndigheder. Det vil vi måles på: Vi får færre uhensigtsmæssige og forebyggelige (gen)indlæggelser. Vi udvikler mål for kvaliteten og effekten af det vi gør, som går på tværs af sektorer. Vi afprøver integrerede samarbejdsmodeller. 8\n15 2. Generel indledning 2.1 Sundhedsaftalen og den politiske organisering Dette afsnit giver et overblik over de juridiske rammer for sundhedsaftalen, og de udvalg der indgår i udarbejdelsen af denne. Endvidere gives også overblik over de relevante relationer til praksissektoren. Sundhedsaftalen Rammerne for sundhedsaftalen er fastlagt i sundhedslovens samt i Bekendtgørelse nr af 16. december 2013 om sundhedskoordinationsudvalg og sundhedsaftaler. Sundhedsaftalen er en politisk aftale, som indgås mellem regionsrådet og kommunalbestyrelserne i regionen, hvori der fastsættes rammer og målsætninger for samarbejdet mellem parterne på fire indsatsområder. Som led i sundhedsaftalen udarbejdes en administrativ aftale, der konkretiserer den politiske aftale og fastsætter rammerne for det konkrete samarbejde mellem aktørerne på disse indsatsområder. Sundhedsaftalen omfatter både samarbejdet mellem sygehuse og kommunale tilbud og samarbejdet mellem praksissektoren og kommunale tilbud. Aftalen omfatter derudover samarbejdet mellem sygehuse og praksissektoren, herunder særligt almen praksis, hvis det er relevant for samarbejdet med kommunen. Sundhedsaftalen indgås mellem regionsrådet og alle kommunalbestyrelser i regionen. Regionsrådet har myndighedsansvaret for sygehusene og praksissektoren, som er omfattet af sundhedsaftalen. Derudover har regionsrådet ansvaret for at kunne levere en række specialiserede opgaver på social- og undervisningsområdet, som inddrages i sundhedsaftalen i relevant omfang. Kommunalbestyrelserne har myndighedsansvaret for det kommunale sundhedsområde, som er omfattet af sundhedsaftalen. Derudover har kommunalbestyrelserne myndighedsansvaret for det sociale område, som er omfattet af sundhedsaftalen i flere af de obligatoriske indsatsområder samt for beskæftigelses- og undervisningsområdet, der inddrages i relevante dele af sundhedsaftalen. Almen praksis er ikke en aftalepart, men er en særdeles vigtig aktør i forbindelse med udarbejdelsen og implementeringen af sundhedsaftalen. Almen praksis rolle i sundhedsaftalearbejdet sker gennem repræsentation i sundhedskoordinationsudvalget. Den øvrige praksissektor er ligeledes ikke en aftalepart, men konkrete praksisområder kan have en rolle i udarbejdelsen af og gennemførelsen af aftalen på udvalgte indsatsområder. Vi inddrager relevante parter fra den øvrige praksissektor på såvel det somatiske som psykiatriske område i udarbejdelse og implementering af udviklings- og samarbejdsaftaler, hvor det er relevant og tager heri stilling til arbejdsdelingen mellem speciallægepraksis og sygehusene. Sundhedskoordinationsudvalg og relation til øvrige udvalg 9\n16 Sundhedskoordinationsudvalget har til formål at understøtte sammenhængende patientforløb på tværs af myndighederne: kommuner og regioner, herunder at understøtte kvaliteten og den effektive ressourceudnyttelse i opgaveløsningen. Udvalget består af repræsentanter udpeget af regionsrådet, kommunekontaktrådet (KKR) i regionen samt Praktiserende Lægers Organisation i regionen. Sundhedskoordinationsudvalget udarbejder udkast til én fælles sundhedsaftale og understøtter, at regionsrådet og alle regionens kommunalbestyrelser kan godkende aftalen. I henhold til sundhedsloven nedsættes der i hver region et patientinddragelsesudvalg, som sundhedskoordinationsudvalget og praksisplanudvalget systematisk inddrager i deres drøftelser. Endvidere bør sundhedskoordinationsudvalgets arbejde koordineres med praksisplanudvalget for almen praksis. I henhold til sundhedsloven etableres praksisplanudvalg i hver region. Sundhedskoordinationsudvalget i Region Syddanmark har nedsat Det Administrative Kontaktforum (DAK), som administrativt skal understøtte implementering af sundhedsaftalen og sikre, at der løbende udvikles og monitoreres på de aftaler, som er indeholdt i sundhedsaftalen. DAK består af ledende embedsmænd fra region og kommuner samt af repræsentanter fra PLO Syddanmark. Sammenhæng med andre politikker og planer Sundhedskoordinationsudvalget vurderer løbende udkast til regionens sundhedsplan, herunder sygehusplaner, praksisplaner og psykiatriplaner og kan komme med anbefalinger til, hvordan planen kan fremme sammenhæng i indsatsen mellem sygehuse, praksissektor og kommunale tilbud. Sundhedskoordinationsudvalget involveres i den formulerende fase, når den samlede sundhedsplan for Region Syddanmark udarbejdes. Sundhedskoordinationsudvalget kan tilsvarende vurdere udkast til kommuners sundhedspolitik i det omfang, at sådanne politikker foreligger. Praksisplanen vedrørende almen praksis skal således også inden vedtagelsen forelægges for sundhedskoordinationsudvalget. Praksisplanen er et centralt samarbejds- og planlægningsværktøj mellem region, kommune og almen praksis, der beskriver, hvilke opgaver almen praksis skal varetage, snitflader til det øvrige sundhedsvæsen samt overvejelser om kapacitet og fysisk placering af ydernumre. Praksisplanen skal beskrive, hvilke opgaver almen praksis skal varetage, snitflader til det øvrige sundhedsvæsen samt overvejelser om kapacitet og fysisk placering af ydernumre. Praksisplanen vedrører således både den fysiske planlægning, herunder spørgsmålet om sikring af lægedækning i alle egne af regionen, og den indholdsmæssige del i relation til f.eks. sundhedsaftale. Planen skal endvidere forholde sig til den strukturelle udvikling og opgavevaretagelse i almen praksis under hensyntagen til udviklingen i det samlede sundhedsvæsen. Almen praksis er i henhold til sundhedsloven forpligtede til at udøve deres virksomhed i overensstemmelse med sundhedsaftalen. De opgaver, som almen praksis jf. sundhedsaftalen forpligtes til at udføre, skal beskrives i praksisplanen for almen praksis og følges op af en underliggende aftale med de praktiserende læger, hvor implementering og ressourcer aftales. 10\n17 Private sygehuse og andre private levarandører mv. Når region eller kommune indgår aftale med en privat aktør, forpligtes de til at sikre, at den private aktør lever op til sundhedsaftalen i den udstrækning, det er relevant Ligestiling mellem psykiatri og somatik Sundhedsaftalen omfatter både borgere med somatiske og psykiske sygdomme. Sundhedsaftalen tager udgangspunkt i behovet for en ligestilling af psykiatri og somatik, ligesom der er fokus på, at mange patienter har både somatiske og psykiske sygdomme. Denne ligestilling af det psykiatriske og det somatiske område kommer i aftalen til udtryk ved, at psykiatrien ikke som tidligere har sit eget indsatsområde, men derimod på lige fod med somatikken beskrives under de enkelte indsatsområder Systematisk IT-understøttelse af indsatser og aftaler og udvikling af velfærdsteknologi Anvendelse og udvikling af tværsektoriel sundheds-it og digitalisering af sundhedsområdet skal målrettet, effektivt og omkostningsbevidst understøtte sundhedsaftalernes vision, mål og aftaleområder. Indsatsområdet er beskrevet i afsnit Ikrafttræden, revision og fortolkning Sundhedsaftalen træder i kraft den 1. januar 2015 og revideres årligt i regi af Sundhedskoordinationsudvalget. Det præciseres, at med sundhedsaftalen bortfalder Region Syddanmarks og de 22 kommuners sundhedsaftaler for , dvs. de grundaftaler og lokale aftaler, der blev indgået i forbindelse med denne. Det skal dog samtidig præciseres, at andre aftaler, som efterfølgende er indgået på baggrund af selve sundhedsaftalen, eller med henvisning til sundhedsaftalerne , eller som følge af sundhedsaftalerne, som sådan ikke bortfalder med den nuværende sundhedsaftale. Ved konkret tvivlstilfælde har den nuværende sundhedsaftale forrang, men der igangsættes en løbende opdatering af øvrige tværsektorielle aftaler, således at ultimo 2015 er disse tilrettet den nugældende sundhedsaftale. Uafklarede spørgsmål om fortolkning af elementer i sundhedsaftalen, herunder opgaveansvar, afklares i hverdagen på stedet uden opsættende virkning, således at borgeren oplever et sammenhængende forløb. 2.2 Lighed i sundhed Sundhedstilstanden er forskellig i forskellige sociale grupper i Danmark. Det generelle billede er således, at jo højere uddannelses- og indkomstniveauet er, desto bedre er sundhedstilstanden. Social ulighed i sundhed ses i en lang række parametre. Det gælder for eksempel dødelighed og middellevetid, forekomst af kroniske sygdomme, smerter og ubehag, livsstil hos voksne som f.eks. rygning og fysisk inaktivitet, børns fødselsvægt etc. Den sociale ulighed i sundhed har været stigende gennem en årrække i Danmark. 11\n18 Vi anvender en helhedsorienteret tilgang i forebyggelse og behandling af sygdom og tager særligt hensyn til de, der har mest behov for støtte. Det betyder at vi på tværs af somatik og psykiatri tilbyder en tilrettelagt indsats til de borgere, som har særlig vanskeligt ved at tage vare på deres eget helbred. Indsatserne skal bygge oven på de ressourcer, borgeren selv besidder. Og den skal rette sig mod at styrke de personlige ressourcer og egenomsorgen, samtidig med at andre helbredsproblemer søges løst. Lighed i sundhed indgår som princip i de generelle og målgruppespecifikke aftaler. 2.3 Borger-, patient- og pårørendeinddragelse Borger-, patient- og pårørendeinddragelse dækker over en række forskellige forståelser og rummer stor variation i praksis og tilgang. Inddragelse kan eksempelvis ske på både individ- og organisationsniveau og være såvel direkte som indirekte. Særlig i en tværsektoriel kontekst er der behov for en fælles forståelse af, hvad vi mener, når vi taler om inddragelse for at kunne realisere inddragelsen i praksis. Alle parter arbejder i dag med inddragelse det er langt fra nyt. Som eksempel på inddragelse kan nævnes fokusgrupper, patientuddannelse, tilfredshedsundersøgelser, patientambassadører m.v. Hertil kommer naturligvis den konkrete inddragelse i det enkelte borger- og patientforløb. Det nye er, at vi skal blive bedre til at gøre det i fællesskab og gøre det systematisk. Vi inddrager systematisk Patientinddragelsesudvalget, når vi tværsektorielt arbejder med borger-, patient og pårørendeinddragelse. Når vi igangsætter nye projekter og indsatser, forpligter vi os til at drøfte, hvordan vi inddrager borgere, patienter og pårørende. I løbet af aftaleperioden vil vi afprøve modeller for og metoder til borger-, patient- og pårørendeinddragelse og systematisk opsamle viden. Vi vil på den baggrund arbejde os frem mod en fælles forståelse og herefter vil vi formulere en tværsektoriel strategi for borger-, patient- og pårørendeinddragelse. 2.4 Den rehabiliterende tilgang Sundhedsaftalen tager blandt andet udgangspunkt i visionen om sundhed gennem et rehabiliterende samarbejde med borgeren og princippet om rehabilitering. De følgende afsnit har til hensigt at afklare begreberne den rehabiliterende tilgang og den rehabiliterende metode. Den rehabiliterende tilgang Den rehabiliterende tilgang sammenfatter indsatser og metoder, som har som perspektiv: - at borgeren er et helt menneske, som har indflydelse på sit eget forløb - at borgeren ønsker at vende hurtigst muligt tilbage til hverdagslivets aktiviteter. Tilgangen tager udgangspunkt i, at menneskets sundhedstilstand på én gang er et fysisk, psykisk og socialt anlæggende. Den rehabiliterende tilgang tager udgangspunkt i borgerens behov, ligesom borgerens nærmeste så vidt muligt inddrages. 12\n19 Den rehabiliterende tilgang omfatter samtidig et værdisæt, hvor respekt og ligeværdighed står centralt, og hvor ønsket er at understøtte borgeren i at opleve sammenhæng i sit forløb. Det betyder, at vi møder borgeren dialogorienteret og med en anerkendelse af, at borgeren er ekspert på sit eget liv. Den rehabiliterende tilgang er således et møde mellem to ekspertiser: Borgeren som ekspert på sit eget liv og den faglige ekspert, som understøtter, at borgeren er hovedperson i sit eget forløb og oplever sammenhæng i sit forløb. Det rehabiliterende forløb er mål- og effektorienteret med udgangspunkt i borgerens samlede behov. Der tages udgangspunkt i de samme mål på tværs af sektorer og forvaltninger. Den rehabiliterende tilgang er et fælles perspektiv på tværs af de forskellige aktiviteter i sundhedsvæsenet. Rehabilitering som metode Den rehabiliterende metode omfatter den hjælp, støtte samt redskaber og metoder, som fagprofessionelle bruger eller kan stille til rådighed for borgeren med behov for rehabilitering. Nærværende sundhedsaftale er primært inspireret af definitionerne fra Marselisborgcenterets hvidbog samt WHO. Følgende elementer er vigtige dele af den rehabiliterende metode: Udredning af borgerens funktionsevne Samarbejde med borgeren og de nærmeste pårørende. Planlægning af den samlede indsats, herunder opstilling af fagligt velfunderede, realistiske og opnåelige mål for indsatsen. Vurdering af, hvilken tidsramme som er nødvendig til opnåelse af de opstillede mål. Relevante indsatser af høj faglig kvalitet. Tværfagligt samarbejde og koordinering af forløbet, så de relevante forskellige faglige indsatser iværksættes på det rigtige tidspunkt og i den rigtige rækkefølge. (Løbende) opfølgning på forløb, herunder evt. evaluering. Projekt om udvikling af fælles model for den rehabiliterende tilgang Inden for første halvdel af aftaleperioden udvikles med udgangspunkt i en nærmere defineret målgruppe med komplekse problemstillinger og behov for mange samtidige indsatser på tværs af sektorer og lovgivninger modeller, værktøjer og samarbejdsmodeller, som understøtter en sammenhængende helhedsorienteret og rehabiliterende tilgang. 2.5 Styrket samarbejde ud fra LEON-princippet og ud fra princippet om behandling og pleje så tæt på borgeren som muligt Sundhedsvæsenet skal løse en stor og kompliceret velfærdsopgave med begrænsede ressourcer. Det er der ikke noget nyt i men flere faktorer bidrager til, at ressourcebegrænsningen i de senere år har føltes snævrere end tidligere. 13\n20 F.eks. betyder ændringer i befolkningens sammensætning, at andelen af ældre medborgere vokser, ligesom andelen af borgere med kronisk sygdom med deraf følgende behov for flere og bedre tilbud om forebyggelse, behandling, pleje og genoptræning. Samtidig åbner den sundhedsfaglige udvikling netop mulighed for, at det rent teknisk er muligt at tilbyde mere til flere men de økonomiske muligheder er ikke vokset tilsvarende. En lavkonjunktur har begrænset det økonomiske råderum, også i sundhedsvæsenet. Disse udviklingstendenser gør det endnu mere nødvendigt, at kommuner, regioner og praksissektoren arbejder sammen ud fra LEON-princippet. Det betyder, at opgaverne skal løses på det laveste effektive omkostningsniveau, sådan at samfundet får mest mulig sundhed for de ressourcer, der bruges i sundhedsvæsenet. En ny sygehusstruktur indebærer, at funktioner og specialer bliver samlet på færre og større enheder for at opnå højere effektivitet og kvalitetsmæssig bæredygtighed. En de afledte konsekvenser af det er, at flere får længere til sygehuset. Derfor bliver det ekstra vigtigt at sikre kvalificerede, nære tilbud i kommunerne og praksissektoren, så de patienter, der ikke har behov for den højt specialiserede sygehusbehandling, kan få den tættere på hjemmet. Ligesom behovet for godt samarbejde og kommunikation på tværs af sektorgrænser stiger. 14\n21 3. Målbeskrivelse og -hierarki 3.1 Målene i den politiske vision I det nedenstående beskrives sundhedsaftalens målhierarki. Sundhedsaftalen tager udgangspunkt i visionens målsætninger: 1) 1) Sundhed gennem et rehabiliterende samarbejde med borgeren 2) Sundhed for alle 3) Sundhed med sammenhæng Disse målsætninger operationaliseres på følgende vis: Målsætning Succeskriterium Målemetode og tidspunkt Vi har en borger-/patientoplevet kvalitet, som er stigende over tid, og som ligger over landsgennemsnittet. Sundhedsaftaleindikatorerne for patientoplevet udviser en stigning over tid og er højere end landsgennemsnittet. Sundhedsaftaleindikatorerne. Afrapporteres årligt Vi tager en dialog med Der indgås aftale med Procesmål Patientinddragelsesudvalget om, hvordan det bedst kan bidrage til grundlaget for vores beslutninger. patientinddragelsesudvalget om, hvordan udvalget inddrages i sundhedsaftalesamarbejdet. Vi lægger en fælles strategi, der gør Et år efter sundhedsaftalens ikrafttræden er Procesmål. telemedicin til en del af den daglige drift. en tværsektoriel strategi for telemedicin godkendt (jf. 5.3). Vi reducerer forskellen mellem den forventede middellevetid blandt borgere med psykisk sygdom og den middellevetid, der kendes fra befolkningen som helhed. Afstanden i forventet levetid mellem borgere med psykisk sygdom og den samlede befolkning i Syddanmark er lavere i 2018 end ved aftalens indgåelse. Middellevetiden opgøres som i Strategi for forebyggelse og behandling af livsstilssygdomme hos mennesker en sindslidelse. Vi tilbyder udsatte grupper forebyggelsesindsatser, som kan bidrage til at mindske deres forbrug af tobak og alkohol. Vi udbreder fortsat de gode erfaringer med kommunikationsstandarder fra somatikkens område til psykiatrien. Vi får færre uhensigtsmæssige og forebyggelige (gen)indlæggelser. Vi udvikler mål for kvaliteten og effekten af det vi gør, som går på tværs af sektorer. Andelen af dagligrygere og personer med et sundhedsskadeligt alkoholindtag er lavere i 2017 end i Udviklingen af den digitale kommunikation i regi af SAM:BO skal fra aftalens indgåelse ske parallelt på det somatiske og psykiatriske område. Sundhedsaftaleindikatorerne for forebyggelige indlæggelser og genindlæggelser inden for somatikken og psykiatrien skal vise lavere værdier i 2018 end i To år efter aftalens indgåelse skal tværsektorielle borgerorienterede kvalitetsog effektmål være udviklet og testet (jf. udviklingsaftalen). Der afrapporteres årligt på udviklingen. Sundhedsprofilen Hvordan har du det? Procesmål. Sundhedsaftaleindikatorerne. Der afrapporteres årligt på udviklingen. Del af økonomiaftale-2014-målene. Procesmål 1 Der tages højde for den misvisende opgørelsesmetode, som benyttes i sundhedsaftaleindikatoerne jf. notatet Opgørelse af genindlæggelsesrater, 14. februar 2014, Region Syddanmark. 