Ligegyldig forskning og fuptidsskrifter: Symptomer på de forkerte incitamenter | Ingeniøren\nLigegyldig forskning og fuptidsskrifter: Symptomer på de forkerte incitamenter\nAf Jakob Rosenkrantz de Lasson 4. nov 2018 kl. 22:59 17\nDen seneste uge har Ingeniøren bragt en række af artikler - inklusive denne på forsiden af avisen den 26/10-18 - om såkaldte fuptidsskrifter, der udgiver forskningsresultater.\nDer er tale om fup, fordi tidsskrifterne giver indtryk af at være som "rigtige" videnskabelige tidsskrifter, derved at de har videnskabelige redaktører og sender manuskripter igennem peer review, før de publiceres. Disse reviews er dog i bedste fald overfladiske og mangelfulde, og i værste fald finder de slet ikke sted.\nLæs også: 5 tips til at undvige et fuptidsskrift\nIngeniøren har også beskrevet, at fuptidsskrifter holdes i live, når blandt andre danske forskere fodrer dem med forskningsresultater og penge, som man ofte afkræves for at få udgivet forskningen hos de tvivlsomme forlag.\nTvivlsomme forlag og tidsskrifter er fremme i skoene\nJeg genkender billedet af, at der er utroligt mange forlag, tidsskrifter og konferencer, som gerne vil have fingrene i en forskers resultater, tid, penge og opmærksomhed.\nDe mere ukendte og tvivlsome forlag og tidsskrifter kan ofte kendes på, at de er meget fremme i skoene, når det kommer til at tiltrække forskning.\nJeg modtager om ikke hver uge, så flere gange om måneden e-mails med opfordringer til at sende manuskripter og konferenceabstracts til alskens tidsskrifter og konferencer, jeg aldrig har hørt om.\nEksempel på henvendelse om ny publikation i ukendt tidsskrift (bemærk at impact factoren citeres flittigt)\nNogle gange fordi de har læst noget, jeg tidligere har skrevet og udgivet, og gerne, uden øvrige krav eller begrænsninger, vil have mig til at bidrage til netop dem med noget lignende.\nAndre gange fordi de har fundet min e-mail-adresse og at jeg arbejder med forskning - og gerne vil have hvad som helst fra min hånd udgivet i deres tidsskrifter.\nEksempel på månedlig tilbagevendende henvendelse om udgivelse i ukendt tidsskrift\nDisclaimer: Jeg har ikke belæg for at sætte udgiverne, som jeg viser e-mails fra ovenfor, i samme kategori som de deciderede fupforlag, som Ingeniøren har beskrevet. Men jeg opfatter dem som af tvivlsom kvalitet og ville ikke udgive noget hos dem.\nForskere vurderes på tal\nDet egentlig problem er imidlertid ikke, at sådanne tidsskrifter og forlag eksisterer, ej heller at nogle forskere publicerer i dem.\nDet egentlig problem er derimod de incitamenter, der i dag er bygget ind i forskningsverdenen, hvor man vurderes på tal nok så meget som på kvaliteten af ens idéer og resultater.\nTal på hvor mange artikler man har været med til at udgive, antallet af konferencepræsentationer, antal citationer af ens arbejde, impact factor for de tidsskrifter man udgiver i, blandt meget andet.\nI denne verden, hvor den enkelte forskers videre skæbne og karriere afhænger af disse tal, driver forskere naturligt imod at maksimere dem. Det vil sige, man forsøger som forsker at maksimere antallet af udgivne artikler, og man gør hvad man kan for at andre citerer ens arbejde (og citerer det selvfølgelig også selv).\nSelvstændigt mål at publicere\nFørhen var det at publicere også en vigtig del af forskningen, idet et stykke forskning først blev betragtet som afsluttet, når det var fyldestgørende beskrevet og udgivet. Sidstnævnte gælder også stadig i dag, men nu er det at publicere blevet et selvstændigt mål.\nDet er altså blevet et mål i sig selv at udgive nye artikler og at præsentere til konferencer. Også selvom der kun er meget små ændringer eller forbedringer i forhold til allerede udgivet forskning, for antallet er vigtigt, bl.a. når man skal søge nyt forskningsjob og nye forskningsmidler.\nMed disse incitamenter for den enkelte forsker er der naturligt nok et stort marked for tidsskrifter og udgivere. Dette ser man ved, at anerkendte forlag opretter nye tidsskrifter (hvilket dog naturligvis også hænger sammen med, at nye forskningsområder, som ikke er dækket af eksisterende tidsskrifter, opstår), og man ser det ved, at nye forlag og nye tidsskrifter dukker op.\nI sidstnævnte gruppe hører fuptidsskrifter, som basalt set er pengemaskiner, der kapitaliserer på at den enkelte forsker har travlt med at få udgivet et stort antal artikler.\nSom Ingeniøren beskriver, betaler man ofte for at udgive i disse tvivlsomme tidsskrifter, og for universitetsforskere betyder det kort sagt, at skattekroner finansierer fuptidsskrifterne.\nBrug for radikal ændring i vurdering af forskere\nDerfor kan man godt forbyde den enkelte forsker at udgive arbejde i disse tidsskrifter, og det er prisværdigt, at man vil kigge på omfanget og "have gang i en diskussion om det", som DTUs rektor og formand for Rektorkollegiet Anders Bjarklev siger til Ingeniøren.\nMen vil man problemet til livs, må man radikalt ændre det system, hvori forskere vurderes.\nDet store fokus på tal for den enkelte forsker - antal publikationer, antal citationer, impact factor for tidsskrifter - føder en underskov af tvivlsom forskning, der i nogle tilfælde udgives i mindst lige så tvivlsomme tidsskrifter.\nMan kan stensikkert ikke bygge en langvarig forskningskarriere alene på artikler udgivet i tvivlsomme tidsskrifter. Men det store fokus på tal og antal leder ligeledes til mange ligegyldige artikler, der aldrig læses og citeres, i respekterede tidsskrifter.\nVidenskaben og forskningen kan ikke leve af at være ligegyldig og i nogle tilfælde det rene fup. Derfor må incitamenterne for den enkelte forsker nytænkes.\n#1 Magnus Bredsdorff 5. november 2018 - 10:42 Editor\nDet egentlig problem er\nI denne verden, hvor den enkelte forskers videre skæbne og karriere afhænger af disse tal, driver forskere naturligt imod at maksimere dem.\nNår vi taler med alle de officielle kilder, altså rektorer, fondsformænd osv, , så afviser de, at publiceringspresset er et problem i forhold til netop fup-tidsskrifterne.\nDe siger alle som én, at I forskere vil gøre jer selv en bjørnetjeneste ved at publicere i predatory journals, og at antallet af artikler ikke betyder noget, med mindre de er med i Den Bibliometriske Forskningsindikator, som vi bruger til at vurdere forskning herhjemme.\nTager de fejl? Betyder antallet noget, også hvis der er tale om tidsskrifter af mere tvivlsom karakter (uanset om de rendyrket fup eller ej)?\n#2 Jakob Rosenkrantz de Lasson 5. november 2018 - 11:50 Blogger\nRe: Det egentlig problem er\nTak for feedback og kommenterer.\nJeg er meget enig i, at man som forsker gør sig selv en bjørnetjeneste, hvis man udgiver sin forskning i fuptidsskrifter. For at citere mig selv: "Man kan stensikkert ikke bygge en langvarig forskningskarriere alene på artikler udgivet i tvivlsomme tidsskrifter".\nMen man må jo spørge sig selv, hvorfor fuptidsskrifter - og mere generelt mange nye tidsskrifter, både fra ukendte og respekterede forlag - er opstået på relativt kort tid. Hvis der var konsensus om, at det ikke hastede så meget med at publicere, og at vi kun ville have, at der blev publiceret væsentlig forskning, der virkelig rykker noget, så ville mange af disse tidsskrifter jo ikke have noget at leve af. På den baggrund synes jeg, at det er lidt flot bare sådan at afvise, at publiceringspresset spiller en rolle.\nHvis vi rykker væk fra decideret fup, så vil jeg også sige, at verden er ikke så sort/hvid, som listen i Den Bibliometriske Forskningsindikator kunne give indtryk af. Altså, det er fint at blåstemple forlag og tidsskrifter på sådan en liste, men alle tidsskrifter på listen er jo ikke lige "gode" og udtryk for den samme kvalitet i forskningen.\nFor at (prøve at) tage højde for dette er tidsskrifter på listen placeret på Niveau 1, 2 eller 3, hvor 3 er de bedste/mest prestigefyldte tidsskrifter (såsom Science, Nature, Cell m.fl.) - 28 tidsskrifter i alt er placeret på Niveau 3. På Niveau 2 er der i alt 3190 tidsskrifter, mens der på Niveau 1 er 16995 tidsskrifter. Men alle disse næsten 17000 tidsskrifter på sidstnævnte niveau er jo ikke lige gode tidsskrifter; de dækker alt fra det rigtigt gode hele vejen ned til det, som vi kun lige med nød og næppe vil kreditere som troværdig forskning.\nMange anerkendte forlag har også oprettet nye tidsskrifter. Som jeg beskriver, er dette i en vis grad en naturlig udvikling, fordi nye emner og nye forskningsområder opstår, og dette skal nogle gange dækkes af nye tidsskrifter. Men der er også oprettet nye tidsskrifter for simpelthen at samle den større mængde af forskning, der pga. af kravene om publicering og tal og citationer, skal udgives.\nTager man det samlede antal tidsskrifter på listen (Niveau 1+2+3) er dette 20213. Er det ikke et vildt stort tal? Har vi virkelig brug for så mange (anerkendte) tidsskrifter? Det dækker alle tænkelige forskningsområder og alverdens tænkelige og utænkelige kringelkroge inden for forskning, men det slår mig som et voldsomt stort tal. Udover disse kommer så alle de tvivlsomme og rendyrkerede fuptidsskrifter.\nMens jeg således kan være tilbøjelig til at give ret i, at publicering i deciderede fuptidsskrifter ikke er et kæmpe stort problem, er det oplagt, at publiceringspresset afføder masser af publikationer og masser af tidsskrifter, som ikke på afgørende vis flytter videnskaben og forskningen. Disse produceres og udgives, fordi det er blevet et mål i sig selv at publicere - hvilket er publiceringspresset i en nøddeskal.\n#3 Jens Adler Nielsen 5. november 2018 - 12:02\nSelvfoelgelig siger universiteternes talsmaend at der ikke er et problem med netop deres eget universitet ellers gjorde de da deres job daarlige. Der er heller ikke noget problem i at universiteternes funding er afhaengig af antal bestaaet studerende. Det saetter ikke karakter skalaen under ekstra pres, siges det, men det er jo bare politik business as usual.\nJeg kunne ikke vaere mere enig med perspektivet i denne artikel.\n#4 Torben Mogensen 5. november 2018 - 12:15 Blogger\nNæste skridt: Citatgeneratorer\nNæste skridt er sikkert, at forskere får tilbudt citater af deres artikler mod betaling. Altså at bagmændene skriver artikler, der citerer ens arbejde, og udgiver dem i tvivlsomme tidsskrifter (som de selv ejer).\nJeg har ikke selv modtaget sådanne tilbud, men får ofte opfordringer om at publicere i diverse tidsskrifter og konferencer. I forbindelse med konferencer, bliver man ofte tilbudt at være "invited speaker", men uden at få tilskud til rejse, ophold, eller konferencegebyrer (som ellers er normen for inviterede oplægsholdere). Nogen gange siger de endda noget i stil med "husk nu, at du har lovet at indsende en artikel" eller andre tilsvarende usandheder.\nJeg har efterhånden erfaring nok til at gennemskue den slags mails, men yngre forskere kan måske gå i fælden. Nogle typiske indikatorer på fuptidsskrifter og -konferencer er:\nMeget bredt emneområde, f.eks. "Journal of Information Technology" eller sågar "International Conference of Engineering and Science".\nKonferencer på feriesteder såsom Las Vegas eller Miami Beach.\nPersonlige henvendelser, som nævner en nylig konferenceartikel og opfordrer til at udvide den til en tidsskriftartikel, uden at man har hørt om den person, der laver opfordringen. Det sker, at jeg får reelle henvendelser i den stil, men det er altid fra nogen, jeg kender.\nAngivelse af Impact Factor (som nævnt i artiklen herover). Det er svært at kontrollere Impact Factors, så de er med stor sandsynlighed fiktive.\nDet sker også, at jeg bliver inviteret til at være med i bedømmelseskomiteen til sådanne konferencer. Det giver et indtryk af legitimitet, hvis man kan få (nogenlunde) velkendte navne på Call for Papers for en konference.\n#5 Magnus Bredsdorff 5. november 2018 - 13:44 Editor\nSelv er jeg jo ikke forsker, men undrer mig over, at så mange som 17.000 tidsskrifter overhovedet har ressourcer til at gennemføre kvalificerede peer reviews. Som journalist ser jeg i hvert fald tydeligt resultatet af publiceringspresset, og vi har også flere gange her på Ingeniøren sat fokus på, om peer review overhovedet fungerer efter hensigten længere.\nOmvendt er der bare stor forskel på tidsskrifter, som forsøger sig med en videnskabelige proces, og så direkte svindel, som mine dygtige kolleger i andre lande har været med til at afdække, og som min dygtige kollega Mads har sat fokus på her. Der er, sådan som jeg ser det, ingen undskyldning for at publicere hos de forlag, som vi omtaler, fordi de er kendt som fupmagere. Og alligevel sker det altså, omend ikke i noget vanvittigt stort omfang.\nEt helt andet problem er så artikler med utroligt mange forfattere, der hver for sig end ikke læser hele artiklen igennem, men alle får en form for kredit. Vel at mærke kan forskerne, som skriver under på selv det mest opdigtede sludder, ikke holdes ansvarlige for noget som helst. https://uniavisen.dk/oestre-landsret-klarl...\nMen det var vist et sidespring, som afsporer debatten, sorry.\n#6 Torben Mogensen 5. november 2018 - 14:24 Blogger\nEt helt andet problem er så artikler med utroligt mange forfattere, der hver for sig end ikke læser hele artiklen igennem, men alle får en form for kredit.\nDer er nogle steder en tradition for, at laboratoriechefen altid er medforfatter for artikler, hvor forskerne har brugt laboratoriet. Og alle laboranter, der bare har fortaget målinger eller passet kulturer, er i reglen også med. Det er selvsagt sandsynligt, at denne laboratoriechef ikke har nærlæst artiklen. Tilsvarende er det en tradition mange steder, at en PhD-vejleder er medforfatter på alle den studerendes artikler, selv om vejlederen reelt ikke har bidraget til den specifikke artikel.\nVel giver det en masse citater, men jeg synes, at det er en uskik, at folk bliver sat på som medforfattere uden at have bidraget væsentligt til en artikel. Man kan altid bruge et "Acknowledgements"-afsnit til at takke mindre bidragsydere, vejledere, laboratoriechefer, m.m.\n#7 Jens Ramskov 5. november 2018 - 15:18 Editor\nEr det ikke et brud på Vancouver konventionen, som måske nok har oprindelse inden for medicin, men som nu anvendes mere bredt?\n#8 Claus Futtrup 5. november 2018 - 17:43\nHej - kan det tænkes at nogle forskere bliver fristet til at publicere i disse sekundære (nærmest fup) tidsskrifter, fordi man har noget halv-færdigt liggende som sikkert aldrig bliver bagt helt færdigt, og man kan jo lige så godt få et "flueben" ift. antal artikler for dette fremfor ingenting?\n#9 Claus Futtrup 5. november 2018 - 17:47\nHej - hvis en videnskabelig artikel citeres, uanset hvor den er publiceret, så er det vel ikke så dårligt endda, eller hvad? … altså bortset fra det, at peer review artikler øjensynligt har gennemgået en større kvalitetskontrol … men jeg mener, den som citerer en artikel bør vel også være på en måde ansvarlig for det at man bruger artiklen (citater bør ikke være ukritiske). Man risikerer selvfølgelig at "forsknings-venner" citerer hinanden i voldsom grad.\n#10 René Fléron 6. november 2018 - 00:43 Blogger\nNej, at blive citeret er ikke dårligt - det er faktisk supergodt. Jo flere gange en artikel er citeret des bedre. Det indgår i beregningen af forfatterens H indeks. Hvis en forfatter har netop én artikel og den er citeret netop én gang giver det H=1. Har en forfatter 10 artikler der alle er citeret mindst 10 gange hver især giver det H=10. Er de 10 artikler fx citeret som: 3 stk citeret 3 gange og 7 stk citeret 1 gang giver det H=3. Højt H = godt. Lavt H= ugodt.\n#11 René Fléron 6. november 2018 - 00:48 Blogger\nJeg kender ikke til nogen Ph.D. vejledere der ville bruge tid på at vejlede og så ikke også stå med som sidste forfatter. Det er jo ideen i vejledningen. En vejleder investerer jo sin tid i vejledningen, den kunne istedet være blevet brugt til egen forskning og ikke mindst publicering, men så bliver der jo ikke vejledt. (Jeg vejleder ikke selv Ph.D.'er)\n#12 René Fléron 6. november 2018 - 01:02 Blogger\nSupergodt og relevant indlæg. Jeg vil klart bakke op om at der er et publiceringspres. Reglen for et Ph.D. projekt er 2-3 artikler og trenden peger imod flere Ph.D. studerende. Det giver alt andet lige en større totalmængde publikationer - hvilket så lokker predatortidsskrifter til.\nDet er jo ikke en undskyldning for at publicere i fup-tidsskrifter. Mit første møde med sådan et var vantro. Jeg skrev til tidsskriftet jeg fandt under lavmålet (før jeg var klar over at det var med vilje) og brokkede mig over deres elendige kvalitet - de svarede at jeg gerne måtte blive reviewer.\nPå den anden side har jeg også mødt både tidsskrifter og reviewere i den "lødige" ende, der opførte sig som om de blev styret af en dagsorden, der ikke handlede så meget om forskningen, men mere om ressourcer. Min subjektive vurdering kan selvfølgelig være forkert.\n#13 Poul-Henning Kamp 6. november 2018 - 08:24 Blogger\nRe: Næste skridt: Citatgeneratorer\nNæste skridt er sikkert, at forskere får tilbudt citater af deres artikler mod betaling.\nDet foregår allerede. Check jeres spam-folder.\n#14 Jørgen Kanters 6. november 2018 - 09:55\nOpen access er ikke noget stort problem i DK\nSom universitetesforsker hviler der et stort publikationspres. Om det så er skidt er en anden sag. Men det som om folk tror at lille n faktoren betyder meget (antallet af artikler man har skrevet). Antallet af citationer dvs. H-index og høj impact betyder noget. Hvis jeg havde en større publikationsrate i fup tidsskrifter fik jeg simpelt hen ingen penge til at forske for. En senior forsker er ikke i tvivl om et tidsskrift er predatory (som iøvrigt er et relativt begreb) og kunne ikke drømme om at sende et manuskrift ind til dem. Ingeniøren beskriver 100 forskere har publiceret i et predatory tidsskrift over 10 år. Da DK publicere ca 40.000 artikler om året er det et mikroskopisk problem.\n#15 Jakob Rosenkrantz de Lasson 6. november 2018 - 14:05 Blogger\nDet kan der vist ikke være to meninger om.\nKigger man i dokumentet, som Jens Ramskov henviser til, falder dette arbejde også typisk ind under de krav, der er til en forfatter. For man har så som vejleder typisk været med til at konceptualisere og designe arbejdet, været med til at fortolke data, været med til at skrive - eller i hvert fald kritisk at gennemlæse og revidere - manuskriptet, samt står inde for data og konklusioner i den endelige publikation.\nSom Torben Mogensen påpeger, er der nogen steder en tradition for, at man står på som forfatter, også hvis man ikke har bidraget som beskrevet i foregående afsnit - men fordi man er gruppelederen/chefen for laboratoriet/professoren der har indhentet en forskningsbevilling.\nOg hvorfor så det? Jo, pga. det forkætrede publiceringspres. Man bliver - uanset om man er ph.d.-studerende, lektor, professor eller andet - målt på tal, hvorfor det er vigtigt at stå på så mange publikationer som muligt.\nEr dette så altid, på alle forskningsinstitutioner, i alle forskningsgrupper et problem? Nej, selvfølgelig ikke. Der findes masser af forskere med høj integritet, som kun står på de publikationer, hvor de har bidraget væsentligt og derfor retmæssigt skal være forfattere.\nSom eksempel: På en artikel, jeg var med til at udgive under min ph.d., blev mine ph.d.-vejledere på DTU ikke medforfattere, selvom de havde buddet. Deres vurdering var, at deres bidrag var så små og perifære, at de ikke skulle være medforfattere.\n#16 Jeppe Nielsen 13. november 2018 - 10:16\nSom Phd studerende\nBliver man typisk bombarderet med spam om fup konferencer og tidskrifter som gerne vil publicere ens nyeste resultater. Det er ikke noget nyt, men er et generelt irritationsmoment. Heldigvis fanger spam filtrene i dag det meste.\nVi ved som phd studerende også ganske udmærket at vi bliver målt og vejet ifht hvad vi levere af publikationer.\nMin opfattelse er at de fleste af mine kollegaer godt kan kende forskel på rigtige tidskrifter og fup tidskrifter. En meget simpel indikator indenfor mit felt, er at kigge på hvor foregående forskning indenfor emnet er publiceret. Typisk vil man så søge de mest anerkendte og mest citerede tidskrifter, som man vurdere som realistisk at publicere i. Baseret på det svar man modtager kan man så vurdere om manuskriptet blot skal revideres for at blive godtaget eller om man skal prøve et andet tidsskrift.\nSom phd studerende er vi nødt til at prioritere hvad vi bruger vores tid på; skal vi bruge mere tid i laboratoriet for at få flere og bedre resultater eller skal vi skrive en artikel med det materiale vi har på hånden. Min opfattelse er at det ikke er problem at der bliver skrevet for mange artikler, dertil er investeringen af tid simpelthen for stor. Muligvis bliver der faktisk skrevet færre end der burde, men det er altid en svær afvejning; hvor længe skal man sidde på gode resultater med risiko for at konkurrenterne publicere samme resultater versus hvor sikker man er på de resultater man har, det sidste man ønsker er at publicere tvivlsomme resultater.\nSom ung forsker er jeg yderst afhængig af at kvaliteten af de artikler jeg basere mit eget arbejde på er i orden. Ellers risikere jeg at spilde både min egen tid, men også andres hvis grundlaget for mit arbejde ikke er i orden.\nAt lære at forholde sig kritisk til forskningsresultater er en væsentlig del af phd studiet, især hvis der er tidsskrifter der ikke har ordentligt peer review.\nIdeelt skal man som forsker kunne stole på at artikler der bliver publiceret er af en tilstrækkelig kvalitet. Der kan selvfølgelig være enkelte eksempler på uredelighed, men det bør være en sjældenhed! Hvis fup tidsskrifterne springer over hvor gærdet er lavest, så frygter jeg at mængden af uredelighed vil stige til et uset niveau.\nI sidste ende vil man formentlig miste tilliden til alle artikler i et fuptidsskrift, hvilket også vil ramme de artikler som kunne have været publiceret i gode tidsskrifter.\n#17 Rasmus Dybbro 13. november 2018 - 13:42\nHej Jakob, tak fordi du altid\nHej Jakob, tak fordi du altid skriver nogle interessante blogindlæg. Som mangeårig læse sætter jeg pris på det.\nMed hensyn til publikationspres er det tydeligt i hele systemet.:\n1) Virksomheder, politikere osv. skriger på mere teknologi der skal redde os fra alt imellem himmel og jord. Det giver et naturligt incitament til at hyre flere forskere. Under antagelse af en nogenlunde stabil forskergruppe og at de bedste bliver hyret først, så vil det i sig selv medføre faldende niveau.\n2) Med flere og flere PhD'ere der SKAL publicerer for at bestå og få en karrier kommer der rigtig mange artikler ud. Mange af de studerende er pressede til at hoppe over hvor gærdet er lavest, og publicerer halv færdigt arbejde derved falder kvaliteten.\n3) Med et stigende antal artikler, hvem har egentlig tid til at peer reviewe dem alle? Det er alle dem der falder i de to foregående kategorier. Folk der ikke har tid, og folk der ikke nødvendigvis er eksperter. Så falder niveauet for accept. Hvis man er meget kynisk kan også kalde det en kollektiv ubevidst handling at hjælpe de andre, for så hjælper de jo nok også en tilbage.\n4) Et stigende antal artikler af middelmådig kvalitet betyder at alle skal bruge mere tid på at læse artikler. Det giver endnu mindre tid, og øger presset jvf. punkt 2.\n5) Middelmådige artikler med fejlbehæftede konklusioner forvirrer, og koster igen tid.\nOg så har jeg slet ikke nævnt de personlige omkostninger for alle de forskere der får stress eller endnu værre begår selvmord pga. presset.\nHvis man kigger på tilliden til videnskaben, så er det ikke mærkeligt hvis den er faldende. Dette sker på grund af sager som misbrug af forskningsmidler, studier med interessekonflikter som det ses inden for medicin, forskning i ting der får almindelige mennesker til at ryste på hovedet og så den nuværende skandale om predatory publishing. Hvor mange skal der til før den almene borger mister tilliden til videnskab helt? Vi kan allerede se det ske i anti-vaxxer bevægelsen. Der må gøres noget, men jeg ved ikke hvad. Er peer review systemet det bedst mulige og det bedste af de dårlige systemer? Eller findes der noget bedre?


Billeje Martinique fra 155 DKK/dag: Sammenlign 39 Bedste tilbud | Discover Car Hire\nBilleje - Martinique\nVælg en by Fort-de-France Le Marin Les Trois-Ilets Sainte-Anne Sainte-Luce\n154.77 DKK / per dag\n170.28 DKK / per dag\n178.04 DKK / per dag\n197.27 DKK / per dag\n201.22 DKK / per dag\n216.65 DKK / per dag\n217.03 DKK / per dag\n226.94 DKK / per dag\n26.09 DKK / per dag\nTop 4 Mest populære byer i Martinique\nBilleje i Fort-de-France fra 154.77 DKK per dag\nBilleje i Sainte-Luce\nBilleje i Les Trois-Ilets\nBilleje i Sainte-Anne\nTop 4 Mest populære Steder i Martinique\nBilleje i Fort-de-France lufthavn fra 154.77 DKK per dag\nBilleje i Sainte-Luce Centrum\nBilleje i Les Trois-Ilets Centrum\nBilleje i Sainte-Anne Centrrum\nHvad er den billigste måned til at leje en bil i Martinique?\nPrisen for at leje en bil i Martinique afhænger af årstiden. Denne graf sammenligner prisændringer fra den ene måned til den anden, så du kan finde det bedste tilbud.\nGennemsnitlig pris for billeje i Martinique\nÅrets billigste måned til at leje en bil i Martinique er Juni — priserne starter fra 85.36 DKK for et Økonomi køretøj. Dette er 62% billigere end det årlige gennemsnit og 82% billigere end Januar måned (når priserne starter på 469.69 DKK for Kompakt). Disse oplysninger kan hjælpe dig med at identificere lavsæsonen. Men de er kun gennemsnitstal. Den præcise pris for din tur vil afhænge af længden af din lejeperiode og det antal dage, der er, til din lejeperiode starter. Du kan bare indtaste dine datoer i formularen øverst på siden for at se de præcise priser og tilbud.\nHvad er den gennemsnitlige længde på lejemål i Martinique?\nDen gennemsnitlige længde varierer fra måned til måned. De længste lejeperioder er i Maj — 16 dage i gennemsnit. De korteste er i August — 6 dage i gennemsnit.\nGennemsnitlig længde på lejeperioder i Martinique\nHvad er den mest populære måned til at leje en bil i Martinique?\nDiscover Car Hires bruger søger efter mange brugere hver dag. Vi har indsamlet disse oplysninger for at analysere populariteten af billeje i Martinique. Den mest populære måned er Oktober, mens den mindst populære er Juni.\nPopulariteten af billeje i Martinique ifølge månedlige søgninger\nTop 4 Martinique Leverandører i 2019