15\n22 Vi afprøver integrerede samarbejdsmodeller Syddanmark skal bevare førerpositionen, når det gælder et lavt antal færdigbehandlingsdage. Der iværksættes mindst ét stort nyt tværsektorielt samarbejdsprojekt i projektperioden. Sundhedsaftaleindikatorerne. Del af økonomiaftale-2014-målene. Procesmål. Drøftelse af mål for sundhedsaftalen Det fælles fremtidsbillede udpeger områder, hvor vi i Syddanmark har særlige udfordringer og muligheder. Det anbefales, at der med baggrund i det fælles fremtidsbillede udvælges få velvalgte og målbare mål, som indarbejdes i denne del af sundhedsaftalen. 16\n23 4. Udviklingsaftalen 4.1 Formål Udviklingsaftalen har til formål at omsætte sundhedsaftalens vision ved at lægge et fælles spor og en fælles retning for sundhedsaftalens parter på områder, hvor en fælles, koordineret og aftalebaseret indsats er ønskelig, men hvor det af forskellige årsager ikke er muligt at indgå en forpligtende aftale på et driftsniveau. Udviklingsaftalen indeholder for det første initiativer på områder, hvor parterne er enige om den overordnede retning, mens forskellige synspunkter og tilgange gør sig gældende på det operationelle niveau (form, metode, timing, forpligtelse mv.). Dernæst indeholder udviklingsaftalen initiativer, som endnu ikke er modne til fuld udbredelse hos aftalens parter. 4.2 Principper Udviklingsaftalen forpligter parterne til at orientere sig imod og tage retning af aftalens målsætninger. Derimod er parterne ikke forpligtet på et drifts- eller indsatsniveau. Indsatser og aftaler i udviklingsaftalen kan, når parterne ønsker det, gøres forpligtende på linje med den øvrige sundhedsaftale i forbindelse med den løbende revision af sundhedsaftalen i regi af Sundhedskoordinationsudvalget Foranalyse, pilot og udbredelse Udviklingsaftalens initiativer beskrives med udgangspunkt i følgende fasemodel: Fase 1 - Foranalyse: Potentielle indsatsområder analyseres nærmere inden egentlig beslutning om igangsætning af pilotprojekter. Fase 2 - Pilotafprøvning: Indsatsområdet afprøves i mindre skala. Det vil oftest sige med inddragelse af et mindre antal kommuner, sygehuse og alment praktiserende læger, men der kan også være tale om, at en indsats med et videre potentiale afprøves på en given målgruppe. Formålet er at opnå erfaringer og viden om, hvordan den borgeroplevede og faglige kvalitet påvirkes samt de økonomiske og organisatoriske konsekvenser samlet og for den enkelte sektor. Fase 3 - Udbredelse: Er pilotafprøvningen positiv, træffes beslutning om generel udbredelse til sundhedsaftalens parter. Udbredelsesprojekter søges principielt etableret som fælles projekter hos alle relevante parter Projekter med fælles ressourceindsats Udviklingsaftalens indsatser kan etableres som samarbejder med fælles ressourceindsats. Når det er tilfældet, respekterer samarbejdet sundhedslovens opgave- og ansvarsfordeling, den 17\n24 økonomiske byrdefordeling og regionens og kommunernes respektive myndighedsansvar. Desuden er følgende forudsætninger opfyldt: Det sandsynliggøres, at parterne på sigt profiterer af tilbuddet og/eller at borgeren/patienten opnår en prioriteret kvalitetsforbedring i forhold til sammenhæng i patientforløbet. Der foreligger en klar aftale om indsatsens indhold, opgaver, metode, proces, ansvarlige, ressourcer, økonomi og finansiering. For hver indsats indgås separat skriftlig aftale. Regionen og kommunerne kan medvirke i sådanne samarbejder med anvendelse af personaleressourcer eller ved medfinansiering, når kommunen eller regionen udfører opgaver på den anden parts vegne. Sundhedslovens 239 har til formål at give regionen hjemmel til aftaler om hensigtsmæssige samarbejder i gråzoneområdet mellem sygehusopgaver og kommunale opgaver. Bestemmelsen kan understøtte hensynet til, at der efter fælles aftale sker en fleksibel og hensigtsmæssig udvikling af opgavevaretagelsen mellem region og kommuner Formidling En oversigt over indsatser i regi af udviklingsaftalen gøres tilgængelig på Region Syddanmarks hjemmeside ( med henblik på deling af viden med øvrige regioner og kommuner uden for den syddanske region samt nationale parter. 4.3 Strategiske udviklingsindsatser På baggrund af sundhedsaftalens vision om: Sundhed gennem rehabilitering og samarbejde med borgeren Sundhed for alle Sundhed med sammenhæng indgås aftale om følgende: Drøftelse af indsatser i udviklingsaftalen På baggrund af udviklingsaftalens ramme og: - Sundhedsaftalens vision samt - Det fælles fremtidsbillede drøftes det, hvilke indsatser, der skal indgå i udviklingsaftalen. 4.4 Andre udviklingsindsatser Foruden de strategiske udviklingsindsatser herover benyttes udviklingsaftalens principper jf. afsnit 4.2 i - Afsnit 5.3 Sundheds-it og digitalisering 18\n25 - Udviklingsprojekter og -aftaler, som er igangsat lokalt, fx mellem et sygehus og en eller flere kommuner. Disse projekter og aftaler fremgår af bilag X. 19\n26 2.4 Regnskab 2013, årsrapport 2013 og budget 2015 for det fælleskommunale sundhedssekretariat\n27 ÅRSRAPPORT 2013 Side 1 af 7 Årsrapport 2013 Fælleskommunalt Sundhedssekretariat Fælleskommunalt Sundhedssekretariats primære formål er at øge mulighederne for formulering af fælles kommunale holdninger samt kommunale strategier og prioriteringer om bl.a. retning, ambitionsniveau og organisering på såvel det tværsektorielle som det fælleskommunale sundhedsområde. Desuden bidrager Fælleskommunalt Sundhedssekretariat til at understøtte og udvikle samarbejdet med andre sundhedsaktører særligt sygehusene, de almen praktiserende læger og de privatpraktiserende fysioterapeuter. OPRETTET: :07 FÆLLESKOMMUNALT SUNDHEDSSEKRETARIAT Dette sker primært gennem betjening af: Sundhedsstrategisk Forum Forummet består af den øverste ansvarlige for sundhedsområdet i hver af de 22 kommuner. Forummets formandskab har i 2013 bestået af en formand, sundheds- og omsorgsdirektør Arne Nikolajsen, Esbjerg Kommune og fire næstformænd: Direktør for ældre og handicap, Helene Bækmark, Odense Kommune, Sundhedsdirektør Jakob Kyndal, Aabenraa Kommune, direktør Carsten V. Lund, Vejen Kommune og sundhedschef Marit Nielsen- Man, Vejle Kommune. Forummet har afholdt fem møder og to temamøder i Fælleskommunalt Sundhedssekretariat er sammen med Sundhedsstrategisk Forums formandskab ansvarlig for at udarbejde dagsordner og referater samt øvrigt møderelateret arbejde i tilknytning til forummets virke. En del af dette arbejde består i, at Fælleskommunalt Sundhedssekretariat er an-\n28 svarlige for at afholde forberedende og afklarende møder i Sundhedsstrategisk Forums formandskab. Side 2 af 7 Fælleskommunal Økonomigruppe Der er nedsat en fælleskommunal økonomigruppe under Sundhedsstrategisk Forum. I 2013 har Fælleskommunal Økonomigruppe bl.a. bidraget i arbejdet med forberedelsen af forhandlingerne om den kommende sundhedsaftale, særligt udarbejdelsen af et fælles fremtidsbillede en analyse af særlige syddanske udfordringer og muligheder på sundhedsområdet. Det Administrative Kontaktforum Forummet, som består af kommunale og regionale ledelsesrepræsentanter på sundhedsområdet samt repræsentanter for alment praktiserende læger, er det øverste administrative organ på det tværsektorielle sundhedsområde. Der er otte kommunale repræsentanter i Det Administrative Kontaktforum, og forummet har afholdt fem møder i Fælleskommunalt Sundhedssekretariat medvirker generelt til sekretariatsbetjeningen af Det Administrative Kontaktforum og deltager særligt i dagsordenforberedelsen. I 2013 har der været flere kommunalt foranledigede sager på forummets dagsorden. Desuden udarbejder sekretariatet til hvert møde en kommenteret dagsorden til de kommunale medlemmer, der fremhæver de vigtigste problemstillinger og redegør for kommunale interesser. Sundhedskoordinationsudvalget Udvalget består af kommunale og regionale politikere samt repræsentanter for alment praktiserende læger. Der sidder fem kommunale politikere i Sundhedskoordinationsudvalget, og udvalget har afholdt fem møder. Fælleskommunalt Sundhedssekretariat medvirker på Sundhedskoordinationsudvalgets møder og bidrager til de kommunale sundhedskoordinationsudvalgsmedlemmers mødeforberedelse.\n29 Samarbejdsudvalget for Fysioterapi Samarbejdsudvalget består af kommunale og regionale politikere samt repræsentanter for de praktiserende fysioterapeuter. Der sidder to kommunale politikere i Samarbejdsudvalget for Fysioterapi, og samarbejdsudvalget har afholdt fire møder i Side 3 af 7 Fælleskommunalt Sundhedssekretariat medvirker på Samarbejdsudvalgets møder og samarbejder med Region Syddanmark omkring mødetilrettelæggelse og løbende dialog med de praktiserende fysioterapeuter. Desuden yder Fælleskommunalt Sundhedssekretariat administrativ bistand i sager vedr. ridefysioterapeuterne. Ud over betjening af de nævnte fora og udvalg er Fælleskommunalt Sundhedssekretariat løbende i kontakt med de enkelte kommuner, primært i form af rådgivning og vejledning i sundhedsaftalerne og det store bilagskompleks, der hører hertil. Kontorfællesskab Fælleskommunalt Sundhedssekretariat har kontorfællesskab med KKR Syddanmarks sekretariat og Fælleskommunalt Socialsekretariat. Kontorfællesskabet muliggør en tæt koordinering af tværgående sager. I 2013 har samarbejdet med KKR sekretariatet særligt handlet om Det nære Sundhedsvæsen, forberedelse af sundhedsaftaleforhandlingerne og arbejdet i det nye praksisplanudvalg. Samarbejdet med Fælleskommunalt Socialsekretariat har særligt drejet sig om senhjerneskadeområdet, dobbeltdiagnosticerede og kompetenceudvikling på social- og sundhedsområdet. 1. FORBEREDELSE AF FORHANDLINGERNE OM SUNDHEDSAFTALEN Den kommunale forberedelse af forhandlingerne om sundhedsaftalen har været en hovedprioritet i I foråret indledtes arbejdet med udarbejdelsen af et kommunalt strategioplæg på et døgnseminar primo april for Sundhedsstrategisk Forums formandskab. Resultatet fra døgnseminaret blev efterfølgende præsenteret og afstemt på Sundhedsstrategisk Forums temamøde ultimo april.\n30 Hovedlinjerne i den strategiske tilgang er: - Rehabilitering og borgerinddragelse som fælles paradigme. - Udgangspunkt i en analyse af de sundhedspolitiske udfordringer og behov i Syddanmark. - Fælles ansvar for fælles udfordringer. - En udviklingsorienteret sundhedsaftale, som er opdelt i en udviklingsog en driftsdel. - Forpligtende politiske mål - gennem tydelige succeskriterier, kvalitetsog effektmål og opfølgning. Side 4 af 7 Den 2. september 2013 påbegyndtes den fælles proces med regionen og almen praksis, da Sundhedskoordinationsudvalget afholdt konferencen Ny sundhedsaftale Ny vision. På konferencen deltog foruden repræsentanter fra region og almen praksis formænd og næstformænd for de kommunale politiske udvalg med ansvar for sundhedsaftaleområdet. Parterne mødtes på administrativt niveau på et temamøde om sundhedsaftalen den 10. oktober 2013, hvor konferencens resultater blev behandlet, og organiseringen omkring udarbejdelsen af sundhedsaftalen fastlagt. Fælleskommunalt Sundhedssekretariat deltager i sundhedsaftalens redaktionsgruppe. Fælles fremtidsbillede På temamødet blev udarbejdelsen af et fælles fremtidsbillede, en analyse af særlige syddanske udfordringer og muligheder på sundhedsområdet, igangsat. Analysen, som er en vigtig del af baggrunden for udarbejdelsen af Sundhedsaftalen , udarbejdes af kommunale og regionale medarbejdere i samarbejde med KORA. 2. PRAKSISPLANUDVALGET Som et led i lovgivningen om almen praksis i juni 2013 blev der etableret nye praksisplanudvalg i alle regioner med kommunal deltagelse. Udvalgene giver kommunerne større indflydelse på planlægningen af almen praksis og mulighed for at sikre sammenhæng til den kommunale indsats. I regi af Sundhedsstrategisk Forum er der udarbejdet et oplæg til fælleskommunale krav og visioner for den kommende praksisudviklingsplan. Fælleskommunalt Sundhedssekretariat deltager i den administrative understøttelse af Praksisplanudvalget.\n31 3. OPFØLGNING PÅ DET NÆRE SUNDHEDSVÆSEN Sundhedsstrategisk Forum har på foranledning af KKR Syddanmark udarbejdet koncept for opfølgning på de fire fælles politiske målsætninger for det nære sundhedsvæsen i Syddanmark. Der er endvidere udarbejdet en generisk sagsfremstilling til brug for kommunernes sundhedsudvalg omhandlende opfølgningen på det nære sundhedsvæsen og de fire politiske målsætninger. Side 5 af 7 Sundhedsstrategisk Forum forfølger i opfølgningen på det nære sundhedsvæsen tre spor: Et mere (1) videnbaseret, (2) borgernært og (3) samarbejdende nært sundhedsvæsen. De politiske målsætninger har været grundlaget for den administrative koordinering af anvendelsen af den andel af ØA14-midlerne, som skal drøftes i regi af sundhedsaftalen. 4. FÆLLESKOMMUNAL STRATEGI FOR VELFÆRDSTEKNOLOGI Den 15. april 2013 godkendte KKR Syddanmark Velfærdsteknologi i et innovationsperspektiv - Fælleskommunal strategi for de syddanske kommuner. Strategien er udarbejdet i regi af Sundhedsstrategisk Forum, som også har til opgave at implementere strategien. Foreløbigt er der udarbejdet en fælles proces- og implementeringsmodel, som lægger til grund for igangsættelsen af arbejdet med strategiens øvrige indsatsområder. Øvrige aktiviteter fra det fælleskommunale sundhedsområde Implementering af handlingsplanen for den ældre medicinske patient - Tværsektoriel strategisk kompetenceudvikling - Opgaveoverdragelse etablering af fagligt team - Forløbsprogram for kræftrehabilitering og palliation - Benchmarking af kvalitet og effekt på genoptræningsområdet - Egenomsorg som led i stratificeringen - Udrulning af telemedicinsk sårvurdering - Implementering af forløbsprogrammer vedr. erhvervet hjerneskade - Digital tværsektoriel kommunikation på psykiatriområdet - Udfordringer i den vederlagsfri fysioterapi\n32 ØKONOMI Fælleskommunalt Sundhedssekretariat er oprettet på baggrund af KKR Syddanmarks beslutning herom i juni Sekretariat havde opstart den 1. marts Sekretariatet er bemandet af to medarbejdere. Side 6 af 7 I første halvår 2013 var sekretariatet bemandet af Gitte Duelund Jensen og Bruno Langdahl. Gitte Duelund Jensen fratrådte sin stilling juli Den 1. august 2013 blev Vibeke Andersen ansat i sekretariatet. Fælleskommunalt Sundhedssekretariat var i 2009 placeret i Fredericia Kommune, og fra 2010 er sekretariatet placeret i Vejen Kommune. Fælleskommunalt Sundhedssekretariat finansieres af kommunerne ud fra en fordelingsnøgle baseret på indbyggertal (opgjort 1. januar i budgetåret). Kommunen, hvori sekretariatet er placeret, udsender opkrævning til de øvrige kommuner i regionen.\n33 Side 7 af 7 REGNSKAB 2013 FOR FÆLLESKOMMUNALT SUNDHEDSSEKRETARIAT Tekst Budget 2013 Samlet resultat 2013 Løn Efteruddannelse Tjenestekørsel Personaleudgifter i alt Fælleskommunal mødevirksomhed Kontorhold Materiale og aktivitetsudgifter i alt Udgifter til IT Kapacitetsudgifter i alt Husleje Grunde og Bygninger i alt Udgifter i alt Overførsel fra Kommunebetaling Indtægter i alt Opsamlet resultat\n34 2.4 Regnskab 2013, årsrapport 2013 og budget 2015 for det fælleskommunale sundhedssekretariat\n35 Tekst Budgetter og regnskaber for hele sekretariatets funktionsperiode inkl. forslag til Budget 2015 Budget 2011 Resultat 2011 Resultat Løn Tjenestekørsel Efteruddannelse Møder, rejser og repræsentation Budget 2012 Resultat 2012 Budget 2013 Personaleudgifter i alt Budget 2014 Budget 2015 Forslag Kontorhold Fælleskommunal mødevirksomhed Aktiviteter 140 Materiale og aktivitetsudgifter i alt Udgifter til IT Inventar Kapacitetsudgifter i alt Husleje - driftsudgifter Grunde og Bygninger i alt Udgifter i alt Overførsel af sidste års resultat Kommunebetaling Indtægter i alt Resultat Kommunebetaling pr. indbygger 0,9961 1,1404 1,1545 1,1715 1,1715(1) Kilde: Dataudtræk fra Prisme. Note 1: Baseret på befolkningstal 1. kvartal Når befolkningstallet pr forelægger, justeres kommunebetaling pr. indbygger herefter. Forslag til budget 2014 bliver efter godkendelse PL-fremskrevet med KL's fremskrivningsprocent.