B&B Domus Sirmione i Sirmione til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\n"Silvana and Marco was super friendly as a family host. They..."\nMere om B&B Domus Sirmione\nMed en praktisk beliggenhed i Sirmione er B&B Domus Sirmione et fremragende udgangspunkt for at gå på opdagelse i denne livlige by. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nB&B Domus Sirmione tilbyder fremragende service og et bredt udvalg af bekvemmeligheder og forpligter sig til at sikre sine gæster et så behageligt ophold som muligt. Dette hotel tilbyder talrige faciliteter på stedet, som vil glæde selv den mest kvalitetsbevidste gæst.\nAtmosfæren på B&B Domus Sirmione afspejles på hvert eneste værelse. boblebadekar, aircondition, opvarmning, skrivebord, fjernsyn LCD-/plasmaskærm er blot nogle af de faciliteter der kan findes på ejendommen. Hotellet tilbyder vidunderlige fritidsaktiviteter, som have, der er med til at gøre dit ophold uforglemmeligt. Med sin idéelle beliggenhed og imponerende faciliteter så vil B&B Domus Sirmione opfylde dine behov på mange måder.\nDu bedes give B&B Domus Sirmione besked om, hvornår du regner med at ankomme. Du kan gøre dette ved at skrive til hotellet i boksen "Særlige anmodninger" når du booker, eller du kan kontakte overnatningsstedet. Du finder kontaktoplysningerne på din reservationbekræftelse.\nAlle slags rejsende (158) Par (57) Familie med små børn (50) Familie med store børn (21) Gruppe (30)


Født uge 33-37 - Dansk Præmatur Forening\nNår et barn er født for tidligt\nNogle af børnene kan være syge eller umodne, og dermed kræve særlig eller langvarig pleje. Andre har kun brug for lidt hjælp med vejrtrækning, spisning og varme i en kortere periode fra få timer til få uger, indtil de er moden nok til at klare disse ting selv. Børn kan typisk spise og trække vejret selv omkring gestationsuge 34, men der er stor forskel i modenhed blandt børnene og dermed hvor meget støtte, de har brug for i de første uger.\nHvilke udfordringer har børn født i uge 33-37:\nNogle børn vil kunne die hos deres mor fra start, mens andre ikke er så modne, men har brug for at få deres mad på sonde (en plasticslange ført gennem næsen ned i mavesækken). Efterhånden som børnene modnes kan de spise mere og mere selv og få mindre og mindre på sonde. Når barnet får sondemad, får det så vidt muligt, dets mors udmalkede mælk. Indtil moderens produktion af mælk kan dække barnets behov, får barnet mælkeerstatning eller bankmælk (mælk fra kvinder der har for meget og sælger det til en mælkecentral). De fleste for tidligt fødte børn dier fuldt ud hos deres mor ved termintidspunktet.\nRigshospitalets videncenter for amning af børn med specielle behov har et rigtig godt website, der fortæller om “Mælkevejen” – en beskrivelse af det præmature barns vej til amning. Den kan ses ved at klikke her https://www.rigshospitalet.dk/afdelinger-og-klinikker/julianemarie/videnscenter-for-amning-af-boern/viden/Sider/maelkevejen.aspx