\n36 2.5 Årsrapport, budget og regnskab for socialsekretariatet Baggrund\n37 Dato: Kontaktperson: Camilla Fyhn Milland Telefon: Årsrapport 2013 Fælleskommunalt Socialsekretariat Fælleskommunalt Socialsekretariat havde opstart den 4.april 2011 og har i 2013 været bemandet af to strategiske analytikere, Camilla Fyhn Milland, Cand.merc. og Lene Kristin Kamp, Cand.scient. soc. Fælleskommunalt Socialsekretariats primære formål er at koordinere og bistå arbejdet med de nye rammeaftaler; Udviklingsstrategien og Styringsaftalen, samt sekretariatsbetjene Socialdirektørforum og underliggende arbejdsgrupper. Udviklingsstrategien og Styringsaftalen danner grundlaget for et øget fælleskommunalt samarbejde samt koordinering og udvikling på det specialiserede socialområde. Dette sker primært gennem betjening af Socialdirektørforum og relaterede underarbejdsgrupper. Udviklingsstrategi og Styringsaftale Rammeaftale for det specialiserede socialområde Kommunerne overtog den 16. marts 2011 koordineringsansvaret på det specialiserede socialområde. Der skal jf. bekendtgørelse udarbejdes en Udviklingsstrategi og en Styringsaftale. I 2013 er der udarbejdet en Udviklingsstrategi 2014 samt en Styringsaftale Udviklingsstrategien 2014 Udviklingsstrategien kan indeholde elementer som: den faglige udvikling i tilbuddene, fleksibel anvendelse af eksisterende tilbud, udvikling i behovene, kommunernes forebyggende foranstaltninger, som de har etableret eller planlægger at etablere, og som har betydning for planlægning og udvikling af tilbud omfattet af rammeaftalen. Udviklingsstrategien i Syddanmark indeholder hvert år særlige temaer, som der skal arbejdes fælleskommunalt med. Heraf et tema udpeget af Socialministeren. I Udviklingsstrategien 2014 er hovedfokus på implementering af afsluttede og igangværende projekter. Derudover er der tre nye temaer: Ministertema; godkendelse og tilsyn 1\n38 Takster som understøtter målet med indsatsen Anvendelse af velfærdsteknologier på socialområdet Det er Socialsekretariatets opgave, at iværksætte, sekretariatsbetjene samt være delagtige i arbejdsgrupperne, der arbejder med temaerne. I relation til Udviklingsstrategien udarbejdes der årligt en analyse af tendenser og behov på området, hvor kommunerne melder ind med behov for flere eller færre pladser på de sociale tilbud. Der sker herunder en koordinering af de lands- og landsdelsdækkende tilbud. Socialsekretariatet står for udsendelse, indsamling og behandling af disse oplysninger. Styringsaftalen 2014 Styringsaftalen lægger rammerne for kapacitets- og prisudviklingen for de tilbud, som Styringsaftalen omfatter. Styringsaftalen sikrer, at der tages stilling til de styringsmæssige forhold ved kommunernes køb og salg af pladser samt regionens salg af pladser. Styringsaftalen skal indeholde aftaler om udvikling af takster og den økonomiske udvikling, prisstruktur, frister for afregning og oprettelse og lukning af tilbud/pladser. Derudover skal den indeholde tilkendegivelser fra kommunalbestyrelserne om overtagelse af regionale tilbud. Initiativer i Styringsaftale 2014: Takstanalyse Udvikling af en metode i forhold til en analyse af det samlede udgiftsniveau, der kan supplere analysen af takstudviklingen Analyse af enkeltmandsprojekter og særforanstaltninger Udvikling af en model til benchmarking på tilbudsniveau Opgørelse af belægningsprocenter 2 gange årligt Kapacitetsanalyser Socialsekretariatet står for indsamling af data og databearbejdning ift. ovenstående opgørelser og analyser. Rammeaftale for specialundervisningsområdet Kommunerne overtog 1. maj 2012 koordineringsforpligtelsen på specialundervisningsområdet, herunder for de lands- og landsdelsdækkende tilbud. Der skal jf. bekendtgørelse udarbejdes en Udviklingsstrategi og 2\n39 en Styringsaftale. Det er i Syddanmark aftalt, at dette sker i en koordineret proces med rammeaftalen på socialområdet. Der udarbejdes således én Udviklingsstrategi og én Styringsaftale, der omfatter både det specialiserede socialområde og specialundervisningsområdet. Socialdirektørforum En af Socialsekretariatets hovedopgaver er servicering af Socialdirektørforum. Socialsekretariatet er i samarbejde med Forretningsudvalget under Socialdirektørforum ansvarlig for udarbejdelse af dagsordner og referater. Socialsekretariatet har endvidere ansvar for mødeplanlægningen. Sekretariatet følger op på sager, som er rejst i Socialdirektørforum, og sørger for at disse bliver fulgt op og behandlet ved rette instans. Hvis der er særlige sager, som ønsket dagsordensat eller opfølgning på, koordineres dette gennem sekretariatet. Hvis der er særlige punkter, der skal bearbejdes og videresendes til behandling i kommunaldirektørkredsen og i KKR, sørger sekretariatet for dette. Socialsekretariatet står for udarbejdelse af dagsordner og referater til møderne i Forretningsudvalget under Socialdirektørforum. Forretningsudvalget er forberedende forum til sager, der skal på i Socialdirektørforum. Endvidere giver Forretningsudvalget sparring på konkrete sager samt er i nogle tilfælde beslutningsforum. I forhold til det nye Socialtilsyn er der behov for en del orientering og koordinering. Socialsekretariatet har i samarbejde med KKR sekretariatet løbende holdt møder med Socialtilsynet i Faaborg Midtfyn Kommune, for at koordinere informationsflow og indhold i forhold til Socialdirektørforum, Kommunaldirektørkredsen og KKR. Den strategiske og den økonomiske arbejdsgruppe Den strategiske arbejdsgruppe: Den strategiske arbejdsgruppes primære opgave er udarbejdelse af Udviklingsstrategien og opgaver afledt af denne. Derudover løser den strategiske arbejdsgruppe ad hoc opgaver for Socialdirektørforum og KKR. Det er Socialsekretariatet, der står for at indsamle, koordinere og være medskrivere på opgaver, som den strategiske arbejdsgruppe løser. Derudover er det Socialsekretariatet, der står for dagsordner, referater, mødeplanlægning osv. 3\n40 Den økonomiske arbejdsgruppe: Den økonomiske arbejdsgruppes primære opgave er udarbejdelse af Styringsaftalen og opgaver afledt af denne. Den økonomiske arbejdsgruppe er ansvarlig for udarbejdelse af analyser og opgørelser der er aftalt i Styringsaftalen, herunder takstanalyse, analyse af enkeltmandsprojekter og særforanstaltninger, opgørelse af efterreguleringer samt opgørelse af de faktiske belægningsprocenter. Endvidere behandler den økonomiske arbejdsgruppe eventuelle tvivlsspørgsmål ang. takstprincipper ol. Den økonomiske arbejdsgruppe har afholdt takstmøde for de personer, der foretager takstberegningerne i kommunerne og Region Syddanmark. Formålet med mødet er at afklare de eventuelle spørgsmål, der måtte være til takstprincipper herunder beregningsmetoder. Socialsekretariatet bidrager til mødeplanlægningen samt som oplægsholder på mødet blandt andet ift. præsentation af Udviklingsstrategien og Styringsaftalen. Den økonomiske arbejdsgruppe løser endvidere ad hoc opgaver for Socialdirektørforum og KKR. Socialsekretariatet står for at indsamle, koordinere og være medskrivere på opgaver, som den økonomiske arbejdsgruppe løser. Derudover er det Socialsekretariatet, der står for dagsordner, referater, og mødeplanlægning. Politisk temadag Socialsekretariatet står for planlægning og udførelse af en årlig politisk temadag. Temadagen for 2013 blev afholdt den 5. september Temaet for dagen var velfærdsteknologi på det specialiserede socialområde - socialteknologi og social læring. På programmet var: En kommunalpolitisk vinkel på anvendelse af socialteknologi for at øge livskvalitet for borgerne Velfærdsteknologi fra idé til virkelighed Et liv med velfærdsteknologi Strategi for digital velfærd og kommunernes fælles indsats Netværkssamarbejde Netværkssamarbejdet er vigtigt, og der foregår netværkssamarbejde i forskellige fora og på forskellige niveauer. Sekretariatet har oparbejdet og anvender det netværk af kontaktpersoner, der er i kommunerne og regionen. Derudover er der det mere formaliserede netværkssamarbejde: 4\n41 KKR- sekretariatet. Der er i den daglige planlægning og arbejde med opgaver et tæt samarbejde med KKR sekretariatet. Dette bidrager til at opgaveløsningen optimeres. Samarbejdet medfører faglige diskussioner og god dialog omkring dagsordenspunkter til Socialdirektørforum og KKR. Fælleskommunalt Sundhedssekretariatet Som KKR sekretariatet er Sundhedssekretariatet også placeret i Vejen Kommune. Der er i opgaveløsningen snitflader mellem de to sekretariater. Samarbejdet med Fælleskommunalt Sundhedssekretariat har bl.a. drejet sig om psykiatri- og senhjerneskadeområdet. Håndtering af fleks - og førtidspensionsreformen, særligt ordningen om rehabiliteringsteams og sundhedskoordinatorer, er et eksempel på et område, som har involveret både KKR- sekretariatet, Fælleskommunalt Sundhedssekretariat og Fælleskommunalt Socialsekretariat. De 4 andre rammeaftalesekretariater Ved den nye lovændring om koordinering af det specialiserede socialområde, blev der også oprettet sekretariater i de 4 andre landsdele. De 5 sekretariater mødes 2 gange årligt i KL regi samt 3 gange årligt i eget regi. Ved møderne i KL regi, er det KL der sætter dagsorden med inputs fra sekretariaterne. Ved møderne i eget regi, er det værtssekretariatet, der sætter dagsorden. Det kan være besøg udefra med faglige oplæg, drøftelse af konkrete problemstillinger og udveksling af konkrete erfaringer og ideer omkring opgaveløsningen osv. Socialsekretariatet.dk Socialsekretariatet administrerer hjemmesiden På hjemmesiden findes blandt andet Styringsaftalen og Udviklingsaftalen samt tilhørende bilag. Endvidere kan der findes oplysninger i relation til Socialdirektørforum herunder kommissorium, referater, deltagere, møder mm. Initiativer der er arbejdet med i 2013 Fælles Fokus i Syddanmark Der blev på mødet i kommunaldirektørkredsen den 9. januar 2012 taget initiativ til et intensiveret samarbejde mellem kommunerne og Region Syddanmark om udviklingen af det højt specialiserede socialområde. Kommunerne og Region Syddanmark har ønsket at sætte fokus på, hvordan et udvidet samarbejde kan bidrage til at optimere effekten og den samlede ressourceudnyttelse på det specialiserede socialområde. 5\n42 Der er i den forbindelse oprettet 4 arbejdsgrupper: 1. Effektiv økonomistyring 2. Synergi med psykiatri og somatik 3. Kundebestyrelser 4. Effektmåling De fire arbejdsgrupper har alle afrapporteret. Socialsekretariatet har været repræsenteret i hver af disse 4 arbejdsgrupper med én repræsentant. Socialsekretariatet har i samarbejde med en repræsentant fra Region Syddanmark været ansvarlig for udarbejdelse af dagsordner, referater, udarbejdelse af notater, nyhedsbreve oplæg mm, mødeplanlægning osv. Metoder og metodeudvikling på det specialiserede socialområde Projektets formål er at oparbejde det grundlag, der skal til, for at kommunerne kan omsætte evidensforskning i implementering af metoder på det specialiserede socialområde, som opnår de opstillede mål inden for en snævrere økonomisk ramme. Det vil sige, at etablere et grundlag for at kommunerne kan udvikle socialpædagogiske metoder, som hviler på international evidensforskning og beskrivelse af de metoder der allerede benyttes. Arbejdsgruppe vedrørende senhjerneskadede Et tema i Udviklingsstrategien for 2012, er omkring borgere med en senhjerneskade. Arbejdsgruppen har arbejdet med KL s udspil En styrket rehabilitering af borgere med en hjerneskade (KL, 2012). Gruppen har udarbejdet syddanske anbefalinger ud fra seks af udspillets ti anbefalinger. Den første afrapportering skete på mødet den 23. maj Her blev arbejdsgruppens anbefalinger godkendt, og det blev besluttet, at gruppen skulle arbejde videre med at konkretisere anbefalingerne til handleplaner. Socialsekretariatet har koordineret processen, udarbejdet dagsordener og referater samt samlet og udarbejdet materiale til afrapporteringen. 6\n43 Arbejdsgruppe vedrørende borgere med sindslidelse og misbrug Arbejdsgruppen er nedsat for at arbejde med et tema Udviklingsstrategien 2012 om borgere med en sindslidelse og et misbrug. Der er behov for et tværsektorielt samarbejde omkring personer med en dobbeltbelastning i form af en psykiatrisk diagnose og misbrug. Arbejdet vil koncentrere sig om de komplekse svære sager, hvor der typisk ikke er et oplagt tilbud og de sager, der mange gange falder mellem to stole. Arbejdsgruppen vil: Kortlægge, hvilke udfordringer der er Beskrive indsatser der virker i forhold til psykisk og social rehabilitering Formidling af effektfulde indsatser et katalog med gode eksempler. Formidle metoder som understøtter fastholdelse i egen bolig og viden om skadesreducerende indsatser ved misbrug. Socialsekretariatet har koordineret processen, udarbejdet dagsordener og referater samt samlet og udarbejdet materiale til afrapporteringen. Fokus på det gode liv Et tema i udviklingsstrategien 2013 er Fokus på det gode liv. Formålet for den nedsatte arbejdsgruppe, er at udarbejde minimum 3 radikalt innovative spørgsmål til alternative måder at arbejde med borgere med et handicap. Formålet med at opstille innovative spørgsmål er at søge en væsentlig forbedring eller en ny tilgang, der for alvor laver om på tingenes tilstand og på vores opfattelse af sammenhænge, og dermed ikke søger en inkrementel forbedring af de ydelser, vi kender i dag. Der er til udførelse af det innovative arbejde indgået samarbejde med Innovationsfabrikken i Kolding. Socialsekretariatet er repræsenteret i arbejdsgruppen som procesmager og facilitator. Familieplejeanbringelser Arbejdsgruppen er nedsat til at arbejde med det tema, som ministeren har udvalgt til Udviklingsstrategien Opgaven fra ministeriet går ud på, at kommunerne skal sætte fokus på familieplejelignende anbringelsessteder. Arbejdsgruppen vil: Etablere et fælleskommunalt samarbejdsforum med tilsynet, som et pilotprojekt 7\n44 Kortlægning af de største udfordringer/indsatsområder på familieplejeområdet samt forslag til håndtering af disse. Afdækning af udfordringer og muligheder for at styrke anvendelsen af plejefamilie Etablere tværkommunal uddannelse af familieplejekonsulenter Socialsekretariatet har koordineret processen, udarbejdet dagsordener og referater samt været medskriver på produkter. Benchmarking Der er i Styringsaftalen 2014 aftalt et initiativ vedr. benchmarking. Der skal udvikles en model til benchmarking på tilbudsniveau. Benchmarkingen skal bidrage med at forklare og kvalificere eventuelle forskelle i takst mm. blandt de forskellige tilbud samt synliggøre de instrumenter, der kan skrues på. Arbejdsgruppen vil: Forklare og kvalificere eventuelle forskelle i takst mm. blandt de forskellige tilbud, herunder synliggøre hvad det er der konkret fås for pengene. Udarbejde en model, der har generel anvendelighed. Bidrage til erfaringsudveksling ift. eventuelle effekt og / eller effektiviseringsmuligheder. Der skal udarbejdes et eksempel på benchmarking Socialsekretariatet koordinerer processen samt udarbejder dagsordener og referater. 8\n45 Økonomi Kommunerne er DUT finansieret fra staten til denne opgave og Socialsekretariatet er herigennem, finansieret af de 22 kommuner i Syddanmark. Vejen Kommune, hvori sekretariatet er placeret, udsender opkrævning til de øvrige kommuner i regionen. Socialsekretariatets regnskab for 2013 ses nedenfor. Regnskab 2013 for Fælleskommunalt Socialsekretariat Tekst Regnskab 2013 Budget 2013 Samlet resultat 2013 Løn Efteruddannelse Tjenestekørsel Møder, rejser og repræsentation Personaleudgifter i alt Aktiviteter Administration Materiale og aktivitetsudgifter i alt Udgifter til IT Inventar 0 0 Kapacitetsudgifter i alt Husleje Grunde og Bygninger i alt Udgifter i alt Overførsel fra Kommunebetaling Indtægter i alt Opsamlet resultat Uforbrugte midler overføres til\n46 Organisering Den tværsektorielle organisering omkring Socialdirektørforum og fælleskommunalt socialsekretariat ses nedenfor. Kommunerne KKR Syddanmark Kontaktudvalget Regionen, private opholdssteder m.fl. KKR- sekretariat Kommunaldirektørkreds Socialdirektørforum Formandskommune Fælleskommunalt socialsekretariat Forretningsudvalg Økonomisk arbejdsgruppe Strategisk arbejdsgruppe Diverse faglige arbejdsgrupper - tidsbegrænsede 10\n47 2.5 Årsrapport, budget og regnskab for socialsekretariatet Baggrund\n48 Budgetter og regnskaber for hele funktionsperioden i Fælleskommunalt Socialsekretariat Tekst Budget 2011 Resultat 2011 Budget 2012 Resultat 2012 Budget 2013 Resultat 2013 Budget 2014 Budget 2015 Forslag Løn Efteruddannelse Tjenestekørsel Møder, rejser og repræsentation Personaleudgifter i alt Aktiviteter Administration Materiale og aktivitetsudgifter i alt EDB udgifter Inventar Kapacitetsudgifter i alt Husleje Grunde og Bygninger i alt Kommunaldirektørkredsen Note 1 Udgifter i alt Overførsel af sidste års resultat Kommunebetaling Indtægter i alt Opsamlet resultat Kommunebetaling pr. indbygger 2,0685 2,1193 2,1415 2,1700 2,0685 Note 2 Sekretariatet startede op pr. 1. april 2011 Note 1: Udgifter i forbindelse med møder i Kommunaldirektørkredsen Note 2: Budget 2014 og Budget 2015: baseret på befolkningstal i region Syddanmark, 1. kvartal 2014: indbyggere (Kilde: Danmarks statistik)\n49 2.6 Kompetenceudvikling for social- og sundhedsområdet\n50 1 STRATEGISK RAMMEOPLÆG OM TVÆRSEKTORIEL KOMPETENCEUDVIKLING 12. maj 2014 (1) BAGGRUND Kredsen af kommunaldirektører besluttede i 2012, at der skulle udarbejdes et oplæg til strategisk drøftelse med relevante uddannelsesinstitutioner. Der er i forlængelse heraf udarbejdet en opsamling, som rummer selve oplægget til strategisk drøftelse omkring fremtidens kompetencebehov. Essensen af oplægget er: Del 1: Pointer til drøftelse med uddannelsesinstitutioner (stærke fagfaglige kompetencer, personlige, relationelle og organisatoriske kompetencer, fra hjælperrolle til motivatorrolle, strukturer i uddannelsen med mere tværfaglighed, skærpede adgangskrav, bedre samspil ml teori og praktik) Del 2: Pointer som peger ind i egen organisation (kompetenceudvikling mod mere sammenhængende tværfaglige og tværsektorielle forløb. Mere samarbejde med borger/patient, pårørende og andre interessenter). På dette grundlag har kommunaldirektørkredsen udpeget en tværsektoriel styregruppe, som har til opgave at udarbejde et forhandlingsudspil til drøftelse med uddannelsesinstitutioner og skoler inden for grunduddannelsesområdet. Arbejdsgruppen har overdraget opgaven til Sundhedsstrategisk Forum og Socialdirektørkredsen, som udarbejder et oplæg til den videre proces, herunder dialog med uddannelsesinstitutionerne, og stillingtagen til hvilke konkrete tiltag, der kan i gangsættes. Der er afholdt møde med deltagelse af repræsentanter fra styregruppen samt Sundhedsstrategisk Forum ved Arne Nikolajsen og Socialdirektørforum ved Peter Pietras den 7. november På mødet blev det konkluderet, at den gennemførte kortlægning har et buttom-up perspektiv. Der er behov for at supplere med et mere strategisk afsæt og en drøftelse af, hvilke kompetencebehov der vil være i fremtidens socialog sundhedsvæsen. Det følgende er et udkast til en sådan strategisk ramme. Baggrunden for oplægget er konklusionerne fra ovennævnte møde den 7. november 2013 og Socialdirektørforums og Sundhedsstrategisk Forums strategiske drøftelser af behov for kompetenceudvikling for at møde fremtidens behov på social- og sundhedsområdet i Region Syddanmark og kommunerne i regionen.\n51 2 (2) INDFLYDELSESSPOR Der kan peges på tre arenaer eller indflydelsesspor, hvor de fælles tværsektorielle interesser i de syddanske kommuner og Region Syddanmark i forhold til kompetenceudviklingsområdet kan varetages: a) Det nationale spor Bekendtgørelser og studieordninger reguleres på nationalt niveau. De syddanske kommuner og Region Syddanmark skal være en aktiv medspiller og gøre deres synspunkter gældende både i KL, Danske Regioner og i ministeriet. Dette gælder også omkring indflydelse på dimensioneringen til forskellige uddannelser. Den 7. januar 2014 lancerede KL udspillet "Next Practice - Udvikling af det nære sundhedsvæsen gennem bedre sundhedsuddannelser" 1. Her kommer KL med konkrete anbefalinger til seks uddannelser: social- og sundhedsassistent, sygeplejerske, fysioterapeut, ergoterapeut, tandlæge og speciallæge i almen medicin. Fælles for anbefalingerne til de seks uddannelser er, at der er behov for nye og bredere kompetencer hos de ansatte i det kommunale sundhedsvæsen. Projektet forløber over tre år. I regi af Socialstyrelsen og 6-byerne pågår ligeledes løbende en dialog om kompetencebehov. Også i regi af Danske Regioner er der med Uddannelsespolitisk oplæg og senest konkretiseringer på EUD området udarbejdet anbefalinger om det fremtidige kompetencebehov. Endelig pågår der aktuelt på nationalt niveau et tværsektorielt arbejde initieret af ministeriet, hvor der gennem en planlagt proces henover foråret arbejdes med fremtidsscenarier på området for de mellemlange uddannelser. Såvel kommunale som regionale repræsentanter indgår i dette arbejde. Resultater fra dette nationale arbejde kan naturligt indgå i Region Syddanmarks tværsektorielle arbejde, når resultaterne foreligger. b) Dialogen med relevante uddannelsesinstitutioner i Region Syddanmark Den tværsektorielle tilgang bør ud fra fælles pejlemærker differentieres efter, hvilken uddannelsestype og hvilket uddannelsesniveau, der er tale om. Der er stor diversitet blandt de forskellige uddannelsesudbud ikke kun på social- og sundhedsområdet. Det er centralt, at dialogen tænkes sammen med uddannelsernes egne evaluerings- og forandringscyklusser. Dialogen bør være netværks- og udviklingsorienteret. Ofte vil det være frugtbart at definere en retning og et mere overordnet behov frem for at fremlægge meget tilskårne krav. Uddannelsesinstitutionerne kan være medudviklere, og de kan bidrage til afdækningen af udfordringer og muligheder. Mens uddannelsernes bekendtgørelser reguleres på nationalt niveau, er det muligt på regionalt niveau at oprette nye uddannelser eller at påvirke, hvilke efteruddannelser uddannelsesinstitutionerne udby- 1 Se\n52 3 der. Et succesfuldt efteruddannelseskoncept påvirker ofte grunduddannelserne. Omdrejningspunktet for dialogen er derfor nye uddannelser og efteruddannelser, samt tilrettelæggelsen og prioritering af fx mere praksisnær træning fremfor ensidig teoretisk efteruddannelse, fokus på effektoptimering og reel effekt af kompetenceudviklingen. c) Organisationsudvikling og ledelsesmæssigt fokus De syddanske kommuner og Region Syddanmark udgør selv det tredje indflydelsesspor. Ledelse er kernen i et paradigmeskift. Som arbejdspladser har vi selv en stor aktie i at præge medarbejderne. Såvel som der er behov for en drøftelse af fremtidens uddannelser, er det nødvendigt at drøfte, hvilke krav vi stiller til det personale, vi allerede har og hvordan de nyuddannede får bedre muligheder for at sætte deres kompetencer i spil. Den enkelte kommune og region har ansvar for at sætte fokus på en fælles rehabiliterende tilgang på tværs af sundheds-, social-, ældre-, børn og unge-, handicap-, psykiatri-, og arbejdsmarkedsområderne og på tværs af sektorer. Når der i det følgende sættes en ny strategisk retning præget af et helhedsorienteret borgerfokus, så er det vigtigt, at fremtidens medarbejdere tager de nye takter til sig og ser sig selv som en del af en sammenhængende opgaveløsning. Her får såvel efteruddannelse som organisationsudvikling afgørende betydning for, om de strategiske intentioner udmønter sig i en konkret forandring. Såvel, som vi forventer en tværgående og sammenhængende tilgang på medarbejderniveau, er det vigtigt, at kommuner og regioner på ledelsesniveau er i løbende dialog om udviklingen af social- og sundhedsområdet, og at man deler viden og forventninger. En stærk ledelsesmæssig koordinering på tværs af sektorer har både betydning for, at der udvikles fælles sprog, og at kommuner og region kan formidle områdernes samlede behov til uddannelsesinstitutionerne. Både kommuner og region bør også være opmærksom på praktikopgaven, herunder mulighederne for at tilrettelægge tværgående praktikker, der understøtter opgaveløsningen på tværs af faggrupper, fagområder og sektorer. Afgrænsning Indspil, som direkte adresserer grunduddannelserne (a), herunder bekendtgørelser og studieordninger, sker gennem kommunernes og regionernes repræsentation i nationale fora. Fokus på ledelsesopgaven (c) skal ske i egen organisation.\n53 4 Det er dialogen med de relevante uddannelsesinstitutioner i Region Syddanmark (b), som er udgangspunktet for de efterfølgende afsnit og oplæggets hovedfokus. (3) OVERORDNET TILGANG I det følgende beskrives de fælles forventninger til mødet mellem fagperson og borger/patient i fremtidens social- og sundhedsvæsen. Specialisering Udviklingen i sygehusvæsenet bevæger sig fortsat i retning af øget specialisering på færre enheder, kortere indlæggelser og mere ambulant behandling. I takt med specialiseringen på sygehusene og de stadigt kortere sygehusforløb, sker en stadig større del af indsatsen i borgerens hjem og nærmiljø. Tilbuddene inden for patientrettet forebyggelse og rehabilitering kommer tættere og tættere på selve indlæggelsen. Også inden for sundhedsfremme og forebyggelse sker der en specialisering. På socialområdet er erfaringen også, at en række målgrupper har andre behov end tidligere, og nogle bliver mere komplekse. Der er i kommunerne og regionen stadigt større fokus på, at indsatserne skal skabe progression for borgeren. Det nødvendiggør mere viden om, hvilken effekt tiltagene har for bedre at styre sine ressourcer. Det sætter krav til en nyspecialisering af den faglige indsats og udvikling af de metoder, medarbejderne anvender. Den løbende udvikling i retning af specialisering, centralisering og indsatser i borgerens nærmiljø betyder, at der fortsat er behov for fokus på den dybdegående faglighed. Eksempelvis skal sygdomslære og de naturvidenskabelige kompetencer fortsat prioriteres. Såvel region som kommuner har brug for velkvalificerede medarbejdere, der kan varetage behandling og pleje på et mere specialiseret niveau og overfor mere komplekse målgrupper, og de skal kunne tilpasse sig en stadig udvikling i opgaverne og forskydninger i arbejdsdelingen mellem sektorerne. Kommunernes og regionens behov på dette område løftes primært på et nationalt niveau i reguleringen af bekendtgørelser og studieordninger. Den rehabiliterende tilgang Specialiseringen og de øvrige tendenser, der er beskrevet ovenfor, hænger sammen med en anden afgørende udviklingstendens: En mere rehabiliterende tilgang i mødet med borgeren. I kommunerne har det rehabiliterende styringsrationale vundet indpas i varetagelse af opgaveløsningen på social- og sundhedsområdet de seneste år. En tilsvarende udvikling er sket på det regionale socialområde. Det er en fælles erkendelse, at et behandlingsforløb først er tilendebragt, når den behandlede borger er tilbage til det bedst tænkelige funktionsniveau i sit arbejds- og familieliv. Og når flere opgaver fremadrettet skal løses i primærsektoren tæt på borgerne, øges både behovet og mulighederne for, at en hurtig forbyggende og rehabiliterende indsats kan igangsættes.\n54 5 På sygehusene er det i takt med specialiseringen ligeledes blevet tiltagende vigtigt at tænke behandlingen ind i en helhed med patientens øvrige livssituation. Denne udvikling sker ikke som en bevægelse væk fra det evidensbaserede, men nærmere som et supplement og som led i udviklingen af det tværsektorielle samarbejde med afsæt i en fælles rehabiliterende tilgang og et fælles borgerperspektiv. Region Syddanmarks sundhedsvision tegner denne mere helhedsorienterede tilgang med udgangspunkt i borgerens situation. Overordnet er visionen Du tager ansvar for din sundhed sammen tager vi hånd om din sygdom. Herunder findes pointer omkring dialog, lighed, sammenhæng og ansvar. Dog er der også fortsat pointer i visionen omkring behandlingskvalitet, høj faglig standard og patientrettigheder. Det fælles fokus på rehabilitering og den fælles ambition om borger/patient- frem for systemfokus understreger, at der er en gensidig afhængighed tværsektorielt. Det er nødvendigt at arbejde mod en helhedstænkning om fremtidens sundhedsvæsen det gælder både på tværs af sektorer, faggrupper og målgrupper. I nedenstående tabel er den nye rehabiliterende tilgang sammenholdt med det sundhedsfaglige evidensorienterede styringsrationale, som overvejende gør sig gældende på sygehusene, og et mere traditionelt socialfagligt serviceorienteret styringsrationale.\n55 6 Et sundhedsfagligt evidensorienteret styringsrationale Et socialfagligt serviceorienteret styringsrationale Et rehabiliteringsfagligt borgerorienteret styringsrationale Dominerer primært på sygehusene Dominerer primært i kommunerne Vinder indpas i både kommunale og regionale sammenhænge Sundhedsloven definerer ingen specifikke ydelser, kun et helt overordnet ansvar for at Servicelovgivningen beskriver skal-ydelser relativt detaljeret i de enkelte paragraffer På baggrund af både social- og sundhedsloven. drive sygehusvæsen Sundhedsmæssig effekt som målet for sundhedsydelser Brugernes tilfredshed som målet med serviceydelser Borgerens mestring, deltagelse/aktivitet og funktionsniveau (brugerorienteret effekt). Ydelser skal evidensbaseres Ydelser skal sikre overholdelse af gældende love Indsatsen er vidensbaseret og målog effektorienteret. Sundhedsfaglige instrukser, vejledninger og regimer danner grundlag for ydelser Politisk fastsatte kvalitetsstandarder, ofte med fokus på hyppighed og varighed, danner grundlag for tildeling af ydelser Baseret på dialog mellem fagfolk og borger/pårørende i en fagligt og politisk defineret ramme. Stræber efter at skabe kontinuitet ved at samle forløb under en eller meget få terapeuter og skabe en sundhedsfaglig styring Stræber efter at adskille bestiller og udfører (BUMmodel med visitatorer) og introducerer markedskræfter (udbud og efterspørgsel) Stræber efter at skabe sammenhæng i inddragelse af forskellige faggrupper i samme forløb og i samarbejde med borgeren. Kilde: Kolonne 1 og 2 er fra Genoptræning under forandring, DSI 2009, side 177. Kolonne 3: Egne formuleringer Borgerperspektivet, herunder målet om, at borgeren opnår meningsfuldhed, selvstændighed og ansvar for eget liv samt fokus på borgerens mestring, ressourcer og egenomsorg, gør sig gældende på tværs af socialog sundhedsområderne i kommunerne og regionen. Relationen til borgeren er dialogorienteret og forventningsafstemmende. På socialområdet taler man om en bevægelse fra service ( vi gør det for dig ) til træning ( du gør det selv ) og værksted ( vi gør det sammen ). ICF-terminologien, som omfatter biologiske, psykologiske og sociale forhold er et godt udgangspunkt for et fælles sprog på tværs af sektorer og forvaltninger om denne tilgang.\n56 7 (4) NYE SAMARBEJDER MELLEM BORGER OG FAGPROFESSIONEL Den nye rehabiliterende tilgang i kommunerne og de ændrede målgrupper betyder, at den fagprofessionelle må møde borgeren på en ny måde. At arbejde rehabiliterende indebærer et værdisæt, hvor respekt og ligeværdighed er centralt, og hvor ønsket er, at borgeren oplever sammenhæng i forløbet. Borgeren skal mødes dialogorienteret som ekspert på sit eget liv. Ofte er det ikke den tid, den professionelle har med borgeren, men hvad borgeren gør på egen hånd efterfølgende, der er afgørende for, om det offentliges indsatser har effekt. Fagpersonen skal tilbyde sin faglighed på en ny måde i en coachende tilgang, hvor borgeren selv deltager og træffer endelige valg. Det indebærer en øget bevidsthed om egne fagkompetencer og viden om andres kompetencer, så behov for koordination imødekommes, så der skabes sammenhæng. Overblik og refleksionskompetencer er af samme årsag afgørende. Effekten og kvaliteten af den fagprofessionelles indsats skal dokumenteres med henblik på deling af viden og som baggrund for kvalitetssikring og udvikling. De ændrede møder mellem fagprofessionel og borger betyder, at der generelt er behov for at gøre op med professionsuddannelserne monofaglige selvforståelse og at skabe endnu bedre samspil på tværs af uddannelserne, fx gennem mere tværfaglig undervisning. Målet er større tværfaglighed i de borgernære og patientrettede tilbud og fokus på, at borgerens egenmestring styrkes. Medarbejderne skal kunne tale kvalificeret med den enkelte borger om KRAM-tilbud, mv. Bekendtgørelserne indeholder ofte disse elementer i større eller mindre omfang, men det er centralt, at de står fokuseret og prioriteres. (5) KONKRETE BEHOV TILGANGE OG METODER De konkrete ønsker og behov tager udgangspunkt i konklusionerne ovenfor samt i Kommunaldirektørkredsens oplæg til strategisk drøftelse (se bilag). Kvalitet og effekt Fremtidens social- og sundhedsvæsen er vidensbaseret og orienteret mod effekt og kvalitet. Det er afgørende, at indsatsen fra den offentlige sektor resulterer i progression og effekt for den enkelte. Der er behov for, at alle medarbejdere har grundlæggende forudsætninger inden for kvalitetssikring, dokumentation og monitorering. Medarbejderne skal kunne bidrage til kvalitetssikringssystemet, indsamle systematisk valid dokumentation og dokumentere og evaluere effekten af en indsats, herunder hvorvidt en indsats bidrager til at øge borgerens funktionsniveau. Der er behov for, at uddannelserne sætter fokus på, hvordan elever og studerende omsætter viden til konkrete færdigheder og handlekompetencer. Uddannelsesmiljøerne bør ligne den virkelighed, hvor viden og erfaring skal anvendes.