INTERVIEW: GØR DANMARK TIL ET LABORATORIUM FOR SELVKØRENDE BILER OG BATTERIER - PDF\nDownload "INTERVIEW: GØR DANMARK TIL ET LABORATORIUM FOR SELVKØRENDE BILER OG BATTERIER"\n1 INTERVIEW: GØR DANMARK TIL ET LABORATORIUM FOR SELVKØRENDE BILER OG BATTERIER En af de tilstedeværende under Danmarks Grønne Investeringsfonds Green Business Summit den 14. september var forsknings- og teknologidirektør i Dansk Energi Jørgen S. Christensen. Han overværede de opsigtsvækkende budskaber fra den internationalt anerkendte forfatter og guru inden for entreprenørskab, disruption og vedvarende energi Tony Seba. Vi har efterfølgende talt med Jørgen S. Christensen for at høre hans reaktion på Sebas budskaber og samtidig få hans syn på, hvor den danske energisektor er på vej hen. Til Green Business Summit i år pegede Tony Seba Der er nemlig masser af studier, der viser, at man blandt andet på den kommende integration mel- cirka skal være syd for den 40. nordlige breddegrad lem energi- og transportsektoren samt solcel- og nord for den 40. sydlige breddegrad altså det lers fremtidige dominans. Hvis vi antager, at han her bælte omkring ækvator for at sol kan få det har ret i sine påstande, hvordan er den danske impact, som Tony Seba siger. Vi bor noget længere energisektor så sikret til fremtiden? nordpå, så vi har en grundlæggende udfordring i, at vi ikke kan producere energi om vinteren med den Jeg er som udgangspunkt ikke så bekymret, for vi solcelleteknologi, der er tilgængelig i de næste 10- har arbejdet med indfasning af vind i mange år, så vi 15 år. Der kan dog ske noget med teknologien på har prøvet, at der kommer en ny teknologi ind, som den lidt længere bane, der kan ændre det. opfører sig meget anderledes end den, vi har brugt i 100 år. Det er klart, at sol er en ny spiller i det her. Hans præmis er jo, at sol er så billigt, at det ikke gi- Tony Seba siger, at sol kommer til at overtage det ver mening at bygge et net til at transportere strøm- hele. Den køber jeg ikke helt, når vi bor så langt men. Og det er jo en spændende præmis, og jeg kan nordpå, som vi gør. godt forstå hans tanker, men virkeligheden er, at hvis vi har tre måneder i vinterhalvåret, hvor vi ikke\n2 2 / Nye forretningsmodeller skal accelerere den grønne omstilling kan få energi af betydning fra sol og det har vi er- Hvad skal sol og vind akkompagneres af i den her faring med, at det kan vi ikke så er vi jo afhængige blanding? af et net, der for eksempel vil kunne forsyne os med sol fra Sydeuropa eller Nordafrika om vinteren. Så Der skal være noget styrbar produktion. Det kan jeg tror ikke på 100 % sol, og jeg tror ikke på, at det være, det er biomasse fra kraftværker, det kan er økonomisk effektivt at lagre energi til tre måne- være, det er samhandel med de norske vandkraft- ders elforbrug i den periode, hvor vi bruger aller- værker. Det er afhængigt af, hvilken teknologi der er mest strøm i Danmark. den mest økonomisk effektive, da det kommer til at styre, hvilken type net vi skal have i Danmark. Jeg tror på, at sol får en meget stor andel i den årlige energimængde, men der kommer til at være no- Men overordnet set er du enig i den retning, Tony get andet også. Og jokeren er så, hvordan bliver det Seba peger mod? rigtige miks mellem sol, vind og net, der transporterer de her fluktuerende energiformer rundt. Og Ja, det er jeg bestemt. Særligt når vi kigger globalt. der synes jeg, han har nogle rigtigt spændende Vi skal passe på ikke at kigge på Danmark som så- pointer og nogle rigtigt spændende forudsigelser af dan en lille andegård. Globalt tror jeg på, at han har på, hvor meget lagringskapacitet vi får. For hvis vi ret meget langt hen ad vejen, selvom han måske er får meget billig lagringskapacitet, kan sol få en no- lidt optimistisk i, hvor hurtigt det kommer til at gå. get større andel end det, vi går og regner med i dag. Men globalt set bliver det helt vildt, hvordan teknologien inden for sol og batterier kommer til at udvikle sig. Og så er der nogle yderområder, der ligger\n3 3 / Nye forretningsmodeller skal accelerere den grønne omstilling lidt langt fra de her attraktive solbælter omkring ækvator, hvor vi kommer til at gøre tingene lidt anderledes, men sol bliver den store driver globalt set i energisektoren. Vil du uddybe, hvad du ellers finder interessant ved Tony Sebas forudsigelser? Den anden del af Sebas præmis, der er interessant, er omkring de selvkørende biler. Det er et område, hvor vi i Danmark ikke er særligt godt med. Vi er håbløst bagefter på elbiler, og hvis det her med selvkørende biler kommer til at slå igennem, får de et andet energi- og opladningsmønster end traditionelle elbiler. Vi har arbejdet rigtigt længe med traditionelle elbiler, og en af fordelene ved dem er, at de lader op ved folks husstande om aftenen, og det vil sige, at det ikke kræver, at man bygger særligt meget ny infrastruktur i form af et nyt tankstationsnet, da man lader der, hvor man bor. Derfor er de meget hurtige at implementere. Hvis man får selvkørende biler, er visionen jo en lidt anden: at de kører hen til centrale ladepladser, når der ikke er mennesker i dem. Det er spændende, og det kan vi også godt bygge elforsyningsnettet til. Men der kan jeg godt være lidt bekymret for, om vi i Danmark er ved at komme bagefter og dermed mister muligheden for at udvikle fremtidens bilteknologi. For det spændende er jo, at når Seba fortæller om selvkørende biler, er det ikke den traditionelle bilindustri, der nødvendigvis står til at vinde. Det betyder, at der kan komme nye aktører på banen med nye teknologier, og det kan vi godt få en forretningsmæssig mulighed ud af i Danmark, hvis vi er langt fremme på området. Der skal vi i dialog med vores politikere om, hvad vi vil på bilfronten og på den elektriske drift, men også om Danmark ikke skal være det sted i Europa, hvor man går langt i at teste selvkørende biler. Vi kan jo se, der er lommer rundt omkring i verden, hvor man er gået langt med at teste selvkørende biler, og det sker der mig bekendt ikke noget af i Danmark. Hvad kan hjælpe til, at vi kan få succes som et udstillingsvindue for selvkørende biler? Der skal noget helt specifik lovgivning til, så man tillader de her elbiler at køre under forskellige præmisser. Mig bekendt må man ikke bare købe en selvkørende bil på Google og slippe den løs i København. Det er nok heller ikke lige den måde, man skal starte på, men der skal være noget politisk initiativ, hvor vi understøtter, at vi kunne være det hub i Europa, hvor man tester selvkørende biler. Det tror jeg kan drive noget udvikling på universiteter og lignende. Fordi vi er bagefter på elbiler, er vi tilsyneladende også bagefter på det felt, og det tror jeg fjerner nogle muligheder for danske udviklingsvirksomheder i at levere teknologi til fremtidens biler. Der fortalte Tony Seba noget rigtigt spændende, som vi i Danmark skal være klar til at gribe. Det virker til, at Europa grundlæggende er bagefter på selvkørende biler jeg læser ikke om projekter fra nationalt hold med selvkørende biler af betydning i Europa. Der kan være en chance for Danmark her. Hvordan kan vi ellers optimere det danske energinet? Vi skal se at komme i gang med at få el ind i varmesystemet. Vi er endt i sådan et deadlock, hvor vi i perioder har overskud af vindenergi, som kommer\n4 4 / Nye forretningsmodeller skal accelerere den grønne omstilling til udtryk i, at priserne er ekstremt lave, når vinden blæser kraftigt. Samtidig brænder vi enten fossile brændsler eller biomasse af på decentrale kraftvarmeværker for at producere varme. Der burde vi føre det her el ind i varmesystemet. Der er et kæmpe potentiale, og det er fornuftigt, at man får tid til at lave en fornuftig indfasning, så man ikke får et overophedet marked med en ketchupeffekt, når man om tre år finder ud af, nu vil man gerne det. Der er nogle meget lavthængende frugter, der gør, at man skal komme i gang nu. Det kræver nogle afgiftsændringer. Her er vi ikke afhængige af teknologiudvikling, men kan gå i gang i morgen. Man er nødt til at se, om en fjernelse af PSO-afgiften er nok, eller om der også er behov for at se på elafgifterne specifikt for el til fjernvarme eller andre initiativer, der understøtter brugen af el til varme. Jeg har ikke regnet til sidste komma, men jeg kan høre fjernevarmesektoren sige, at PSO-afgiften ikke helt er nok, og det synes jeg, man skulle tage fat i, så vi ikke tror, at en fjernelse af PSO-afgiften løser det hele. Hvor skal vi fokusere vores investeringer for at være fremtidssikret? Det bliver ekstremt afhængigt af, hvilke teknologier der er økonomisk favorable. Hvis det, som det nu tyder på, bliver meget ude på husstandsniveau, at rigtigt meget sker, så er det en type investeringer i nettet, vi skal lave, og hvis det er mere på transmissionsniveau, så er det en anden type investering. Og der skal man være meget varsom med at gætte på, hvad fremtiden byder og så bevidstløst investere ud fra det. Det er vigtigere, at vi har nogle rammevilkår, der gør, at vi kan agere hurtigt på den teknologi, der viser sig at være økonomisk og dermed også samfundsøkonomisk ansvarlig. Og det er både i forhold til, hvilken teknologi vi anvender, og hvilket net vi bygger til det, i stedet for at vi skal prøve at gætte, hvad der kommer om fem år, og så begynde at bygge elektriske motorveje til det, for det kan blive meget dyrt for samfundet. Det er bedre, at vi har muligheden for at agere meget hurtigt, når noget begynder at flytte sig. Vi ser flere og flere forbrugere, der investerer i vedvarende energiformer som solceller, selvom det måske ikke nødvendigvis er rentabelt endnu, men måske i højere grad på grund af deres ønske om at gøre noget i forhold til klimaet. Betyder den her grønne idealisme blandt en gruppe forbrugere noget? Det tror jeg, vi skal holde rigtigt meget øje med, for det er det, der gør, at nogle af de her teknologier kommer, inden de privatøkonomisk er super attraktive, fordi folk har noget grøn idealisme eller tilsvarende. Man skal virkelig sætte sig ind i at forstå den her forbrugeradfærd, for den er ikke kun styret af økonomisk rationelle beregninger med specifikke tilbagebetalingstider. Samtidig skal man også fra politisk hold være opmærksom på, at det ikke bliver for dyrt for det danske samfund, såfremt vi udbygger med den dyreste teknologi ude ved forbrugerne, hvis vi i stedet kunne sætte store solcelleparker op på områder med billig landbrugsjord. For det er i øjeblikket den billigste måde for samfundet at producere solenergi på. Som Tony Seba også påpeger, er der et hastigt voksende globalt marked inden for batterier og\n5 4 / Nye forretningsmodeller skal accelerere den grønne omstilling eller om det er netselskaberne eller nogle helt tredje. Og her burde man lave nogle demonstrationsforsøg, der viser, hvor det her skaber mest værdi. Netselskaberne skal ikke nødvendigvis eje de her batterier, men de skal have lov at købe nogle ydelser fra dem. Og vi er nødt til at få det testet og demonstreret i Danmark hurtigst muligt, så vi kan se, hvad der er de fornuftige forretningsmodeller. Det vil hjælpe danske leverandører af de her produkter, for jo hurtigere du får det på plads, jo hurtigere kan du sparke et marked i gang. Hvad er ellers vigtigt at fokusere på for at fremtidssikre den danske energisektor? Det er vigtigt, at man sikrer, at energiselskaberne har nogle rammebetingelser, så de kan deltage aktivt i den her innovation sammen med danske udviklingsvirksomheder. De er reguleret af monopoler, og det skal de være, men lige nu har de på grund af lovgivningen ikke mulighed for at afsætte penge til innovation. I en del andre lande har man sat en procent- eller promilledel, som selskaberne kan afsætte til innovation. Det har man bare ikke i Danmark. Det er rigtigt uheldigt, at vi ikke får energiselskaberne ind som en aktiv spiller i, hvordan vi bygger det her net samfundsøkonomisk optimalt, og hvilke løsninger der passer bedst ind i den danske infrastruktur. Man er ved at lave noget regulering om, og der skal man tænke ind, at energiselskaberne kan deltage aktivt i innovationen. Jeg tror faktisk, at vi har en stor mulighed for at understøtte danske virksomheder, hvis de kan få et tæt samarbejde med energiselskaberne, så de kan få testet deres løsninger, inden de skal ud i verden og sælge dem. Og her halter det altså lidt. EUDP, Det Energiteknologiske Udviklings- og Demonstrationsprogram, er stedet, hvor mange virksomheder henter finansiering til den her type opgaver. Hvis man som noget tyder på politisk beskærer det program, er man i gang med at ødelægge udviklingen inden for produkter til energisektoren, hvor Danmark har haft en god udvikling i mange år, så det vil være ærgerligt at sætte det over styr. Hvad skal virksomhederne og energiselskaberne så blive bedre til, hvis de får de rammebetingelser, de efterspørger? Virksomhederne skal selvfølgelig også være gode til at sælge de her produkter. Det må ikke bare være forskning og udvikling for forskningens og udviklingens skyld. Og det er klart, at man må også have nogle krav om, at hvis man laver noget offentlig medfinansiering, skal der også være et reelt kommercielt sigte. Energiselskaberne skal naturligvis også gribe bolden, hvis der kommer ændrede forhold. Det kræver selvfølgelig også, at de har de rigtige medarbejderressourcer. Selskaberne siger til mig, at de rigtigt gerne vil have noget økonomisk rum til at bidrage til de her innovationsprojekter, og jeg er også overbevist om, at de er klar til at gribe bolden, hvis de får den.