\n57 8 Den rehabiliterende tilgang Fremtidens social- og sundhedsvæsen formes af den rehabiliterende tilgang. Det betyder, at medarbejdere på social- og sundhedsområdet i stigende grad skal kunne sikre sammenhæng i komplekse forløb ved at koordinere på tværs af fagligheder og sektorer og inddrage borgerens ressourcer og netværk. Fremtidens social- og sundhedsvæsen tager udgangspunkt i den rehabiliterende tilgang. Medarbejderne skal have kendskab til og kunne arbejde med recovery og rehabilitering og have borgerens tilbagevenden til det bedst tænkelige funktionsniveau i arbejds- og familieliv som overordnet perspektiv. På sundhedsområdet skal den nyuddannede sygeplejerske kunne tilrettelægge den sundhedsfaglige indsats ud fra et rehabiliterende sigte og borgerens/patientens egne ressourcer. Fysio- og ergoterapeuter skal have et solidt kendskab til recovery og rehabilitering. Medarbejderne bør have kendskab til Shared Carefilosofien, hvor forskellige faggrupper fra forskellige organisatoriske dele arbejder sammen efter veldefinerede beskrivelser. På en del af socialområdet er der behov for, at medarbejderne har kendskab til og kan praktisere social funktionstræning, social læringsopbygning og Performance Learning til bedømmelse og opfølgning på selvaftaler. Medarbejderne skal kunne skabe sammenhæng på tværs af forvaltninger om komplekse borgerforløb. ICF og tilsvarende faglige klassifikations- og vurderingssystemer er udgangspunktet for et fælles tværgående sprog. Medarbejderne skal mestre netværksanalyse og kunne inddrage borgerens ressourcer, netværk og nære fællesskaber. Tidlig opsporing og motivation Fremtidens social- og sundhedsvæsen skal i større grad levere den rette indsats i rette tid. Medarbejderne skal kende til relevante værktøjer til tidlig opsporing, kunne motivere borgeren og dermed forbedre borgerens mulighed for at deltage i rehabiliteringen. På en del af socialområdet er Motivational interviewing, inspirations- og drømmeopbygning samt fortidsmodifikation vigtige metodikker, mens der på andre dele af socialområdet i højere grad er brug for at udvikle den rehabiliterende tilgang til også at omfatte mennesker med bl.a. psykiske funktionsnedsættelser. Velfærdsteknologi, telesundhed og socialteknologi Velfærdsteknologiske løsninger er en integreret del af fremtidens social- og sundhedsvæsen. Medarbejderne skal kunne anvende og formidle brugen af velfærdsteknologiske løsninger til borgeren. Eksempelvis vil telesundhed i stigende grad understøtte forebyggende, behandlende og rehabiliterende indsatser på sundhedsområdet. På socialområdet skal medarbejderne kunne anvende socialteknologi til skabelse og vedligeholdelse af netværk.\n58 Dato: 2. juli 2013 Udarbejdet af: Odense Kommune og Region Syddanmark Bilag 1: Oplæg til strategisk drøftelse Tværsektoriel strategisk kompetenceudvikling - sundhedsområdet A. Baggrund Kredsen af kommunaldirektører og Regionsdirektøren besluttede i 2012, at der skulle udarbejdes et oplæg til strategisk drøftelse med relevante uddannelsesinstitutioner. Udgangspunktet for oplægget var et behov for en grundlæggende debat om, hvilke kompetencer der bliver brug for i fremtiden. Fokus blev efterfølgende indkredset til dels at se processen i et arbejdsgiverperspektiv, og dels starte med sundhedsområdet for at få det klareste tværsektorielle perspektiv og samtidigt høste erfaringer med denne type af samarbejdsprocesser. Yderligere blev det valgt at tage udgangspunkt i grunduddannelsesområdet. Omdrejningspunktet for at arbejde med fremtidens kompetencebehov har haft sit primære udgangspunkt i kerneopgaven, herunder et borger/patientperspektiv, med særlig opmærksomhed på hvilke udfordringer kommuner og regionen ser i fremtiden. Det har været en unik mulighed for at udvikle måden vi samarbejder på kommunalt og regionalt omkring vores borgere som mere og mere ser de offentlige ydelser som et hele. Aktuelt er der på de uddannelsespolitiske arenaer også opmærksomhed på fremtidens kompetencekrav. Både KL (Udvikling gennem bedre uddannelser) og Danske Regioner (Kvalitet i fremtidens sundhedsuddannelser) har tydeliggjort behovet for dialog om fremtidens uddannelser. Helt konkret henledes opmærksomheden i denne opsamling til følgende i de to udspil: KL (side 35) Danske Regioner (side 8) Det mener KL om uddannelsen til sygeplejerske og social- og sundhedsassistent: Sygeplejerskeuddannelsen skal styrkes inden for flg. områder: Fokus på lovgivning og rammer for sundhedsvæsnet gennem konkrete opgaver i at arbejde i grænsefladerne mellem sundhedslov og servicelov, delegationspraksis af sygeplejefaglige opgaver fra læge sygeplejersker øvrigt sundhedsfagligt personale. Fokus på praksisnære handlekompetencer (metodekendskab og anvendelse) i forhold til at sikre sammenhængende borger/patientforløb imellem sygehuset, almen praksis og hjemmesygeplejen. Fokus på dokumentation i relation til at sikre kvalitet og patientsikkerhed i et sammenhængende sundhedsvæsen. Kompetencer i forhold til velfærdsteknologiske løsninger og i forhold til at forebygge indlæggelser. Fokus på rehabiliterende indsats i det nære sundhedsvæsen. Social- og sundhedsuddannelse skal styrkes inde for flg. områder: De formelle adgangskrav skal skærpes, så eleverne reelt har forudsætningerne for at nå uddannelsens mål på normeret tid. Indholdet i sundhedsuddannelserne skal tilrettelægges, så det systematisk afspejler de opgaver, arbejdsgange, organiseringsformer og teknologier, som de kommende medarbejdere kommer til at møde i hverdagen. Det skal give medarbejderne et solidt og sikkert afsæt til det praktiske arbejde i sundhedsvæsenet\n59 Flere elever skal have tilbud om grundforløb. De kommunale arbejdsgivere skal have ret til at vælge, hvilke ansøgere, de ønsker at ansætte (hjælper- såvel som assistentuddannelsen). Erhvervsuddannelseslovens bestemmelse om prøvetid skal også gælde for social- og sundhedsassistentelever ansat i kommunerne. B. Proces Procesmæssigt er der afholdt fem workshops i uge 20 med deltagelse af 70 ledere tæt på driften samt uddannelsesansvarlige (50 kommunale og 20 regionale deltagere). 17 ud af de 22 kommuner deltog. Materialet fra denne proces blev trykafprøvet ved en workshop den 13. juni med målgruppen strategiske chefer (25 deltagere). Der har generelt været stor opbakning og tilslutning til forløbet, der har givet input til en række temaer. En væsentlig pointe i workshop-processen har været, at et arbejde med fremtidens kompetencebehov i høj grad også foregår i egne organisationer og i et organisatorisk samspil (både på tværs af kommuner og på tværs af kommuner og region). Derfor skal en strategisk dialog med uddannelsesinstitutionerne ikke ses som en isoleret proces, men nok mere som en integreret proces omkring intra- og interorganisatorisk udvikling. Dette oplæg er udarbejdet ud de input, konkrete forslag og perspektiver den gennemførte workshopproces har givet. Oplægget rummer overordnet set en opsamling på workshopprocessen delt op i to dele: Del I: Oplæg til strategisk drøftelse med uddannelsesinstitutioner Del II: Perspektiver i forhold til egne organisationer, herunder organisatorisk samspil Ydermere er der en række mere konkrete forslag i forhold til det videre arbejde med kompetencer i samarbejde med uddannelsesinstitutionerne. Det er vigtigt at fremhæve, at nedenstående opsamling er et udtryk for de krav og forslag, der er fremkommet i workshop-processen. Der er således ikke taget hensyn til, hvorvidt der allerede i dag arbejdes med disse kompetencer på grunduddannelserne. I den forbindelse skal det fremhæves, at man i dialogen med uddannelsesinstitutionerne også skal have fokus på at drøfte om de pædagogiske tilgange, metoder og værktøjer også skal udvikles for at sikre kompetenceniveauet, herunder hvordan kommuner/region og uddannelsesinstitutioner i fællesskab kan skabe sammenhængende læringsforløb. Side 2 af 7\n60 Del I: Oplæg til strategisk drøftelse med uddannelsesinstitutioner 1. Fag - faglige kompetencer Der har i alle workshops været stor opmærksomhed og fokus på de fag-faglige kompetencer. Selvom de personlige, relationelle og organisatoriske kompetencer fremhæves (ikke kun i denne proces) som værende helt afgørende nu og i fremtiden, må der ikke gives køb på den grundfaglighed, man har med sig som eksempelvis sygeplejerske, ergoterapeut, fysioterapeut eller SOSU-assistent eller SOSU-hjælper. Fag-fagligheden blev fremhævet som et væsentligt afsæt for at kunne udfolde de mere personlige kompetencer. Flere fremhævede, at fag-fagligheden skal styrkes, fordi borgernes og patienternes forløb er mere komplicerede. Dette kalder på evnen til at bede om hjælp fra andre fagligheder, når ens egen ikke længere er tilstrækkelig i forløbet, og samtidigt skal man evne at kunne overskue, hvem der bedst tager videre over i patientens forløb. Flere anså hermed en stærk fag-faglighed som en forudsætning for at indgå i tværfagligt samarbejde. Det blev fremhævet, at det at indgå i samarbejde om en borger eller patients situation kræver, at man er meget bevidst om hvad ens eget fag kan, så man er i stand til at forklare, hvordan netop denne faglige tilgang kan bibringe situationen noget væsentligt. Eksempler på udsagn fra processen: - Back-to-basic: pleje, ernæring, livsstilsfaktorer og mobilisering. De kliniske færdigheder skal bare være i orden - Viden om hvordan vi holder hinanden sunde og raske (fysisk og mentalt) - Bedre integration mellem viden om medicin, pædagogik og psykiatri 2. Personlige, relationelle og organisatoriske kompetencer Der er brug for stærke personlige, relationelle og organisatoriske kompetencer. I samspillet med borgere/patienter, skal medarbejderne således være dygtige til at sætte sig i andres sted og kunne indgå i ligeværdige dialoger. Der er en generel bevægelse fra hjælperrolle til motivator-rolle, (coaching, formidling, feedback og dialog) dog uden at miste fokus på, at der fortsat også er brug for hjælper-rollen; men mere situationsbestemt. Det kan kalde på en ny identitet som medarbejder, fordi man går fra at fikse andres liv til at være mere nysgerrig, anerkendende og inddragende. Men i praksis skal man således kunne skifte mellem de to positioner/roller i forhold til borgerens konkrete behov. Side 3 af 7\n61 I relationen til kolleger skal man kunne se og forklare andre, hvordan man med sin faglighed kan bidrage i en given situation. Man skal samtidig være parat til at lytte og ændre retning, når det giver mening. Begge dele fordrer evne til at være opmærksom, reflektere og tænke i helheder. Det betyder, at medarbejderne dels skal have en viden om de sammenhænge, de skal arbejde ind i (sektorer, andre fagligheder mv.), og dels være i stand til at møde og handle ind i situationer og processer, som udvikler sig hele tiden. Eksempler på krav til kompetencer, der blev nævnt i processen: - Den nyuddannede skal kunne omsætte generel viden til nye og skiftende kontekster. Man skal kunne se hele patientforløbet og sit eget bidrag ind i det. Dette er bl.a. vigtigt for at kunne skabe gode overgange mellem forskellige faser i et forløb, herunder at formidle den nødvendige information til andre fagpersoner på tværs af afdelinger, organisationer og sektorer. - Den nyuddannede skal have indsigt i andres fagligheder, og samtidigt bevidsthed om egen faglighed og grænser for at kunne indgå i et samarbejde. Man skal vide hvad andre fagligheder og organisationer har brug for at vide, for at kunne kommunikere det rigtige og sikre god stafet mellem fagligheder og organisationer (praktiserende læge, kommune og region). Dette kræver relationelle kompetencer i forhold til tværgående samarbejde. - Den nyuddannede skal se patienten som et hele (inkl. familie og pårørende). Man skal kunne sætte sig i andres sted, og skal kunne etablere gode relationer til kolleger, borgere/patienter og pårørende. - Den nyuddannede skal have kompetencer i forhold til projekt- og procesledelse (hjælpe og støtte patienten til også at tage ledelse i forløbet). Samtidigt skal man blive bedre til at afslutte forløb (tale og etablere afslutning fra begyndelsen) og tydeliggøre forventninger så tidligt som muligt i forløbet. - Den nyuddannede skal have kompetencer i forhold til konfliktforebyggelse og konflikthåndtering. Man skal i praksis turde tage konfrontationen med borgeren, når den er nødvendig. - Den nyuddannede skal have organisatorisk forståelse, herunder særligt fokus på organisationsformer, styring, økonomi og it. Man skal have kendskab til sundhedsaftalerne. - Yderligere ønskes det, at den nyuddannede skal have øget kendskab til andre kulturer (etniske borgere). Side 4 af 7\n62 3. Konkrete forslag i forhold til kompetencer Under dette afsnit har vi samlet de konkrete og helt specifikke forslag, som fremkom i workshop-processen. Disse forslag handler i høj grad om, hvordan man kan bibringe de studerende en forståelse for de samfundsmæssige og organisatoriske sammenhænge, som de vil møde efter studiet, og hvordan man kan give dem et mere realistisk billede af, hvad det vil sige at være del af en arbejdsplads på sundhedsområdet. 3.1 Ny struktur og optagelse? I alle workshops blev der talt om fælles moduler og undervisning for alle sundhedsuddannelser. Dette skal sikre muligheder for fælles tiltag alle de steder, hvor uddannelserne er samlet under samme organisation, og gerne også på tværs af alle sundhedsuddannelser. Især blev det fremhævet i forhold til læring om projekt- og procesledelse, som kunne være et fælles afsæt uanset uddannelsesretning. Yderligere blev det fremhævet i flere workshops, at det kunne være hensigtsmæssigt at have SOSU og sygeplejeskolen som en samlet uddannelsesinstitution. Det blev fremhævet, at uddannelsesmiljøet skal ligne virkeligheden. Hvis der er for stor afstand til den virkelighed de nyuddannede møder med vagter og lignende, kan overgangen blive svær. Samtidigt erkender deltagerne i processen, at det er en svær opgave at klæde de studerende godt på, når virkeligheden er differentieret Ligeledes blev det fremhævet, at adgangskrav til uddannelserne og i optagelsesprocessen tydeliggøres, så der sker en tydelig forventningsafklaring omkring hvad det vil sige at skulle bestride et job efter endt uddannelse. Det blev fremhævet, at vi som arbejdsgivere skal stille krav i forhold til adgangskrav på uddannelser, så det bliver mere klart hvad man skal kunne når man er færdig. Yderligere var der fokus på vigtigheden af, at man forholder sig til de personlige kompetencer i optagelsesproceduren. 3.2 Et nyt indhold i uddannelserne? I forhold til de tværgående borger- og patientforløb blev det fremhævet, at der ønskes mere fokus på fælles terminologi (en fælles forståelse af centraler begreber inden for sundhedsområdet og fagets rolle heri eksempelvis rehabilitering) uden at udvande specialistfærdigheder. Eksempler på dette kunne være kendskab og viden om forskellige faggruppers vurderingssystemer i forhold til borgeren. Det ønskes at de studerende har mere grundlæggende viden om, hvordan man måler værdien af en ydelse. Dette betyder konkret, at der skal arbejdes med de fælles vurderingssystemer, og bruge dette aktivt på tværs af uddannelser. Yderligere blev det fremhævet, at arbejdet med kvalitet og kvalitetsstandarder langt tidligere skal introduceres i uddannelserne. Der skal også arbejdes med patientkoordinator-begrebet samt en introduktion til samarbejdet med frivillige. Side 5 af 7\n63 3.3 Samarbejdet mellem uddannelse og praktik På alle workshops blev det fremhævet, at der ønskes en styrkelse af det eksisterende samarbejde mellem organisationer og uddannelsesinstitutioner. Der ønskes langt bedre sammenhæng mellem teori og praktikperioder (organisation og uddannelse skal arbejde mere integreret). Uddannelsesinstitutionerne skal have føling med driften i kommuner og region (herunder begreber som eksempelvis rehabilitering). Et konkret forslag var, at underviserne skal ud og arbejde i praksis i perioder eller etablering af tværsektorielle turnusstillinger. Undervisningen skal kunne tilrettelægges med udgangspunkt i borger- og patientforløb (casebaseret). Der er et stort ønske om at skolerne understøtter, at de studerende bliver skarpe på deres afgørende bidrag i borger- og patientforløb. Del II: Perspektiver i forhold til egne organisationer, herunder organisatorisk samspil En væsentlig pointe fra workshopprocessen er, at vi må se på os selv som organisationer, hvis det skal være muligt at udfolde de kompetencer, som vi ønsker, at de nyuddannede skal have. Her blev det blandt andet fremhævet, at vi skal være bedre til at se os selv som del af en helhed, herunder at blive bedre til at samarbejde i de eksisterende strukturer og fora vi allerede har i sundhedssamarbejdet. Det er vigtigt at være opmærksom på, om vi er gode nok til at tage imod de nyuddannedes (nye) viden og tilgang, så den kommer i spil i den praktiske virkelighed på arbejdspladsen. Samtidig blev der peget på, at vi er nødt til at forholde os til kompetenceudviklingsbehovet hos de nuværende medarbejdere, ligesom man skal være opmærksom på, at det er de medarbejdergrupper, som har den korteste uddannelse, som er tættest på borgerne i hverdagen. Endelig er det nødvendigt at se på hvilken form for ledelse, der skal til, når medarbejderne forventes at arbejde mere fleksibelt og behovsbestemt. Drøftelserne er nedenfor sammenfattet i to hovedgrupper. 1. Vores udfordringer i kommuner og region og i vores samspil En af de helt tydelige pointer fra processen er, at vi er nødt til at se på vores egne udfordringer med eksisterende personale i forhold til at arbejde mere horisontalt. Vi kan blive meget bedre til at sætte os ud over kasse- og søjletænkningen. Side 6 af 7\n64 Hvordan bliver vi selv bedre til at skabe sammenhængende tværsektorielle forløb, og blive bedre til at håndtere hvordan vi som organisationer får fokus på borgeren som omdrejningspunkt for tilrettelæggelsen af vores ydelser? Vi skal være bedre til at tage imod den nye viden de nyuddannede har med sig, og have fokus på hvordan vi leder de kompetencer vi selv ønsker som bærende i organisationen. Et væsentligt spørgsmål at adressere er ligeledes, hvordan personlige og relationelle kompetencer får status i stærke specialerettede fagmiljøer? Vi har en udfordring i forhold til de stadigt mere komplekse forløb og det uddannelsesniveau det kalder på. 2. Samarbejdet med borger/patient, pårørende og andre interessenter Det blev ved den afsluttende workshop den 13. juni fremhævet, at der er behov for at arbejde med en fælles tænkning inden for sundhedsområdet (fælles mind-set uanset hvor man arbejder i sundhedssektoren) omkring mødet med borgeren/patienten, og hvordan vi indretter vores ydelser. En tænkning omkring mere borger og mindre patient har fyldt meget i processen. Et eksempel på dette er at man går fra borgeren som modtager af hjælp til borgeren som samarbejdspartner med mange resurser. Det giver øget fokus på borger- og familie-empowerment (eller inddragelse). En mere inddragende og samarbejdende tilgang kræver at medarbejderen kan kommunikere, forventningsafstemme og kender relevante tilbud (forståelse af sammenhængende forløb). Samtidigt åbnes en lang række samarbejdsflader, og fremadrettet kan der blive langt mere fokus på samarbejde med frivillige og patientforeninger. Side 7 af 7\n65 2.7 Samarbejdsaftale med Region Syddanmark om sygedagpengereformen og førtids- og flexjobreformen\n66 Samarbejdsaftale mellem Xxxxx Kommune og Region Syddanmark om rådgivning og vurdering fra klinisk funktion, herunder sundhedskoordinatorfunktionen.\n67 1.1. Aftalens regionale part 1.2. Aftalens kommunale part Region Syddanmark Damhaven Vejle Kommunens navn Adresse 1.2 Aftalens formål Aftalen er indgået mellem Region Syddanmark og xx Kommune med baggrund i, at Folketinget den 19. december 2012 vedtog Lov om ændring af lov om en aktiv beskæftigelsesindsats, lov om aktiv socialpolitik, lov om social pension og forskellige andre love herunder reform af førtidspension og fleksjob. At Folketinget den 18. december 2013 indgik forlig om en reform af sygedagpengeområdet (Samt henvisning til endelig lov efter vedtagelse) Aftalen omhandler et nyt struktureret samarbejde mellem kommunen og regionen om sundhedsfaglig rådgivning og vurdering i sager om ressourceforløb, fleksjob, tilskud til selvstændigt erhvervsdrivende og førtidspension, sygedagpengesager i henhold til lovgivningen samt andre sager i det omfang kommunen ønsker det, og regionen har den nødvendige kapacitet. 1.3 Aftale om opstarten af samarbejdet Der er tale om et forholdsvist nyt samarbejde for begge parter, og derfor er det nødvendigt, at der er en tæt dialog både lokalt og regionalt i den nedsatte følgegruppe, jf. kommissoriet der er vedlagt som bilag. Det er derfor nødvendigt med en konstant dialog om den konkrete arbejdsudførelse og dimensionering af kapaciteten. Der er ligeledes enighed om at kommunerne bør sikres et omkostningseffektivt tilbud, der har den rette kvalitet, og som skal være udgiftsneutralt for Region Syddanmark. Regionen forpligter sig til at fremlægge årsregnskabet for følgegruppen således at udgiftsneutraliteten kan sikres. Det aftales at en mindre fælles arbejdsgruppe i de først halve år mødes 1 gang om måneden for at sikre den rette dimensionering og kvalitet. 2. Forventet antal dage hvor sundhedskoordinator har fremmøde i kommunen Aftalen er en samarbejdsaftale mellem kommunen og regionen om den sundhedsfaglige rådgivning og vurdering i sager, der skal behandles i rehabiliteringsteamet. Rehabiliteringsteamet behandler sager om 1) ressourceforløb, fleksjob, tilskud til selvstændigt erhvervsdrivende og førtidspension 2) Sygedagpengesager i henhold til lovgivningen samt 3) andre sager i det omfang, kommunen ønsker det, og regionen har den nødvendige kapacitet. Antal dage: XX 1. Det forventede årlige antal dage, sundhedskoordinator har fremmøde i kommunen: XX - 1 -\n68 En dag defineres som én dags fremmøde i kommunen svarende til 7,5 time. Lange møder på torsdage defineres som svarende til 9 timer. Forberedelse af sager sker jf. vedlagte fælles arbejdsgangbeskrivelse for henholdsvis førtidspensions, fleksjob- og sygedagpengesager. I forhold til reguleringen af den løbende afregning aftales det, at kommunerne på baggrund af historiske data og relevant fremadrettet viden hver 3. måned melder det forventede forbrug ind for de kommende 12 måneder, således at der løbende sker justering af prisen for sundhedskoordinatorfunktionen jf. beregning i afsnit 3.2. Kommunerne har møder på faste dage, hvor det tilstræbes at der tilknyttes faste sundhedskoordinatorer. På grund af overenskomstmæssige forhold skal aflysninger af mødedage uden afregning være indmeldt til klinisk funktion senest 30 dage før mødedagen og ekstra mødedage aftales senest 30 dage før afholdelse. Parterne er enige om at foretage en løbende overvågning af følgende forhold: Det skønnede antal dage, der forventes fremmøde af sundhedskoordinator i kommunen i forhold til det faktiske. om antallet af sager, der vurderes i klinisk funktion, svarer til det forudsatte. I forhold til det løbende samarbejde aftales, at spørgsmål vedr. almindelig drift skal afklares løbende. Kommunen og regionen udpeger en fast kontaktperson. Kontaktpersonerne drøfter ved behov udviklingen i forhold til behovet for rådgivning i løbende sager mv. Herudover aftales, at der nedsættes en fælles følgegruppe der evaluerer samarbejdet mv. Kommissorium for følgegruppen er bilag til denne aftale. Følgegruppen beslutter om der skal afholdes fælles evalueringsdage mv. 3. Sundhedskoordinatorfunktionen Regionen leverer en sundhedskoordinator som repræsentant i rehabiliteringsteamet. Det er sundhedskoordinatorens opgave at bidrage med en sundhedsfaglig rådgivning og vurdering i de konkrete sager, som kommunen vurderer, skal behandles i rehabiliteringsteamet. Region Syddanmark vil tilstræbe, at der som udgangspunkt er tilknyttet en eller flere faste sundhedskoordinatorer til hver kommune. Rådgivning i løbende sager: Under ressourceforløb, fleksjob eller førtidspension kan der opstå væsentlige og varige ændringer i borgerens situation og helbredsforhold med betydning for arbejdsevnen og som indebærer, at kommunen til brug for sagsbehandlingen på beskæftigelsesområdet har behov for sundhedsfaglig rådgivning. Det er fremover sundhedskoordinatoren, der som led i funktionen som sundhedskoordinator for kommunen, skal yde denne rådgivning. Kommunerne og Region Syddanmark er enige om, at den enkelte kommunale sagsbehandler og den regionale sundhedskoordinator skal have et integreret og konstruktivt samarbejde til gavn for borgerens - 2 -\n69 sagsbehandling. Det indebærer at der udover den formelle udveksling af oplysninger, er en løbende kontakt mellem sagsbehandleren og sundhedskoordinatoren omkring sager til rehabiliteringsteamet i form af kortere telefonisk rådgivning mv. Der er enighed om at niveauet for løbende rådgivning, herunder rådgivning i løbende sager, jf. afsnit 2, skal afholdes indenfor de afsatte ressourcer til sundhedskoordinatorens sagsbehandling jf. afsnit 3.2. Derfor er det vigtigt, at der sker en løbende monitorering af, om det aftalte tidsforbrug for sundhedskoordinatoren har et passende niveau, eller om der i forbindelse med en opfølgning på aftalen skal ske en justering af tidsforbruget i udregningen i afsnit 3.2. Der henvises generelt til arbejdsgangene beskrevet i vedlagte bilag om fælles arbejdsgange Der aftales følgende om sundhedskoordinatorfunktionen Sundhedskoordinatoren har lægefaglig baggrund. Arbejdsgangene er - jf. vedlagte bilag om fælles arbejdsgangsbeskrivelser følgende: Førtidspension og flexjob: Forud for mødet i rehabiliteringsteamet udarbejder den kommunale sagsbehandler i samarbejde med borgeren rehabiliteringsplanens forberedende del. Den kommunale sagsbehandler sender sagen via Mediconnect den forberedende del og relevante indhentede helbredsoplysninger inkl. LÆ265 - til sekretariat for sundhedskoordinatorer 10 arbejdsdage før mødet i rehabiliteringsteamet. Klinisk funktion kan udarbejde forslag til relevante indhentede helbredsoplysninger. Sundhedskoordinatoren udarbejder indenfor 5 arbejdsdage et notat/resume til kommunen over de foreliggende helbredsoplysninger eventuelt suppleret med yderligere indhentede oplysninger. Skønner sundhedskoordinatoren, at der er mangel på oplysninger i det foreliggende materiale, som ikke kan udredes indenfor tidsfristen på 5 arbejdsdage, indstilles det til kommunen, at sagen udsættes. Det er dog kommunen der har kompetence til at vurdere om sagen kan behandles i Rehabiliteringsteamet, trods de manglende oplysninger. Den kommunale sagsbehandler sender sagsakter inkl. sundhedskoordinatornotat til rehabiliteringsteam og eventuel borger senest 5 arbejdsdage før det aftalte møde i rehabiliteringsteamet. Særlige procedurer i hastende førtidspensionssager etc.: Ved sager med udstedt terminalerklæring eller oplysninger om hurtig alvorlig og progredierende sygdomme, hvor yderligere lægelig behandling skønnes udsigtsløs, kontakter kommunens kontaktperson sekretariatet for sundhedskoordinatorer telefonisk. Relevant lægefaglig dokumentation fremsendes til sekretariatet via den sædvanlige elektroniske adgang. Journalnotat returneres samme dag. Sygedagpenge: Forud for mødet i rehabiliteringsteamet udarbejder den kommunale sagsbehandler i samarbejde med borgeren den forberedende del. Den kommunale sagsbehandler sender sagen via Mediconnect den forberedende del og indhentede lægevurdering (LÆ255?? )- til sekretariat for sundhedskoordinatorer senest 5 arbejdsdage før mødet i rehabiliteringsteamet\n70 Den kommunale sagsbehandler sender sagsakter til rehabiliteringsteam og eventuel borger senest 5 arbejdsdage før det aftalte møde i rehabiliteringsteamet. Fælles: For at sikre en optimal udnyttelse af sundhedskoordinatorens arbejdstid, hvilket er forudsat i udregningen i afsnit 3.2, aftales det, at der laves en fælles planlægningsprocedure for alle kommunerne i Region Syddanmark i forhold til rehabiliteringsteammøderne. Planlægningen skal ske kvartalsvis med klinisk funktion som tovholder Pris og afregning Det aftales, at udgangspunktet er, at kommunernes finansiering af sundhedskoordinatorfunktionen akkurat skal dække Region Syddanmarks faktiske udgifter. Såfremt der er større afvigelser mellem finansiering og udgifter, tages der i følgegruppen løbende en dialog om, hvordan der skabes overensstemmelse mellem finansiering og udgifter. Denne dialog tages i sammenhæng med den øvrige opfølgning på aftalen. Aftalen evalueres første gang efter 6 måneder. Der afregnes for regionens ydelser til kommunen på følgende vis: Forventet antal møde dage i Pris pr. mødedag for kommunen (jf. punkt 2) sundhedskoordinator Prognose for årlig pris for sundhedskoordinatorfunktionen X kr. 1 *Prisen er baseret på foregående regnskabår korrigeret med udgifter til ferie og uddannelseslæge, samt ud fra kommunernes indmeldte antal sager til behandling i kommunernes rehabiliteringsteam minus udgifter til klinisk funktion. I dagsprisen er forudsat behandling af 5 førtidspension- /fleksjob sager pr. dag eller sygedagpengesager pr. dag. Priserne reguleres årligt med lønudviklingen. I prisen er indregnet kapacitet til betaling af sundhedskoordinatorens sundhedsfaglige rådgivning (inkl. evt. indhentning af oplysninger fra behandlende instanser) samt udtalelser i løbende sager Forberedelsestid er omfattet af dagsprisen. Prisen er inkl. overhead til klinisk funktion til dækning af øvrigt personale, supervision af sundhedskoordinator, mødevirksomhed i klinisk funktion, befordring, ferie og pension, husleje, it-system mm. Kommunen betaler for sundhedskoordinatorfunktionen månedsvis bagud. Det er en forudsætning, at regionen mindst 2 uger forinden har udsendt en faktura. 4. Vurdering fra klinisk funktion 1 Pris for en lang torsdag = (11.063,- / 7,5) * 9 = ,\n71 Kliniks funktion varetages af friklinikken i Give. Der planlægges derfor ud fra en løsning om, at den kliniske funktion får lokaler 3 4 steder i regionen, hvor borgerne kan blive tilset, når dette er nødvendigt. Førtidspension: Kommunen kan efter anbefaling fra sundhedskoordinatoren eller rehabiliteringsteamet anmode klinisk funktion om en vurdering af borgerens helbredssituation i forhold til mulighederne for at arbejde eller deltage i uddannelse i sager, som skal behandles i rehabiliteringsteamet samt i løbende sager om ressourceforløb, fleksjob, tilskud til selvstændigt erhvervsdrivende og førtidspension. Sygedagpenge: Kommunen kan for sygemeldte med komplekse problemer (kategori 3-sager) efter anbefaling fra sundhedskoordinatoren eller rehabiliteringsteamet anmode klinisk funktion om en vurdering af borgerens helbredssituation i forhold til mulighederne for at arbejde eller deltage i uddannelse. Kommunen skal i sager, hvor den enkelte borger ikke ønsker at deltagelse i den anbefalede lægebehandling, anmode klinisk funktion udarbejde en lægeudtalelse indholdene en vurdering af den forslåede behandling samt anvisning af eventuelle andre behandlingsmuligheder. For personer i andet 2-årige jobafklaringsforløb (efter ca. 3,5 år) kan kommunen anmode regionens sundhedskoordinator om, at afholde en grundig samtale med borgeren om dennes mulighed for at udvikle arbejdsevne. Fælles: Når det er relevant i den enkelte sag, skal klinisk funktion indhente journaloplysninger fra sygehuse og privatpraktiserende speciallæger eller kontakte den praktiserende læge, behandlende sygehusafdeling, privatpraktiserende speciallæge, psykolog, kiropraktor eller fysioterapeut til uddybning og supplering af foreliggende helbredsoplysninger fra disse. Efter konsultation med borgeren afgiver klinisk funktion sin vurdering til kommunen i form af en attest. Vurderingen i klinisk funktion kan ikke foretages af den læge, som tidligere har behandlet borgerens sag som sundhedskoordinator Der aftales følgende om vurdering fra klinisk funktion De 22 kommuner og Region Syddanmark ønsker en differentieret tilgang til ydelserne fra klinisk funktion. Klinisk funktion leverer rådgivning og vurdering. Som udgangspunkt tilstræber Region Syddanmark at klinisk funktion giver én entydig, udtømmende og endelig vurdering af borgerens helbredsmæssige forhold. Regionen leverer attesten senest 14 dage efter konsultation og senest 30 dage efter, at regionen har modtaget anmodningen fra kommunen. Der aftales dog en anden frist, hvis der i en konkret sag er omstændigheder, der bevirker, at det ikke er muligt at levere lægeattesten indenfor fristen Pris og afregning Det aftales at udgangspunktet er at kommunernes finansiering af klinisk funktion akkurat skal dække Region Syddanmarks faktiske udgifter. Såfremt der er større afvigelser mellem finansiering og udgifter tages der en dialog om, hvordan der skabes overensstemmelse mellem kommunernes træk på klinisk funktion og Region Syddanmarks faktiske udgifter. Denne dialog tages i sammenhæng med den øvrige opfølgning på aftalen\n72 Priser i Klinisk funktion: Pakke Indhold Pris A. Kort afklaring af specifikt helbredsmæssigt aspekt i sagen Kort sagsforberedelse Konsultation i klinisk funktion Vurdering til jobcenter Epikrise til egen læge kr. B. Grundig udredning af ét til max to helbredsmæssige aspekter C. Generel undersøgelse med samlet vurdering af borgerens funktionsevne Sagsforberedelse Vurdering af sag på lægekonference Konsultation i klinisk funktion Vurdering til jobcenter Epikrise til egen læge Sagsforberedelse Vurdering af sag på lægekonference En eller flere konsultationer med speciallæger Vurdering til jobcenter Epikrise til egen læge kr kr. MR-scanninger, laboratorieanalyser mv. afregnes efter konkret takst (iht. DRG takst hvor det er muligt ellers afregnes efter sygehusets priskatalog) Øvrige ydelser i henhold til samarbejdsaftalen (lægekonsulent, efteruddannelse, hotline mv.) aftales konkret og afregnes til en timepris på kr. Hertil kommer eventuelle øvrige udgifter indgået i henhold til aftalens afsnit 5.1 og 5.2. Ovenstående priser reguleres i henhold til pris- og lønudviklingen. Kommunen betaler for attesten senest 14 dage efter af regningen er modtaget i kommunen. Det er en forudsætning, at regionen mindst 2 uger forinden har udsendt en faktura, medmindre der er aftalt fast afregning for ydelserne. Aftalen evalueres første gang efter 6 måneder. 