Inden jeg fylder 55 – PSYKOLOG også for Børn og Unge/ Jeanne Fløe\nUdgivet den 20. juli 2018 19. august 2019 af Jeanne Fløe\nInden jeg fylder 55\nJeg fyldte 54 år i sidste weekend. Det gav anledning til lidt eftertænksomhed.\nDet slog mig, at jeg i lang tid har kredset meget om døden i mine opslag. I et tidligere blog opslag forklarede jeg, at døden for mig har været meget nærværende, fordi jeg altid har forestillet mig, at jeg ikke ville blive ældre end min mor.\nHun blev kun 53 år og 3 mdr. Hun døde af kræft.\nKræft er som en højtråbende gæst, ingen har inviteret, men som bare trænger sig på. Og som sætter sig de der vanvittige spor hos den ramte og de pårørende i en sådan grad, at alene angsten for den kan få én i knæ. I værste fald på en måde så vi helt glemmer at leve det her fantastiske liv.\nNu er jeg forbi den magiske grænse. Hvad stiller man op, når man ikke dør til planlagt tid?\nMan må vel i gang med at leve videre, inden det er for sent. Jeg vil ikke lade mig fange ind af flosklen om, at leve hver dag som var det den sidste. Det er der ikke meget planlægning og håb og drømme i.\nFremtiden er den tid, der ligger foran os. En masse ubrugt tid. Måske vi nogle gange vil for meget. Nye mål, nye udfordringer.\nOmvendt vil jeg jo ikke spilde tiden. Det er ligesom også bare for nemt at sige, at jeg er lykkelig for mit liv og taknemmelig over at være i live.\nSå her siddder jeg midt i en sandbunke, mens vinden rusker i mig og tænker store tanker om livet og døden. Inden jeg fylder 55 vil jeg derfor…. ja, hvad vil jeg egentlig?\nHvorfor flytte sig, hvis man står et godt sted?\nGå til min side https://psykologenpaabryggen.dk\nForrige indlægForrige Familieferie\nNæste indlægNæste Når mænd er fra Mars


Russisk læge: Navalnyj kan flyves til Berlin – Ekstra Bladet\n8 minutter siden I chok efter kaotisk debat: En togkatastrofe 1 time siden Sexgal trio vælter Danmark 1 time siden Rørende video vækker kvinde fra koma 1 time siden Messi taler om drama med klubben 46 minutter siden LIVE: Seneste nyt om coronavirus 8 minutter siden I chok efter kaotisk debat: En togkatastrofe\nFredag d. 21. aug. 2020 - kl. 18:06 0\nNavalnyj, hvis tilstand betegnes som mere stabil, bliver højst sandsynligt fløjet til Tyskland lørdag morgen\nEn russisk læge på et sibirisk hospital i Omsk siger fredag aften, at oppositionspolitikeren Aleksej Navalnyj kan blive fløjet til Tyskland. En læge på hospitalet havde tidligere meddelt, at Navalnyj er lagt i kunstig koma. Hans tilstand betegnes som mere stabil, og han er ikke umiddelbart i livsfare, hedder det. Foto: Kirill Kudryavtsev/Ritzau Scanpix\n- Vi har truffet beslutningen, at vi ikke modsætter os, at han flyttes til et andet hospital, som hans pårørende har indikeret for os, siger den næstøverste cheflæge på hospitalet i Omsk, Anatolij Kalinitjenko.\n- Diagnosen om en forgiftning er omsider blevet udelukket. Det var en stofskifteforstyrrelse, som var forårsaget af et pludseligt fald i blodsukkeret, siger Kalinitjenko og tilføjer:\n- De tyske læger, som tilså Navalnyj, var enige i vores diagnose.\nOrganisationen, som har taget initiativ til at få bragt Navalnyj til Berlin, kalder sig 'Film for Fred'. For to år siden bragte organisationen aktivisten Pjotr Versilov til Berlin.


DO THE DIAS\nTECHTONIC - en udstilling om ændringer og forskydninger gennem teknologi\nHold godt øje, hvor du går og står – kunsten dukker op på nye og uventede steder, når DIAS præsenterer udstillingen TECHTONIC. Her forgrener digitale kunstværker sig i metroens underjordiske rum og forbinder sig til overfladen. Vi inviteres ind på CBS, der ligger flere steder på metrostrækningen, og som generøst har udlånt indendørslokaler til udstillingen.\nRejs gennem TECHTONIC og oplev hvordan teknologier skaber nye vilkår i vores hverdag. Computeren og internettet var engang specialiserede værktøjer for de få. Nu kan vi ikke forestille os et liv eller blot én dag uden. Teknologier kan ved første møde virke overvældende og fremmede, men lister sig lige så stille ind i vores hverdag.\nUdstillingen TECHTONIC sætter fokus på teknologiers og kunstens evne til at skabe brud, forskydninger og nye sammenhænge i vores verden. Kryptovaluta, augmented reality og sociale medier er alle eksempler på innovative teknologier, som ændrer vores syn på verden. TECHTONIC behandler teknologierne kunstnerisk og hjælper os med at se anderledes og reflekteret på vores samtid og fremtid.\nGå på opdagelse i udstillingen og få selv nye idéer til kreativ og innovativ brug af teknologien.\nUdstillingen er del af Art Week (22.-27. maj 2018) og vises i metroen og på Copenhagen Business School.\nKlik dig igennem de forskellige værker og læs mere om, hvad du kan opleve og hvor lige her:\nKassandra Wellendorf og Daniel Skaale (dk), Kryb, 2013\nVibeke Bertelsen (dk), BTC II, 2018\nHvor: Metroen og CBS, Solbjerg Plads og Kilen\nMatt Kenyon (us), Coke is it, 2010\nHvor: CBS, Solbjerg Plads\nJacob Remin (dk), Cloud Residue, 2017\nHvor: CBS, Kilen\nBianca Stich og Jan Brand (de), Pastellpop, 2012\nCEO: Bend-O-Rama (dk), Benders Walk, live performance\nHvor: Metroen og CBS\nWayne Siegel (us/dk), Drowning/Burning, 2010/2014\nDIAS - digital art in public space


Ny dansk Hanse-forhandler | Biler | fyens.dk\nNy dansk Hanse-forhandler\nHanse 400 for fulde sejl. Den hurtige storebror 400e fik en yacht-of-the-year-pris i 2007.\nSejlbådene fra det tyske værft Hanse Yachts i Greifswald forhandles fremover af Marineparken ApS i Fredericia, og det bliver fejret med et godt åbningstilbud på modellen Hanse 400\nForhandlingen i Danmark af de tyske lystbåde er fra maj 2008 overtaget af Marineparken ApS i Fredericia, der indehaves af sejlerparret Charlotte Priebe og Bo Hold.\nFredericia-firmaet åbnede i marts 2008 i en hal på 800 kvadratmeter, der er bygget specielt med broer til bådudstilling. Hallen ligger centralt lige ved motorvejen, og alle i Danmark kan køre til udstillingshallen inden for cirka to timer. Lige bortset fra bornholmere, måske.\nHanse Yachts er den hurtigst voksende værftsgruppe i Europa. Virksomheden bygger velsejlende sejlbåde fra 32 til 62 fod.\n400e var årets yacht\nI 2007 fik Hanse 400e således juryens Innovationspris i European Yacht of the Year Award. Det lille e står for epoxy, og Hanse Yachts er det eneste værft, hvor man kan vælge at få alle både i programmet bygget i epoxy til en beskeden merpris.\nHanse-bådene er allerede velkendte i Danmark, og Marineparken ApS vil først og fremmest styrke servicen over for bådejerne. Første skridt er et mobilt serviceværksted med værktøj og reservedele, og senere vil der blive etableret et serviceværksted på Øresundskysten. Det er også planen at åbne et salgskontor på Sjælland.\nForhandlerskiftet fejres med et åbningstilbud på to Hanse 400 i lysegrå og med en meget stor udstyrspakke. Prisen er 980.000 kroner - mere end en kvart million under normalprisen.\nTil august udstiller Marineparken på Kolding Flydende Udstilling med Hanse 320, Hanse 350, Hanse 370 og Hanse 400, ligesom den nye forhandler vil sende den hurtige Hanse 430 ud på kapsejladsbanerne.\nDe nye Hanse-forhandlere er både erfarne kap- og tursejlere og har også god erhvervserfaring. De var begge ansat hos Elvström Sails i 1990'erne og drev i 12 år firmaet Priebe Sceneteknik A/S, der bl.a. har leveret teknikken til det nye Operahus og den nye DR-by i København. Parret solgte dette firma i december 2006.


Roskilde Havn | VisitRoskilde\nRoskilde Havn ligger i bunden af Roskilde Fjord som en naturlig del af Roskilde by.\nDer er masser af aktivitet i både lystbådehavnen og museumshavnen. Roskilde Havn er det helt rigtige udgangspunkt for ture til de mange seværdigheder i området. På havnen findes salg af diesel, slæbested, kran, mastekran, grillplads, legeplads samt gode badefaciliteter.\nDer er 300 m til nærmeste benzintank.


Knæbeskyttere Og Albuebeskyttere - 4 Dele - Large → Køb billigt her - Gucca.dk\nSus igennem byen på dine seje rulleskøjter, og beskyt dig selv med dette Protections Set fra Micro. Sættet kommer med både knæ- og albuebeskyttere som har en hård skal, som beskytter albue... Læs mere.\nStr L - 9-15 år\nInternethandel skal være helt sikker for brugerne. Vi går derfor aldrig på kompromis med sikkerheden. Med NETS godkendelse af vores løsning for online betaling, har vi opnået den bedste garanti for, at betalingssikkerheden er i orden. Så når du køber og foretager betaling via Internettet hos os, er det sikkert.\nDer er ingen begrænsninger i din returret. Vi yder 30 dages returret på alle produkter. Med andre ord medfører det, at hvis du af forskellige grunde ikke ønsker at beholde varen, kan du uden videre sende din vare tilbage til os, herefter refunderer vi dine penge. Inden du sender din returvare tilbage, er det en fordel, hvis du først tager kontakt til os.\nVi ønsker ikke at lade dig vente for længe på dit produkt, og vi fokuserer derfor på at sikre levering på kortest mulig tid. Vi knokler for, at du får din vare tilsendt indenfor 1-2 hverdage, såfremt vi er lagerførende. Bemærk, at du ved hvert enkelt produkt altid kan følge den aktuelle lagerstatus. I tvivl om lagerstatus og/eller leveringstid? Så hold dig ikke tilbage med at tage fat i os.\nDu har mulighed for at vælge imellem mange typer betalinger, når du køber hos Gucca. Du gør bare brug af den, der passer bedst til dig. Det er den samme høje sikkerhed, uanset hvilken betalingsform du gør brug af. Her kan du finde alle vores betalingsmuligheder. Husk at pengene først trækkes fra din konto, når vi sender din vare.\nOpstår der problemer med dit besøg på Gucca.dk, eller har du spørgsmål, så tag endelig kontakt til os. På hverdage imellem 10-15 sidder vi klar på e-mail og ved telefonerne, og vi sidder parat til at give dig kompetent hjælp med godt humør og smil på læben.\nVi giver dig naturligvis muligheden for at følge forsendelsen hele vejen til du har den i hænderne. Efter gennemførsel af dit køb kan du tilgå din egen ordreside. På ordresiden kan du se, hvornår vi afsender din pakke. Du vil også modtage en e-mail i det øjeblik, vi sender din pakke.\nDin anmeldelse af Knæbeskyttere Og Albuebeskyttere - 4 Dele - Large\nproduct_stock_yes product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_udendørs leg path__forside path__legetøj path__udendørsleg path__hjelmeogbeskyttelse path__udendørsleg path__hjelmeogbeskyttelse path__beskyttelsessæt path__micro path__knæbeskyttereogalbuebeskyttere4delelarge\n59,95 krBig - Skobeskyttere - Sort


Sports agtige aktiviteter for børn, far og fars kæreste - Debatten\nDato og tid er 23. okt 2019, 21:49\nIndlægaf IrmaPigen » 23. okt 2018, 06:51\nSenest rettet af IrmaPigen 19. nov 2018, 06:41, rettet i alt 2 gange.\nIndlægaf Zonta » 23. okt 2018, 08:40\nMange gymnastikforeninger har sådan noget hoppe-tonse-noget i haller rundt omkring. Måske var det noget?\nIndlægaf girl_beat » 23. okt 2018, 08:56\nVi har valgt cyklerne som primære transportmiddel til attraktioner, underholdning, cafébesøg eller hvad det måtte være, når hele familien skal ud. Så får alle automatisk bevægelsen og frisk luft, og det er hyggeligt at cykle og snakke sammen undervejs på de lidt længere ture.\nHvad med klatrehal? Bowling? Gokart? Svømmehal? Nu er sæsonen måske slut, men ellers er Adventure Camp i Haslev helt genialt til både voksne og børn i den aldersgruppe. Vi har i hvert fald planer om at bruge en dag i parken næste sommer\nIndlægaf Purple Haze » 23. okt 2018, 09:03\nDet her hoppe/klatre-sted er godt: https://airtrix.dk\nLikede indlæg: 14657\nIndlægaf JoyNips » 23. okt 2018, 10:05\nDer er også dette hoppe-sted: https://xjump.dk\nOg Klatreskoven.dk er også skidesjovt.\nIndlægaf LaScrooge » 23. okt 2018, 10:26\nBouldering, dvs klatring på klipper. Der er nogle rigtig gode steder i København, blandt andet i Sydhavnen, og det er for alle aldersgrupper. Det er en sjov og udfordrende blanding af problemløsning, styrke- og udholdenhedstæning og smidighed, og man kan gøre det i sit eget tempo. Giver rigtig god kropsfornemmelse. Man kan leje sko og kridt i hallen.\nSenest rettet af LaScrooge 23. okt 2018, 10:28, rettet i alt 2 gange.\nIndlægaf Misantropen » 23. okt 2018, 10:27\nIrmaPigen skrev: De gider ikke gå ture, så almindelige gåture i skoven er nok ikke lige en option. Men måske ville det gå an hvis det var noget orienteringsløb for børn (blot som et eksempel).\nForskellige ruter til gang eller løb inkl. faste poster som ved orienteringsløb. Der er ruter over hele landet og af forskellige sværhedsgrader. Det er ikke nødvendigt at være tilmeldt en klub for orienterinsløb, men rutekortene kræver ofte at man sætter sig ind i de forskellige kort og ikoner. Den findes også som app. Jeg har ikke erfaring med at bruge mobilens gps, men måske det er nemmere.\nTrailløb, lidt ala det samme som ovenstående. Jeg tror måske forskellen er at det ikke er permanente ruter, men løb man tilmelder, men jeg er ikke sikker.\nhttps://aktivtraening.dk/traening/loeb/ ... /trailloeb\nhttps://naturstyrelsen.dk/naturoplevels ... eocaching/\nMountainbike måske. Jeg ved ikke hvordan mulighederne er for det i jeres områder, men der findes i hvert fald klubber for børn så de lærer om teknik m.m.\nPokemon Go, hvis det stadig bruges\nIndlægaf Pjeps » 23. okt 2018, 11:04\nLej en badmintonbane 2.\nBowling er også en slags motion.\nLikede indlæg: 9802\nIndlægaf Rapfisk » 23. okt 2018, 11:15\nGeocaching - der er en tråd om det herinde.\nEllers ville jeg også foreslå trampolinpark. Min lillebror på knapt 14 er helt bidt af det (han går også til parkour).\nEdit: Jeg er langsom, kan jeg se.\nEdit2: Jeg var, som du beskriver din kærestes datter, og jeg tror, det eneste, der ville have virket for mig, ville være at bruge cyklerne til at komme til ikke-motionsrelaterede ting. Måske især til en start, hvor enhver form for fysisk udfoldelse er en overvindelse. Der kan man få det ind under dække af, at det ikke er motion, men transport.\nDerudover tænker jeg, om musik måske er noget for hende? Der kommer man også ud af sofaen og får brugt sine sanser og kroppen, men på en ikke-anstrengende måde. Når man så er fortrolig med fx rytme, er der kortere til at begynde til dans. Det kunne fx være streetdance eller andre former for moderne dans. Jeg så på Facebook en reklame for en forening i København, der specialiserer sig i afrikanske danse på alle niveauer, og jeg tror også, der var ungdomshold. Det er i hvert fald sjovt, også selv om man er en sofakartoffel.\nSenest rettet af Rapfisk 23. okt 2018, 11:20, rettet i alt 1 gang.\nIndlægaf Madam Pomfrey » 23. okt 2018, 11:16\ngåture bare for gåturens skyld kan godt være en dræber for børn...\nSå et formål er tit en gevinst i den henseende!\njeg ved ikke om det kunne lokke hvis i f.x. tog på jagt efter de glemte kæmper. Det ville ihvertfald være noget mine unger ville synes var en helt fin aktivitet. https://thomasdambo.dk/works/de-glemte-kaemper-2/\nNu er det godt nok uden for sæson, men kanotur er også en sjov og hyggelig familie aktivitet.\nIndlægaf Rapfisk » 23. okt 2018, 11:20\nMadam Pomfrey skrev: gåture bare for gåturens skyld kan godt være en dræber for børn...\nEvt. kunne man også låne en hund?\nIndlægaf Panton » 23. okt 2018, 19:36\nX jump på raffinaderivej på Amager, klatring på reffen og der er også lasertag, indenfor. Paintball udenfor er nok lige hårdcore nok\nIndlægaf Filipai » 23. okt 2018, 19:53\nJeg ville ligesom pomfrey foreslå at gå på tur efter kæmperne.\nLikede indlæg: 14914\nIndlægaf Fru Sunshine » 24. okt 2018, 05:55\nHar hun overhovedet lyst til det, eller er det bare fordi "det skal man jo"?\nIndlægaf IrmaPigen » 24. okt 2018, 06:06


EMAIL - kostvejlednings forløb\nDette 3 måneders forløb er skræddersyet dine individuelle symptomer og behov – men som pga. geografisk afstand eller en travl hverdag – hellere vil have din kostvejledning via e-mail.\nForløbet foregår via e-mail og det er derfor muligt for dig at få en konsultation hos mig lige meget hvor i landet (eller udlandet) du befinder dig.\n•Muligheden for kostvejledning, uanset hvor du befinder dig geografisk.\n•Min vejledning, inspiration og motivation hjem til dig.\n•Kostvejledning skræddersyet til dig, tilpasset dine behov\n•Email-vejledning og opfølgning hver 14. dag med svar på dine spørgsmål, opdatering af evt. kosttilskud, motivation og sparring, så du når dine mål.\n•Inspsiration til at ændre dine vaner – redskaber til at opgradere evt. uønskede madvaner og afdække evt. følelsesmæssige madmønstre.\n•Hvis der er behov får du udarbejdet forslag til en kostplan for en uge.\nDit 3 måneders forløb ser sådan ud:\nEt e-mailforløb begynder med at du får tilsendt et spørgeskema, hvor jeg får et overblik over nuværende og tidligere sygdomme/symptomer, kostvaner, ordineret medicin, etc. samt en 5 dages kostdagbog, som du skal udfylde og returnere tilbage til mig.\nVi aftaler en tid til den første telefonkonsultation, hvor vi også aftaler resten af dit forløb overordnet.\nDu får tilsendt en skræddersyet kostvejledning med anbefalinger til de fødevarer der er specielt gavnlig for dig, forslag til den optimale sammensætning af dine måltider, eventuelle anbefalinger om kosttilskud, naturmedicin, homøopati eller andet.\nHerefter har vi en e-mail vejledning/opfølgning hver 14. dag, hvor du kan skrive om dine udfordringer og stille spørgsmål til din nye livsstil og nye vaner, få tjekket på eventuelle kosttilskud, og modtage motivation og sparring.\nHalvvejs i forløbet har du din anden telefonkonsultation, hvor vi snakker om hvor langt du er nået, hvilke symptomer, der er forsvundet, hvilke udfordringer du har haft – og vi planlægger hvordan den sidste halvdel af dit forløb skal se ud.\nUnder hele forløbet er vi i kontakt hver 14. dag via e-mail.\n3 måneders Email-forløb koster 4500,- kr. inkl. moms\nDette inkluderer ikke køb af evt. kosttilskud eller naturmedicin.


Exenet :: Okt 2007 Farvel til flinkeskolen\nNy lov 1. april 201310 karriererådNetworkingWorld Forum 2012BestyrelseserfaringNye fagbøgerDiversitet hvorforGlobal Meeting 201110 gode netværksrådLederen som stresspilotDyre fordomme om kvinderInterview Charlotte LindholmImage 2010Karriere Prisen 2010Cornelsen Prisen 2010Lykke Friis interviewLykke Friis ny ministerDen vigtige signalværdi i kvoterStresshåndteringCorporate NetworkingDet usynlige jobmarkedInterview Susanne LarsenKvindelige chefer giver mere mobningBestyrelsesfokusKØB netværksbogWOWede ord - Innovation - hvordan?- Er du konfliktsky?- CSR velgørenhed giver business- Når kvinder forhandler- Gør fyresedlen til dit livs mulighed- Juni 2008 Forandringens smerte – fornyelsens glæde- Maj 2008 Har erhvervslivet overhovedet brug for det feminine?- April 2008 Overser du de gode historier?- Marts 2008 Mentorskabets muligheder- Dec 2007 Gør rejsen til målet- Nov 2007 Huskeseddel til ministeren- Okt 2007 Farvel til flinkeskolen- Sep 2007 - Når virkeligheden overgår fiktionen- Juli - Abelone Glahn- Juni - Jørgen Vig Knudstorp- Maj - Når vikinger slås- April - Kvinder til tops på Politiken- Marts - Kun hver tredje leder er i netværk- Februar - Det flydende køn- Januar - Lige børn leger bedstAndre artiklerLinks\nAf Peter Horn, ledelsesrådgiver, Peter Horn & Co. og Benja Stig Fagerland, Stifter af Female Future.\nDe rigtige karrierebelønninger går til kvinder, som laver deres egne regler, tager store chancer, gør hvad der passer dem, og som ikke er bekymrede over, hvorvidt alle kan lide dem.\nVejen væk fra Flinkeskolen er individuel, men rummer nogle af disse iagttagelser:Overvej what’s in it for me, før du siger ja til en opgave. Ind imellem kan det være nødvendigt at påtage sig ekstra arbejde for at få det hele til at køre, men vær forsigtig med ikke at lande i en position, hvor du bliver stoppestedet, hvor alt ikke-ønsket arbejdet bliver læsset af. Et par referater hist og noget kopiering pist, og fluks er du “vores allesammens” sekretær, selv om du som leder faktisk har folk til den slags.Præsenter dig selv sådan, som du gerne vil opfattes. Det kan ikke nytte noget, at din omgangsform er alt for piget, hvis du gerne vil opfattes som en kompetent kvinde. Vær forsigtig med at overspille i givne situationer. Forsøg hellere at bevare en konstant på arbejdspladsen. Det signalerer harmoni, og lader dine kolleger og ledelsen vide, at dig ved man, hvor man har. Husk at lægge følelserne på hylden derhjemme. Din empati skal være professionel.Synliggør dine resultater. Hvis du vil have anerkendelse for det, du opnår på jobbet, bliver du nødt til at sørge for, at der er andre end dig, der kender dine resultater.Lær at spille dit eget karrierespil. Du skal lære at læse spillereglerne på arbejdspladsen og ud fra det vurdere, hvor du bedst kan sætte ind og bruge dine ressourcer og kompetencer optimalt. Nogle gange kan du anvende plussumsspil og aftale reglerne og udbyttet ved det med andre,nogle gange kommer du længst med et nulsumsspil, især når du har lutter trumfer på hånden.Skab dine egne ambassadører. Du når ikke toppen alene; det kræver medvirken fra andre, heriblandt kunder, chefer, kolleger og medarbejdere, HR- og rekrutteringskonsulenter samt nogle gange også leverandører. Hvis du har et udbygget ambassadørnetværk, vil du sjældent blive forbigået, hvisder er en stilling i organisationen eller for den salgs skyld eksternt, der skal besættes.Don’t play to win them all. Når du deltager i spillet om positioner, skal du ikke nødvendigvis vinde hver gang, med mindre det er af afgørende betydning for din fremtidigekarriere. Ved at lade andre løbe med en halvdårlig forfremmelse kan du ved at vente ofte opnå den rigtige forfremmelse. Lad andre vinde de lette spil og koncentrer dig om de svære, hvor du for alvor kan vise dine egenskaber og kompetencer. Undgå alle former for relations-positioner– gå målrettet efter linjeledelse. Det vejer tungst, hvis du vil til tops.Løb en kalkuleret risiko. Hvis du spiller for sikkert, vinder du sjældent den store gevinst i karrierespillet. Måske kan du ikke alt, hvad en ny position kræver, men du kan lære det. Det er tilladt at bluffe, når du bare er sikker på, at dinpartner – i dette tilfælde virksomheden – sidder med de manglende kort på hånden. Bl.a. i form af medarbejdere, der har de færdigheder og kompetencer, du mangler.Kend dine begrænsninger og gør noget ved dem. De flesteanser begrænsninger for hæmmende for karrieren. Det erkun tilfældet, hvis de ikke bliver identificeret og bearbejdeten efter en.Peter Horn og Benja Stig Fagerland er aktuel med bogen Succespunktet, der er månedens bog i WOW i november. Download kapitel fra bogen her.