5. Andre ydelser fra klinisk funktion til kommunen Regionen og kommunen kan lokalt aftale, at klinisk funktion leverer andre ydelser end nævnt under punkt 3 og 4 ovenfor. Det kan fx være andet fremmøde i kommunen, efteruddannelse af eller hotline for praktiserende læger, sagsbehandlere m.fl Regionen og XX kommune har indgået aftale om følgende om andre ydelser: 5.2. Følgende pris og afregning er aftalt: - 6 -\n73 6. Brug af teknologi i samarbejdet Kommunerne og Region Syddanmark er enige om i videst muligt omfang at benytte ny teknologi til at understøtte samarbejdet (IT- kommunikationssystemer, videokonference mv.). Det aftales konkret, at det fælles IT-system fra leverandøren EG Kommunikation benyttes i al elektronisk kommunikation mellem den enkelte kommune og sundhedskoordinator/klinisk funktion. Der aftales en fælles koordinering af ændringsønsker mv. til systemet. Det aftales, at der efter en indkøringsperiode åbnes mulighed for, at sundhedskoordinatoren deltager i rehabiliteringsteammødet via videokonference. Endvidere aftales det, at det ved akut sygdom hos den faste sundhedskoordinator, hvor det ikke er muligt at sikre fysisk fremmøde fra en vikar, evt. kan være en mulighed at sundhedskoordinatoren deltager via videokonference i rehabiliteringsteamets møde. 7. Samarbejde om udvikling af fælles kvalitetsstandarder for samarbejdet Der skal udarbejdes standarder for kvaliteten i samarbejdet. For kommunerne kan det f.eks. handle om indhold i rehabiliteringsplanens forberedende del. For regionen kan det f.eks. handle om indhold i resumé / notat. 8. Aftaleperiode og genforhandling af aftalen mv. Aftalen er indgået for perioden 1. juli 2014 til 30. juni hvorefter den bortfalder uden yderligere varsel. Parterne skal inden den 1.oktober 2015 have truffet beslutning om, hvorvidt aftalen skal forlænges og såfremt aftalen forlænges de konkrete vilkår herfor. I aftaleperioden vil der være mulighed for op- og nedjustering, med henblik på at sikre, at aftalen forbliver udgiftsneutral for Region Syddanmark. Aftalen kan til enhver tid fra indgåelsen opsiges med 9 måneders varsel til den 1. i en måned. Ved lovændringer der har væsentlig indflydelse på kontraktens omfang og/eller indhold, skal kontrakten genforhandles eller bortfalde, med virkning fra lovændringens ikrafttræden Dato og regionens underskrift 8.2. Dato og kommunes underskrift Navn og titel Navn og titel - 7 -\n74 Bilag: 1) Fælles arbejdsgangsbeskrivelse FØP 2) Fælles arbejdsgangsbeskrivelse SYP 3) Kommissorium for følgegruppe 4) Lægeattester LÆ 261 Anmodning om lægeattest til Rehabiliteringsteam LÆ 262 Meddelelse om lægeattest til Rehabiliteringsteam LÆ Lægeattest til Rehabiliteringsteam LÆ SYP? (afventer pt. endelig lovbekendtgørelse) LÆ 271 Anmodning om lægeattest fra Klinisk funktion LÆ 275 Lægeattest fra Klinisk funktion 5) Cases for pakker i klinisk funktion - 8 -\n75 2.8 Godkendelse af Styringsaftale 2015 på socialområdet\n76 Styringsaftale For det specialiserede socialområde og specialundervisning\n77 1. Indledning Tilbud omfattet af Styringsaftalen Fælles ambitioner og initiativer Ambitioner og initiativer Håndtering af lukning af tilbud eller selvstændige økonomiske afdelinger Håndtering af oprettelse af tilbud og pladser Ændring af takster og kapacitet i Styringsaftaleperioden Ændring af kapacitet ved årsskifte Overtagelse af tilbud fra region/kommune Takstprincipper Opsigelsesvarsler Prisstruktur Enkeltmandsprojekter og særforanstaltninger Afregningsregler/betalingsaftaler Takstberegning... 12\n78 1. Indledning Styringsaftalen 2015 deler overordnet ambition med Udviklingsstrategien for Den overordnede ambition er: Det specialiserede socialområde skal fastholde og udvikle det høje faglige niveau, samtidig med at det skal drives på et lavere omkostningsniveau. Styringsaftalen lægger rammerne for kapacitets- og prisudviklingen for de tilbud, som Styringsaftalen omfatter. Styringsaftalen sikrer, at der tages stilling til de styringsmæssige forhold ved kommunernes køb og salg af pladser samt regionens salg af pladser. Styringsaftalen skal med andre ord sikre klare spilleregler for samarbejdet mellem køber og sælger. Styringsaftalen indgås i efteråret i forbindelse med færdiggørelsen af de kommunale budgetter. Styringsaftalen skal indeholde: Angivelse af hvilke konkrete tilbud, der er omfattet af Styringsaftalen Aftale om udvikling af takster og den økonomiske udvikling Aftaler om prisstruktur Aftaler om oprettelse og lukning af tilbud/pladser Aftaler om finansiering m.v. ved oprettelse og lukning af tilbud/pladser Aftaler om frister for afregning Tilkendegivelse fra kommunalbestyrelserne om overtagelse af regionale tilbud Styringsaftalen gælder for 2015 og genforhandles årligt. Aftaler indgået i rammeaftaler kan kun binde rammeaftalens parter. Det betyder, at Styringsaftalen alene regulerer køb og salg inden for Syddanmark. I forhold til køb og salg uden for Syddanmark forpligter kommunerne og Region Syddanmark sig derfor til, at der ved hvert køb fremadrettet udarbejdes en konkret og individuel betalingsaftale, der regulerer forpligtelsen for såvel køber som sælger. Betalingsaftalen skal tage udgangspunkt i takstprincipperne i Styringsaftalen i Syddanmark og skal indeholde aftaler om forhold som underskudsdeling, takst, afregning mm. Såfremt driftsherre ikke skriver i de fremadrettede købsaftaler, at det er takstprincipperne i Styringsaftalen i Syddanmark, der er gældende, vil der være 100 procents driftsherre ansvar ved en eventuel underskudsdækning for disse kommuner uden for regionen. 1\n79 2. Tilbud omfattet af Styringsaftalen Alle tilbudstyper benævnt i bilag 1, der anvendes af andre kommuner end driftsherrens kommune, er omfattet af Styringsaftalen. Det samme gælder regionale tilbud der, som følge af regionens status som udelukkende driftsherre, altid vil indeholde tilbud, der sælges til andre parter. Derudover er lokale tilbud delvist omfattet af Styringsaftalen, idet der skal orienteres om ændringer i normering, hvis det forventes at have en væsentlig indvirkning på andre kommuners tilbud, se afsnit om ændringer i Styringsaftaleperioden. Tilbuddene på det specialiserede socialområde er inddelt i tre kategorier: Højt specialiserede tilbud med regional betydning Tilbud, som af kommunerne i Syddanmark vurderes, at være de mest specialiserede tilbudfordelt på målgrupper. Disse tilbud er omfattet af Styringsaftalen. 1 Klyngetilbud Tilbud hvor driftskommunen sælger pladser til en eller flere andre kommuner. Klyngetilbud er omfattet af Styringsaftalen. 2 Lokale tilbud Tilbud der er oprettet og drevet med sigte på egne borgere, men hvor der kan ske salg af enkelte pladser til andre kommuner (disse indgår i form af et udtræk fra Tilbudsportalen). De lokale tilbud er delvist omfattet af Styringsaftalen. Hvis der sælges pladser til andre kommuner skal takstprincipperne i Styringsaftalen anvendes. Tilbud kan ikke ændre kategori i løbet af året. Ændret kategorisering sker årligt i forbindelse med Styringsaftalen for det næstfølgende år. 1 Højt specialiserede tilbud med regional betydning: Tilbud med en takst på 2000 kr. eller derover, der sælger pladser til minimum 4 kommuner (udover udbyderkommunen) eller sælger minimum 40 % af deres pladser til andre kommuner. Derudover vurderer den enkelte kommune og Region Syddanmark kategoriseringen i forhold til andre faktorer såsom faglighed, behov, specialisering og kompleksitet. 2 Klyngetilbud: Tilbud, der sælger pladser til andre kommuner samt har en takst under 2000 kr. og som ud fra andre faktorer såsom faglighed, behov, specialisering og kompleksitet ikke vurderes som et højt specialiseret tilbud med regional betydning. 2\n80 3. Fælles ambitioner og initiativer Kommunerne og Region Syddanmark vil sætte særligt fokus på temaer ved at formulere politiske ambitioner og konkretisere dem ved at indgå aftaler eller igangsætte initiativer, der har til formål at opnå ambitionerne. 3.1 Ambitioner og initiativer 2015 Styring af udgifterne Ambition: Kommunerne ønsker, at det specialiserede socialområde skal fastholde og udvikle det høje faglige niveau, samtidig med at det skal drives på et lavere omkostningsniveau. Aftale: Der vil i 2015 være fokus på, at de samlede udgifter på det specialiserede socialområde i Syddanmark skal falde, minimum fastholdes i forhold til 2014 i alle kommuner og regionen. Dette skal ske ved at sætte fokus på udvikling af nye og mere effektfulde tilbud til borgeren samt øget effektivitet. I 2015 vil Socialdirektørkredsen analysere udvalgte udgiftsområder, der er i risiko for at stige enten som følge af demografi eller pres på kvaliteten. Hvis områder tegner til at udvikle sig bekymrende, vil dette forsøges imødegået i fællesskab. Initiativer: Der udarbejdes en analyse af udviklingen af udgifter på det specialiserede socialområde i Syddanmark. Der skal som en del af analysen ses på mulige årsager til udgiftsudviklingen. Der udarbejdes en analyse af udviklingen af særligt dyre sager 3 fra 2012 til Analysen skal blandt andet anvendes som forklaringsvariabel i forhold til udviklingen af udgifterne på det specialiserede socialområde i Syddanmark. 3 Ved afgrænsning af særligt dyre sager tages der i analysen udgangspunkt i de samme grænseværdier og samme typer af tilbud, der udløser 50 % statsrefusion på en del af kommunens udgifter, jf. Bekendtgørelse om statsrefusion i særligt dyre enkeltsager efter lov om social service. Grænseværdierne er 1. januar 2014: Voksne: kr., Børn og unge: kr. Det skal bemærkes at voksne over 67 år også indgår i analysen, selvom der ikke kan opnås refusion for denne målgruppe. 3\n81 Koordinering af kapacitetsudviklingen Ambition: Kommunerne og regionen ønsker at følge og koordinere kapacitetsudviklingen på det specialiserede socialområde på tværs af kommuner og region. Initiativer: Kommunerne og regionen vil udarbejde kapacitetsanalyser for at få et overblik over udviklingen af efterspurgte og udbudte pladser for forskellige målgrupper. Udnyttelsesgraden af klyngetilbud og de højt specialiserede tilbud med regional betydning skal løbende følges af Socialdirektørforum, og derfor skal kommunerne og regionen to gange årligt indberette belægningsprocenterne for at sikre et overblik over brugen af disse tilbud. Kommunerne og regionen i Syddanmark skal i denne forbindelse tilkendegive, såfremt der er udfordringer vedrørende belægningen på konkrete ydelser. Eksempelvis hvis den faktiske belægningsprocent afviger 5 procentpoint eller mere fra den budgetterede belægningsprocent. 1. Kommunerne og Region Syddanmark skal senest den 1. maj 2015 indberette de gennemsnitlige belægningsprocenter for første kvartal Kommunerne og Region Syddanmark skal senest den 1. november 2015 indberette de gennemsnitlige belægningsprocenter for de første tre kvartaler i Sikring af effektiv drift Ambition: Der skal sikres en effektiv drift af de sociale tilbud. Aftaler: Den enkelte udbyder af tilbuddene skal løbende tilpasse driftsudgifterne ved vigende belægning. Dette gøres for at minimere en eventuel efterregulering som følge af mindre belægning end forudsat ved udarbejdelsen af taksterne. Der skal også løbende arbejdes på at effektivisere driften som et redskab til at styre udgiftsudviklingen på området. Ved oprettelse af nye pladser, hvortil der skal hjemtages borgere, skal handlekommunerne i så god tid som muligt meddele dette til de berørte udbydere. Det vil give udbyderne mulighed for at foretage de fornødne driftstilpasninger. Ved revisitation af borgere til tilbud i egen kommune forpligter udbyderen sig til at arbejde positivt sammen med handlekommunen i forhold til dennes ønsker om at flytte borgeren. Særligt tema i 2015 Det opleves, at borgere med handicap og borgere med sindslidelser bliver ældre og får sygdomme og problematikker, som konsekvens af dette. Denne udvikling følges. 4\n82 4. Håndtering af lukning af tilbud eller selvstændige økonomiske afdelinger Det påhviler udbyderen at udvise rettidig omhu i forhold til at informere handlekommuner og betalingskommuner tidligst muligt om mulig lukning af tilbud. Hvis et tilbud må lukke som følge af manglende belægning, efterreguleres der ved lukningen af tilbuddet på følgende måde: Efterreguleringen fordeles forholdsmæssigt mellem betalingskommunerne efter det samlede antal anvendte belægningsdage 4 i to regnskabsår forud for det år, hvori beslutning om lukning af tilbud træffes. Herved er det hensigten at sikre, at der fortsat visiteres til et tilbud, som har vigende belægning, så efterreguleringen ikke påvirkes negativt. I efterreguleringen indregnes driftsudgifter og salg af inventar m.v., som er afskrevet. Værdien af bygninger, grunde samt inventar, der ikke er afskrevet, indgår ikke i opgørelsen, mens forrentning og afskrivning kan indregnes i forhold til det antal måneder, tilbuddet har været i drift i det sidste år. Udbyder forpligter sig til at udvise rettidig omhu og afvikle tilbuddet på den økonomisk mest hensigtsmæssige måde for betalingskommunerne. Ligesom udbyder tidligst muligt orienterer handle-betalingskommunerne om lukning. Udbyder skal hurtigst muligt efter lukning af tilbuddet fremsende en foreløbig opgørelse over efterreguleringen samt en fordeling af denne på køberkommuner. Den endelige opgørelse og fordeling skal senest foreligge umiddelbart efter det pågældende års regnskabsafslutning. Reglen om efterregulering ved lukning af tilbud med underskud kan kun anvendes ved lukning af et samlet tilbud eller en selvstændig økonomisk enhed 5. Reglen om håndtering af lukning af tilbud gælder for klyngetilbud og de højt specialiserede tilbud med regional betydning. 4 Se bilag 5 vedr. håndtering af lukning af tilbud eller selvstændige økonomiske enheder. 5 Se bilag 5 vedr. håndtering af lukning af tilbud eller selvstændige økonomiske enheder. 5\n83 5. Håndtering af oprettelse af tilbud og pladser Det er kommunerne frit for at oprette tilbud og pladser samt at indgå aftaler med andre kommuner omkring forholdene ved oprettelsen. Da kommunerne og regionen har som ambition at koordinere den samlede kapacitetsudvikling på det specialiserede socialområde, bør der ved oprettelse af nye tilbud og pladser skelnes til det samlede antal tilbud og pladser i Syddanmark indenfor den pågældende målgruppe. 6. Ændring af takster og kapacitet i Styringsaftaleperioden Takster og antal faste pladser, der er indberettet til Styringsaftalen gælder som udgangspunkt i hele Ændringer skal derfor kun helt undtagelsesvis foretages, hvor der er tale om helt ekstraordinære forhold. Det forudsættes, at driftsherre løbende tilpasser driften til belægningsprocenten. Nedenstående proces er derfor udelukkende, hvis driftsherre ser et behov for en varig ændring. Hvis driftsherren ser et behov for en varig ændring kan driftsherren med det samme foretage en midlertidig opnormering eller nednormering. Driftsherren skal med det samme give besked til alle kommuner i Syddanmark og eventuelle andre brugerkommuner. Højt specialiserede tilbud med regional betydning Hvis en udbyder finder, at en takst- eller normeringsændring eller lukning er nødvendig indenfor Styringsaftaleperioden, skal det til høring hos Socialdirektørforum samt meddeles alle kommuner i Syddanmark og eventuelle andre brugerkommuner før varige ændringer kan træde i kraft. Det skal af henvendelsen til Socialdirektørforum samt til kommunerne i Syddanmark og øvrige brugerkommuner fremgå, hvilke konsekvenser ændringen medfører. Der er udarbejdet en skabelon til formålet, der kan findes på Skabelonen udfyldes samt sendes til de angivne kontaktpersoner. De meddelte ændringer af takster og kapacitet i Styringsaftaleperioden kan desuden findes på hjemmesiden Oprettelse af flere pladser Hvis en udbyder ønsker at oprette flere faste pladser i løbet af året, skal udvidelsen begrundes, og der skal gøres rede for, hvordan taksten påvirkes. 