Oliver Wilson: "Forkert, at hænge os ud" - GalopSport\nOliver Wilson: “Forkert, at hænge os ud”\nDet var ikke kun i Klampenborgs jockeyrum, at det sydede og kogte i går. Også på de sociale medier væltede kommentarerne efterfølgende ind fra nær og fjern. Klampenborgs championjockey, Oliver Wilson, forklarer her, hvorfor han føler sig hængt ud for ikke at ville ride videre.\n“Jeg mødtes fredag morgen til et banemøde med Klampenborgs direktør, Carsten Baagøe Schou, og dyrlæge Poul Hjorth. Jeg meldte ud, at jeg ikke mente, at der burde rides løb på banen. Den føltes simpelthen ikke sikker for hverken heste eller os ryttere”.\n“Jeg følte, at vi havde en meget god dialog omkring det, og Carsten Baagøe Schou foreslog, at det mest professionelle vi kunne gøre var, at ride lørdagens første løb og holde et evalueringsmøde lige bagefter. Samme melding blev overbragt til Jacob Johansen”.\nOliver og Jacob red begge i dagens indledende opgør. Oliver vandt med Saint George og Jacob Johansen blev tredje med Prime Red.\n“Saint George vandt fordi han elsker blød bane, men faktum er, at hesten gled flere gange i svinget, og jeg ville ikke risikere mit liv og karriere på at ride mere under de baneforhold”, fortsætter Wilson.\n“Jacob havde det på samme måde. Per-Anders Gråberg red ikke i første løb, men han havde gået banen rundt svinget og ville ikke ride på den. Som aftalt dagen forinden mødes vi i jockeyrummet og vi forklarer, at vi ikke ønsker at ride videre. Hvad der herefter foregår i jockeyrummet vil jeg lade være udenfor citat, men som alle ved, var der stor uenighed om hvad der var aftalt dagen forinden”.\nResten af løbsdagen blev afviklet uden de tre stjernejockeys Oliver Wilson, Jacob Johansen og Per-Anders Gråberg. Nicolaj Stott var inden løbsdagens start sygemeldt, og rytterændringerne var for hans vedkommende ikke relateret til banens beskaffenhed.\nSara Slot, som vandt to løb på dagen, skrev i en af de mange kommentarer til dagen på GalopSports Facebook-side, at græsbanen langt fra optimal, men at den var i bedre stand end på den forrige løbsdag.\nRytterne var kollektivt enige i, at løbenes afvikling var forbundet med en større risiko, men i og med, at de fleste alligevel valgte at fuldføre løbsdagen, må det også tolkes som forskellige individuelle opfattelser.\n“Jeg synes bare, at det i sidste ende er forkert at hænge os ud for ikke at ville ride videre. Jeg har efterfølgende læst i flere medier, at vi brød en aftale og lod banen i stikken – men aftalen var som sagt, at vi skulle ride et enkelt løb og derefter tage en beslutning”, afslutter Oliver Wilson.


I forsøget på at afklare musikkens favntag med de store metafysiske emner fører Eva Maria Jensen læseren igennem en stor del af musikhistorien fra midten af 1800-tallet til tiden umiddelbart efter 1. Verdenskrig. Hun undersøger sammenhængen mellem periodens musik og idéhistorie, koncertsalsarkitektur, billedkunst og litteratur – og ikke mindst de religiøse og nyreligiøse bevægelser.\nBogen bygger på grundige analyser af kendte værker som Mahlers 2., 3., 4. og 8. Symfoni samt Das Lied von der Erde , Strauss’ Tod und Verklärung , Elgars The Dream of Gerontius og Schönbergs Die Jakobsleiter . I analyserne inddrages bl.a. komponisternes egne udtalelser og den nyeste musikvidenskabelige forskning.\nHome Bog & Papir Bøger Faglitteratur Kultur Musik, film og scenekunst Død og evighed i musikken Museum Tusculanum


Lastvogns dækmaskiner – Drivhusvarmer\nVores udvalg af autolifte er fra søjlet autolift mindste kapacitet fra 3. Hvis du søger efter en ny eller brugt dækmaskine til salg – er du havnet under den rette kategori. Her på siden finder du et stort udvalg af dækmaskiner , såvel nye som brugte, der sælges. Der findes forskellige typer af dækmaskiner.\nAfhængig af om det er til en traktor, lastbil eller en bil, kan du her på siden finde præcis den . Basic line Dækapparat DWB-6.\nDWB-har automatisk elektrohydraulisk betjening, justerbar lukkekraft og flytbar betjening, dobbelt hastighed på både pumpe og rotationsmotor. Lavprofil hydraulisk gulvdonkraft ton Rø Denne 3-ton hydrauliske gulvdonkraft er designet til at hæve og sænke motorkøretøjer, såsom biler og lastbiler, i garager og værksteder. Den er nem at bruge, let og transportabel, så du kan udskifte bilens tilbehør og udføre rutinemæssig vedligeholdelse mere sikkert og effektivt. Hos Stenhøj DK leverer og servicerer vi autolifte, Corghi dækmaskiner , 4- hjulsudmåling, bremsetestere og andet værkstedsudstyr.\nFLEX1ONE er din totalpartner inden for dækmaskiner , autolifte og værktøj til dæk – og autobranchen samt lagerinventar til alle brancher. Vi øser gerne ud af vores ekspertise og hjælper alle vores kunder til at finde frem til de optimale løsninger. Er du nysgerrig, så book en tid i vores store flotte showroom, som er udstyret . Kontrolpanelet på denne lastvogns dækmaskine er monteret på en praktisk arm, som er kendetegnet for Mondolfo maskiner, så der ikke er kabler på gulvet.\nOpspændshoved med hastigheder. Hos Nimalift finder du et bredt udvalg af dækmaskiner , både de simple dækmaskiner og de mere avancerede dækmaskiner med hjælpearme og automatisk dækaftræk. Her på siden kan du se udvalget og finde den dækmaskine der passer bedst til dine behov.\nVi leverer dækmaskiner til hele autobranchen, både små og . Stort udvalg af nyt og brugt værktøj i hele Danmark. Danmarkspremiere på Aquila Raptor, den mest avancerede dækmaskine nogensinde. Vi tilbyder ny byggerier, tilbygninger, optimering, samt alt udstyr såsom;.\nACC- systemer, Arbejdsborde, Bremseprøvestande, Bremseafdrejer, dækmaskiner , hjuludmåling, hedvandsrensere, induktionsvarmer, kompressorer, lifte, opretningsværktøj, ventilation, værkstedsgrave, . Sælgere over hele Danmark. Køb brugt og spar penge på GulogGratis. Typer af cookies vi bruger på ajengros.\nDet er fx tilfældet med kundecenteret og indkøbskurven, som du ikke kan bruge, hvis du har slået cookies fra i din browser. Session cookies slettes igen, når du . Kollegaen var i gang med en oppumpning med henblik på fejlfinding. Så hørte vidnet et knal og sagsøgeren, der var placeret halvanden-to meter fra dækket, blev væltet af lufttrykket.\nNetværket er forbeholdt flåder og råder over alle nødvendige værktøjer som dækmaskiner , servicevogne og dedikerede serviceområder på forhandlernes lokaliteter. Ud over det står ultra moderne dækvedligeholdelsessystemer til din rådighe så du kan bevare det fulde overblik over dine dæk og dermed reducere dine .\nDøgnservice med allround servicevogne. Vi dækker alt i traktor, landbrugsdæk. Lastvogn , Industri og truckdæk. Til konkurrencedygtige priser. Vi lapper og skifter dæk på stedet med de viste dækmaskiner og servicevogne.\nDunlop lastvogns -dækskifter. Vi har Danmarks mest moderne servicevogne. DTM5Halvautomatisk dækmaskine til bus og lastbiler. DTM185HDTI leveres med luft i kløerne.