6\n84 Nedlæggelse af pladser Hvis en udbyder ønsker at nedlægge faste pladser, skal reduktionen begrundes og der skal gøres rede for, hvordan taksten påvirkes. Dette er dog ikke gældende, såfremt udbyderen blot omlægger en plads midlertidig til eksempelvis et enkeltmandsprojekt. Hvis Socialdirektørforum mener, at pladserne ikke skal nedlægges på grund af pladsernes betydning for den samlede udbudsvifte, skal de økonomiske konsekvenser ved at videreføre pladserne fremgå. Lukning af tilbud Hvis en udbyder ønsker at lukke et tilbud skal dette til høring i Socialdirektørforum, hvor lukningen skal begrundes. Hvis Socialdirektørforum mener, at tilbuddet ikke skal nedlægges på grund af pladsernes betydning for den samlede udbudsvifte, skal de økonomiske konsekvenser ved at videreføre tilbuddet fremgå. Takstændringer Hvis en udbyder ønsker at forhøje taksten, skal ændringen begrundes. Herudover skal der gøres rede for, hvordan takstændringen eventuelt vil påvirke serviceniveauet og hvilke økonomiske konsekvenser det vil få for betalingskommunerne. Tidspunktet for ændringens ikrafttrædelse skal fremgå. Ændringerne kan som hovedregel tidligst træde i kraft fra tidspunktet for vedtagelsen. Takstreduktioner og ændringer af taksten, som skyldes tekniske fejl i beregningen, kan umiddelbart iværksættes, og kan have virkning fra årets start. Betalingskommuner og Socialdirektørforum orienteres. Klyngetilbud Hvis takstforhøjelser, normeringsændringer eller lukning er nødvendigt indenfor Styringsaftaleperioden, skal dette meddeles til alle kommunerne i Syddanmark samt eventuelle brugerkommuner. Der er udarbejdet en skabelon til formålet, der kan findes på Skabelonen udfyldes samt sendes til de angivne kontaktpersoner. De meddelte ændringer af takster og kapacitet i Styringsaftaleperioden kan desuden findes på hjemmesiden Oprettelse af flere pladser Hvis en udbyder opretter flere faste pladser i løbet af året, skal udvidelsen begrundes. Herudover skal der gøres rede for, hvordan taksten påvirkes samt de økonomiske 7\n85 konsekvenser for betalingskommunerne. Endvidere skal der redegøres for, hvordan oprettelsen af disse pladser forventes at påvirke efterspørgslen efter eksisterende pladser i andre kommuner og i regionen. Nedlæggelse af pladser/lukning af tilbud Hvis en udbyder nedlægger faste pladser, skal reduktionen begrundes. Der skal også gøres rede for, hvordan taksten påvirkes samt de økonomiske konsekvenser for betalingskommunerne. Takstændringer Hvis en udbyder forhøjer taksten, skal ændringen begrundes. Herudover skal der gøres rede for, hvordan takstændringen eventuelt vil påvirke serviceniveauet samt hvilke økonomiske konsekvenser det vil få for betalingskommunerne. Lokale tilbud Hvis der foretages ændringer i en kommunes lokale tilbud, der har væsentlig indflydelse på andre kommuners tilbud, skal de berørte tilbud orienteres hurtigst muligt. Der er udarbejdet en skabelon til formålet, der kan findes på Eksempelvis kan oprettelse af et lokalt tilbud i en kommune have indflydelse på kapaciteten i et højt specialiseret tilbud med regional betydning i en anden kommune. 7. Ændring af kapacitet ved årsskifte Højt specialiserede tilbud med regional betydning: Ændring i kapacitet skal til høring hos Socialdirektørforum samt meddeles alle kommuner i Syddanmark og eventuelle andre brugerkommuner. Ændringen i kapaciteten skal begrundes og der skal gøres rede for, hvordan taksten påvirkes samt de økonomiske konsekvenser for betalingskommunerne. Der er udarbejdet en skabelon til formålet, der kan findes på Skabelonen udfyldes samt sendes til de angivne kontaktpersoner. Klyngetilbud Ændring i kapacitet skal meddeles til alle kommunerne i Syddanmark samt eventuelle brugerkommuner. Driftsherre skal ved takstindberetningen beskrive årsag til ændring i kapacitet samt beskrive eventuelle konsekvenser ændringen har. Det fælleskommunale Socialsekretariat vil på denne baggrund lave et fælles notat over kapacitets ændringer ved 8\n86 årsskifte for alle klyngetilbud i Syddanmark. Dette notat sendes til kommuner og region i Syddanmark. 8. Overtagelse af tilbud fra region/kommune Der er fremsat lovforslag, der forventeligt træder i kraft 1. juli 2014, der regulerer kommunernes mulighed for at overtage regionale tilbud. Med forbehold for eventuelle ændringer i det fremsatte lovforslag er følgende gældende: Kommunalbestyrelsen kan én gang i hver valgperiode overtage regionale tilbud, der er beliggende i kommunen. I indeværende valgperiode betyder dette, at en kommunalbestyrelse, der ønsker at overtage et regionalt tilbud, skal meddele dette til regionsrådet senest den 1. januar Overtagelse skal ske senest den 1. januar Der er pr. 1. maj 2014 ikke modtaget henvendelser fra kommuner fra Syddanmark, der ønsker, at regionen overtager kommunalt tilbud i Takstprincipper Kommunerne og Region Syddanmark har indgået aftaler omkring fælles takstprincipper. Dette indbefatter: 9.1 Opsigelsesvarsler Ved ophør fra handlekommunen betales til og med ophørsdato, dog minimum efter nedenstående opsigelsesfrister: 1. Botilbud (SEL 67 stk. 1, 2 og 3, 107, 108, boliger efter 115 jf. 105 stk. i lov om almene boliger): a) Løbende måned + 1 måned. b) 2 måneder ved opsigelse en vilkårlig dag i måneden. Handlekommune kan eksempelvis opsige borgeren pr. den 14. januar, hvormed der skal betales til og med den 14. marts. 2. Dagtilbud (SEL 32 og 36 samt 103 og 104, Folkeskoleloven 20, stk. 2 og 3, Lov om specialundervisning for voksne 1, stk. 2 og 3): Løbende måned. Specialundervisningstilbud i form af dagundervisning defineres også som dagtilbud. 3. Krisecentre og sociale døgncentre (SEL 109 og 110): Afregnes til og med udskrivningsdagen. 9\n87 4. Stofmisbrugsbehandling efter 101: Afregnes til og med udskrivningsdagen. 5. Ved en takststruktur baseret på ydelsespakker, er der ved pakkeskift med en marginal ændring fra én pakke til én over- eller underliggende pakke en varslingsfrist på 30 dage medmindre andet aftales. Ved pakkeskift til mere end én over- eller underliggende pakke, er varslingsfristen ved dagtilbud løbende måned og ved botilbud løbende måned + 1 måned. 6. Ved lukning af tilbud er der en varslingsfrist på løbende måned plus to måneder. Der skal varsles skriftligt. Der kan kun opkræves betaling indtil pladsen overtages af en ny borger. Ved ophør i tilbud som følge af dødsfald gælder ovennævnte opsigelsesregler også. Det forventes, at der opnås enighed mellem udbyder og handlekommune om revisitation af en borger, som følge af ændret behov for støtte. Ved enkeltmandsprojekter samt særforanstaltninger kan der aftales særlige opsigelsesfrister. De særlige opsigelsesvarsler skal præciseres i aftalerne mellem handlekommune og udbyder, som altid indgås med udbyderen på centralt/ forvaltningsniveau. 9.2 Prisstruktur Under Styringsaftalen kan der anvendes tre modeller for fastsættelse af takster: En takststruktur, der bygger på takster, som er gennemsnitlige og rummelige, men med mulighed for differentiering. En takststruktur, der er baseret på ydelsespakker. En abonnementsordning Principperne for efterregulering er de samme uanset takststruktur. En uddybning af prisstruktur modellerne fremgår af bilag 7. Gennemsnitlige takster med mulighed for differentiering Denne takststruktur, som har været anvendt siden den første rammeaftale i 2007 bygger på følgende principper: Få takster for hvert tilbud 10\n88 Begrænsning af tillægsydelser til særlige situationer Principperne skal sikre, at takststrukturen er enkel og let at administrere for tilbuddene, kommuner og regionen. Formålet er, at fastholde uændret pris for den enkelte borger i Styringsaftaleperioden for at sikre økonomisk forudsigelighed indenfor det enkelte år for såvel udbyder som køber. Der er ved udformning af takstprincipperne foretaget en afvejning mellem hensynet til, at der skal betales for det man får og hensynet til, at takststrukturen skal være enkel og overskuelig at administrere samt give tilbuddene så fleksible rammer, at en rationel drift kan gennemføres. Takststruktur baseret på ydelsespakker Der ses en stigende tendens til at udbydere udarbejder en takststruktur baseret på ydelsespakker. Der er i Styringsaftalen enighed om følgende fælles principper, der kan understøtte arbejdet med takststrukturer og ydelsespakker: En fælles grundtakst, som bl.a. kan indeholde administration, omkostninger vedr. bygninger, samt eventuelt nattevagt. Ydelsespakkerne skal på den ene side være så økonomisk smalle, at det sikres, at udgiften svarer til de ydelser, der modtages. Men skal samtidig være så rummelige, at det begrænser antallet af pakkeskift. Ved overgang fra de traditionelle takstberegningssystemer til et nyt baseret på ydelsespakker forudsættes det, at de samlede driftsomkostninger (takstgrundlaget) ikke øges (under forudsætning af uændret støtte- og plejebehov). Med en takststruktur baseret på ydelsespakker skal der være opmærksomhed omkring incitamenterne til at reducere udgifterne for borgeren. Abonnementsordning Social-, børne- og integrationsministeriet har varslet en revision af reglerne for takstberegning på det sociale område. Der forventes hermed, at der bliver mulighed for at fravige takstprincippet og i stedet indgå aftale om abonnementsordninger eller andre ordninger, der indebærer fælles finansiering uden direkte sammenhæng til anvendelsen af tilbuddene. Ministeriet betragter muligheden for abonnementsordninger som et væsentligt element i muligheden for at understøtte efterspørgslen efter de mest specialiserede tilbud. 11\n89 Med forbehold for ministeriets nærmere udformning af reglerne om abonnementsordninger gælder følgende i 2015 i region Syddanmark. Indførelse af og udformningen af abonnementsordninger forudsætter gensidig accept fra de berørte kommuner. Abonnementsordningen skal være gennemskuelig. Der må ikke ske sammenblanding mellem abonnementsordningers økonomi og de takstfinansierede ydelsers økonomi. 9.3 Enkeltmandsprojekter og særforanstaltninger Der vil være tilfælde, hvor enkeltpersoner har så afvigende behov i forhold til gennemsnittet, at det er relevant at operere med individuelle takster for dem i form af særforanstaltninger eller enkeltmandsprojekter. Etablering af særforanstaltninger og enkeltmandsprojekter skal ikke godkendes i Socialdirektørforum, og skal ikke forud annonceres i Styringsaftalen. Taksterne skal ikke indberettes i forbindelse med den almindelige takstberegningsprocedure, men forbruget på området skal opgøres i forbindelse med analyse af taksterne for det foregående år. Der henvises til bilag 8 for en karakteristik af henholdsvis enkeltmandsprojekter og særforanstaltninger samt en beskrivelse af, hvilke betingelser der skal være opfyldt ved etablering af særforanstaltninger og enkeltmandsforanstaltninger. 9.4 Afregningsregler/betalingsaftaler Der er aftalt fælles afregningsregler og betalingsaftaler, hvilket skal sikre et godt og smidigt samarbejde med gennemskuelige retningslinjer. Der henvises til bilag 9 for en beskrivelse af retningslinjerne. 9.5 Takstberegning Taksterne for 2015 skal være indberettet senest 1. november Indberetningen foretages i en database, som stilles til rådighed af Fælleskommunalt Socialsekretariat. Databasen vil være tilgængelig primo september 2014, og der udsendes vejledning til indberetningen senest medio august Hver enkel ydelsespakke skal indberettes som en samlet pris/takst for pakken (dvs. både basistakst og ydelsespakke). Der henvises til bilag 10 for en beskrivelse af de konkrete elementer i takstberegningen. 12\n90 Ny takstbekendtgørelse pr. 1. januar 2015 Der forventes en ny takstbekendtgørelse pr. 1. januar Lovforslaget forventes fremsat i sensommeren Såfremt det, ved takstbekendtgørelsens offentliggørelse, vurderes nødvendigt, udarbejdes der et tillæg til Styringsaftalen 2015 med baggrund i de nye takstregler. Den nye takstbekendtgørelse forventes at indeholde følgende overskrifter, jf. Aftale om en kvalificeret indsats for grupper med særlige behov af 13. november 2013: Det fastlægges som grundlæggende udgangspunkt, at tilbud og ydelser på det sociale område finansieres via de visiterende kommunernes betaling af en takst, samt at taksterne beregnes efter et omkostningsbaseret princip og på grundlag af samtlige af tilbuddets omkostninger. Der indføres mulighed for at fravige takstprincippet og i stedet indgå aftale om abonnementsordninger eller andre ordninger, der indebærer fælles finansiering uden direkte sammenhæng til anvendelse af tilbuddene. Der fastsættes fælles regelsæt for kommunale, regionale og private tilbud. De beregnede og offentliggjorte takster skal være vejledende, og den endelige pris reguleres i aftalen mellem den visiterende kommune og leverandøren. Takster skal i højere grad kunne differentieres ud fra ydelsespakker. Der sker en lettelse af administrative byrder ved beregning. Der indføres mulighed for at kommunale/regionale tilbud kan beholde op til 5 pct. af overskud. Underskud på 5 pct. kan ikke indregnes i taksten. Der skal ske efterregulering af objektiv finansiering og sikrede pladser. 13\n91 3.2 Udpegelser til 4 Uddannelsesudvalg i UC Lillebælt\n92 Filip Dalengaard KKR Syddanmark Vejen Kommune Rådhuspassagen Vejen Udpegning af medlemmer til uddannelsesudvalgene - Kommunalbestyrelsesmedlemmer Med udløbet af den nuværende bestyrelsesperiode for bestyrelsen i University College Lillebælt skal der i forbindelse med nedsættelsen af den nye bestyrelse ligeledes nedsættes nye uddannelsesudvalg. Derfor skal der udpeges nye medlemmer til uddannelsesudvalgene. Uddannelsesudvalgene, som nedsættes af bestyrelsen efter indstilling fra rektor, skal i henhold til 18, stk. 1 i Lov om professionshøjskoler for videregående uddannelser rådgive bestyrelsen, rektor og ledelsen af det pågældende uddannelsesområde om uddannelsernes indhold, profil, kvalitet og relevans samt om den regionale uddannelsesdækning. Uddannelsesudvalget afgiver indstillinger om studieordninger inden for udvalgets områder til bestyrelsens eller rektors godkendelse, jf. 12, stk. 4. Uddannelsesudvalgene består af medlemmer og sammensættes af personer med kompetence inden for udvikling og kvalitetssikring af uddannelser og personer med kendskab til arbejdsmarkedet. University College Lillebælt Ledelsessekretariatet Soldalen Vejle Dato 5. marts 2013 Reference BMHJ Tlf Journalnummer Vi håber, at I vil bidrage til udviklingen af uddannelserne ved University College Lillebælt gennem udpegning af et uddannelsesudvalgsmedlem for perioden august 2014 til juli I hvert af uddannelsesudvalgene i fagområdet for Pædagogik og Samfund skal der udpeges et medlem, der er kommunalbestyrelsesmedlem og som udpeges af kommunerne i professionshøjskolens dækningsområde. Konkret skal der udpeges fire medlemmer, et til hvert af følgende udvalg: Et medlem til Uddannelsesudvalget for Socialrådgiveruddannelse Et medlem til Uddannelsesudvalget for Administrationsbacheloruddannelsen Et medlem til Uddannelsesudvalget for Pædagoguddannelse Et medlem til Uddannelsesudvalget for Læreruddannelsen. side 1/2 Uddannelse med mening, mennesker og muligheder ucl.dk\n93 Som en af de ni professionshøjskoler i Danmark tilbyder University College Lillebælt professionsbacheloruddannelser inden for offentlig administration samt til uddannelserne som bioanalytiker, ergoterapeut, fysioterapeut, lærer, pædagog, radiograf, socialrådgiver og sygeplejerske. Aktiviteterne omfatter desuden efter- og videreuddannelse inden for professionsbacheloruddannelsernes områder, forskning samt undervisningsmidler til skolerne (CFU). University College Lillebælt har ca studerende, mere end studerende/kursister på diplom-, akademi- og øvrige efter- og videreuddannelser, ca kursustilmeldinger til korte, praksisnære kurser, lidt over 700 medarbejdere og en årlig omsætning på ca. 550 millioner kr. University College Lillebælt skal dække behovet for udbud af professionsbacheloruddannelser og efter- og videreuddannelse i tilknytning hertil i Odense, Middelfart, Nordfyns, Kerteminde, Nyborg, Fåborg-Midtfyn, Assens, Svendborg, Ærø, Langeland, Fredericia og Vejle kommuner. Aktiviteterne i University College Lillebælt er fysisk placeret i Svendborg, Vejle og Odense kommuner. Vi gør opmærksom på, at vi ønsker en ligelig sammensætning af kvinder og mænd, og skal derfor venligst anmode om, at dette forhold indgår i overvejelserne ved udpegningen, evt. ved at der peges både på en kvinde og en mand til posten som medlem af udvalget. Samtidig vil vi opfordre til, at I som udpegende part indgår i dialog med uddannelsesledelsen om de specifikke kompetencebehov i uddannelsesudvalget inden udpegningen foretages. Den endelige frist for udpegningen er fastsat til den 26. juni Med venlig hilsen Niels Grønbæk Nielsen Vicedirektør Området for Pædagogiske og Samfundsfaglige uddannelser TLF: side 2/2 Uddannelse med mening, mennesker og muligheder ucl.dk