Stockholm mellem nazisme og antisemitisme | Goldberg\n17. May, 2017 — Af Lene Andersen\nStockholm mellem nazisme og antisemitisme\nMens den jødiske forening i Umeå lukker på grund af trusler fra nynazister og den jødiske menighed i Malmø generes af en gruppe palæstinensere, bygges der i Stockholm et nyt jødisk kulturcenter og en folkhögskola, der begge skal have offentlig adgang. Goldberg har besøgt det nye center.\nÖstermalm i Stockholm – her er teatre, den berømte torvehal og nogle af byens bedste restauranter. Og byggerod. Stockholms jødiske forsamling er i gang med at bygge nyt kultur-, skole- og menighedscenter her i den centrale del af byen. Byggeriet er ikke helt færdigt, og adgangen til det nye hus går gennem en række containere. Indenfor ligger der murbrokker både til højre og venstre, og indgangen ser ærligt talt noget trist ud. I Malmö er enkelte jøder begyndt at flytte på grund af antisemitisme, og i Umeå er den jødiske forening netop lukket på grund af trusler fra nynazister. I luftlinje ligger Stockholm midt imellem, og hvad jødisk liv angår, ligger byen helt anderledes lunt i svinget.\nAron Verständig er 31 år og har været formand for Judiska Församlingen i et års tid. Byggeriet af det nye hus var næsten færdigt, da han tiltrådte, så han er ikke en af dem, der kan tage æren for det. Der var indvielsesfest i september 2016, og huset er taget i brug, men endnu er naboejendommen under ombygning, og anlægget foran huset, ud mod gågaden lader vente på sig.\nDrømmen er at have et åbent kulturhus, hvor alle kan komme ind fra gaden og være med.\n"Hvis der ikke havde været nogen sikkerhedsproblemer, så havde vi sat et stort skilt op på gaden og sagt ”Her er det jødiske hus” – det havde været fantastisk", fortæller Verständig.\nEt nordisk hus med selvtillid\nDet er da også virkelig et hus, der er både indbydende og kalder på at blive en del af Stockholms kulturliv. Af sikkerhedsmæssige årsager sker indgangen gennem en sluse; ens første indtryk er altså desværre som i andre jødiske centre, at man er suspekt. Men når man først er kommet ind, står man direkte i en café med dagens kosherret og bagværk på disken. Vender man sig en anelse rundt, er der tre store fløjdøre ind til en nybygget koncertsal.\nCaféen og det tilstødende lounge-område ligger i forbindelse med en stor, åben trappe og får ovenlys fra tagvinduerne tre etager over os. Kigger man op, ser man to etager med den jødiske skole, og det er den, der er humlen til både nybyggeriet og byggerodet i naboejendommen, hvor en del af skolen lå før. De gamle skolelokaler var utidssvarende, og i stedet for at renovere, solgte man ejendommen, inddrog skolegården i nybyggeriet, og lagde skolen sammen med menigheds- og kulturcenter. Børnene har nu skolegård på taget, og kulturliv, administration og butik med jødiske madprodukter er samlet under den.\nArkitektonisk set er huset moderne, og selvom det ligger tilbagetrukket fra den klassiske Östermalm, stikker det ud blandt de omgivende gamle bygninger. Man har dog valgt ikke at lave en hvid kasse, men at give bygningen samme varme gule farve som en ældre bygning, der er bevaret og integreret i byggeriet.\nIndvendigt er alt lyst og har et nordisk præg: hvide vægge og lyse træsorter kombineret med stål og glas. Den mest markante detalje er skiltningen, som er tænkt ind i helheden og giver bygningen en herlig selvtillid. Huset hedder i øvrigt Bajit, hvilket betyder hus på hebraisk.\nEt offentligt hus på trods\nDet er planen med hele ombygningen, at Bajit skal være en del af det stockholmske kulturliv, og samtidig et hjemsted for jødisk liv. Skolen Paideia holder også til huset. Den har siden 2001 tilbudt, hvad vel bedst kan kaldes en international akademisk højskole, hvor alle er velkomne til at fordybe sig i jødiske emner i et år. For de, som ikke kan rive et helt år ud af kalenderen, driver Paideia-folkene en folkhögskola - et daghøjskole- og aftenskoleprogram under den svenske folkeoplysning, hvoraf en del foregår i samarbejde med Stockholms muslimske folkhögskola.\nDet eneste, som lægger en dæmper på entusiasmen, er sikkerheden og besværligheder med markedsføring. Men der arbejdes på det, og generelt er det ikke noget problem at skabe åbne arrangementer af høj international kvalitet i Stockholm. I april arrangerede Judisk Kultur seminar med dirigenten Daniel Barenboim i Koncerthuset, og i maj afholdes der bl.a. forelæsning om Zygmunt Bauman i samarbejde med Konstakademiet. "Tidligere annoncerede vi i aviserne, det gør vi ikke længere. Men så vidt jeg ved, er der ingen arrangementer, som vi ikke holder", siger Verständig.\nHvordan ser Bajit ud om 10 år?\nS"å håber jeg, at Bajit har etableret sig som en betydelig institution for jødisk undervisning og kultur i hele Norden. Jeg vil se et hus, som syder af aktivitet, hvor også den interesserede almenhed føler sig velkommen."


Billig kloakrenovering Vrå: Få 3 gode tilbud\nVil du gerne have et tilbud på en billig kloakrenovering i Vrå, kan du også prøve at indhente 3 tilbud hos 3Byggetilbud.dk, som vi reklamerer for.\nEn autoriseret kloakmester i Vrå har erfaringen, uddannelsen og værktøjet til at bedømme omfanget af skaderne på din kloak. Han vil fx ofte benytte sig af en tv-inspektion for at besigtige problemerne. Kommer en kloakrenovering på tale, kan han fx vurdere, hvilken løsning der vil være den mest hensigtsmæssige. Måske kan problemerne klares ved en kloakrenovering uden opgravning. Løsningen kan fx være en strømpeforing, hvor man lægger en lang pose af glasfiber ind i kloakrøret for at fore det. Det kan man fx gøre, hvis der er tale om fejl på et kloakrør, der ligger et sted, hvor det er svært at komme til som fx under din bolig.\nNår du har beskrevet din opgave, vil du blive kontaktet af 3 kloakmestre i Vrå og omegn. De vil hver især give dig et tilbud med en pris på din opgave. Du kan så i ro og mag sammenligne deres tilbud og vælge det, som passer dig bedst.


6 BEDSTE TIPS TIL SELVSTÆNDIGE - Anne Pernille Fischer\nSådan får du mere fra hånden\nVed tilmelding til de 6 tips kommer du samtidig med på mit nyhedsbrev, hvor jeg deler tips og guides, der hjælper dig med at få et lettere, sjovere og mere overskueligt arbejdsliv som virksomhedsejer. (Kan altid afmeldes med et enkelt klik.)\nJa tak - send de 6 tips til mig!\nHvad du skal gøre, hvis du har mange mål og drømme, som konkurrerer om din energi og tid – og hvordan du finder ud af, hvad der er det rigtige at handle på først.\nDen væsentligste årsag til at mange selvstændige kører død i deres projekter (og i værste fald ikke kommer i mål med deres drøm) – samt hvordan du kan undgå at havne i samme fælde.\nHvad du skal gøre, når selvdisciplinen og viljestyrken vakler. (Og hvordan du kommer væk fra at slå dig selv oven i hovedet over den sejlivede myte, som ikke engang har hold i virkeligheden).\nDen nemme, men vigtige ting, de fleste selvstændige hopper let og elegant over – men som uheldigvis resulterer i, at de mister energien på deres projekter og hurtigt går i stå.\nHvad du kan gøre, når tvivlen på egne evner sniger sig ind på dig – og du mest af alt bare har lyst til at give op eller sætte din plan på pause. (Hint: Løsningen vil måske overraske dig!)\nDen totalt ukonstruktive ting, som de fleste selvstændige gør, når de kaster sig ud i noget nyt eller anderledes. (Du gør det sikkert også! – Men det holder du nok op med, så snart du bliver opmærksom på det her tip.)\nVil du lære, hvordan du får mere fra hånden - uden at arbejde mere?\nSå skriv dit navn og emailadresse herunder. Når du siger ja tak til de 6 tips, kommer du samtidig med på mit nyhedsbrev, hvor jeg deler tilbud og guides, der hjælper dig med at få et lettere, sjovere og mere overskueligt arbejdsliv som selvstændig.\n(Kan altid afmeldes med ét enkelt klik.)\nJa tak, send de 6 tips nu!\nNul spam i din indbakke, selvfølgelig. Kun guldkorn og mine bedste, professionelle og personlige fif til, hvordan du lykkes med det, du drømmer om som selvstændig og får et arbejdsliv, du glæder dig til at stå op til hver dag. Læs mere her om privatlivspolitikken.


Blind mand svang vinkelsliberen i haven: Startede flere brande og satte ild til sig selv – Ekstra Bladet\n14 minutter siden X Factor-deltager stukket i hjertet 1 time siden Spilforslag: Ulvene æder AGF 1 time siden Mudret drama afgjort af brag 35 minutter siden Hvad så, Mourinho? Eriksen bag sejrsmål 35 minutter siden Hummelgaard: - Diskrimination er forfærdeligt 14 minutter siden X Factor-deltager stukket i hjertet\nTirsdag d. 10. jul. 2018 - kl. 22:32\nBlind mand svang vinkelsliberen i haven: Startede flere brande og satte ild til sig selv\nEn synshæmmet mand på 83 år satte søndag Nordjyllands Beredskab i sving, da han udførte noget arbejde i sin have\nNordjyllands Beredskab måtte søndag rykke ud til byen Mou, hvor en 83-årig blind mand havde startet flere brande, skriver Nordjyske.\nDen 83-årige ville skære en olietønde over med en vinkelsliber i haven, men gnisterne fra skærearbejdet antændte først ham selv og senere flere effekter i haven - det opdagede den 83-årige imidlertid ikke.\n- En nabo var ude at gå, da han så den 83-årige med vinkelsliberen, mens der var flammer bag ryggen på ham, siger Søren Korsgaard, indsatsleder ved Nordjyllands Beredskab.\nNaboen kom manden til undsætning og fik slukket ilden i hans tøj, men da havde ilden allerede bredt sig til en anden del af grunden.\nBrand flere steder\nFlammerne fik blandt andet fat i noget pap og tagplader med asbest, og lige som de tilkaldte brandfolk havde slukket branden i det giftige materiale, brød flammer ud i nogle paller og noget træ et andet sted på grunden.\nEfter tre timer var det dog uigenkaldeligt slut med flammerne, og naboens grund blev vandet for at sikre sig, at ingen gløder lå og ulmede.\nDen synshæmmede mand fik ingen alvorlige forbrændinger, mens hans tøj ifølge Nordjyske blev ødelagt.\nNyDanmark 34 minutter siden\nLIVE: Brøndby i kattepine


Uge 46 2017 - www.a-marte-meo-perspektiv.dk\nSamspil mellem individ og samfund set med Carsten Pedersen på professionsdag BUPL Nordjylland\nSamspil mellem mennesker er en forudsætning for udvikling af kommunikation og sprog.\nUdvikling af kommunikation og sprog er båret af den kultur og det miljø mennesker befinder sig i.\n18.11.2017 Kommunikative kompetencer\nMennesker bliver født med kommunikative kompetencer, 20 min gammel kan vi spejle, vende hovedet væk, eller tage øjenkontakt, det er helt naturligt.\nBørn lærer at tale det sprog, der tales omkring dem. Allerede fra før fødslen kan barnet høre -sin mors stemme -lyde fra omgivelserne eks musik.\nFor at blive ved med at kommunikere og udvikle sprog, er det afgørende, at der er nogen, der italesætter barnet og ingår i dialoger med barnet.\n-sætte ord på, er et godt Marte Meo princip, i grunden det sammen som -at benævne.\n17.11.2017 At benævne\nEt godt Marte Meo princip, at benævne, udvikler børns sprog:\nVil sprogindsats i børnehaven skabe flere mønsterbrydere?\nResultaterne af en sprogindsats med mere end 6.000 3-6 årige børn i danske dagtilbud er for nylig udgivet i det videnskabelige tidsskrift Child Development. Resultaterne deler forskere.\nNogle forskere mener, at sprogindsatsen kan give flere børn mere opbakning til sprog, som børn fra ressourcestærke hjem allerede får.\n»I Danmark er der ikke nok fokus på sprogudvikling og begyndende forståelse for skriftsprog i dagtilbuddet. Vi skal droppe frygten for at lege med sproget inden skolestart, for vores undersøgelser tyder på, at det styrker børnene. Både børn fra de ressourcestærke og ressourcesvage hjem,« siger Dorthe Bleses, der er professor ved Trygfondens Børneforskningscenter, Aarhus Universitet.\nDion Sommer, der er professor i børnepsykologi ved Aarhus Universitet, kritiserer i en ny bog sprogindsatsen. Han mener, at den »bygger på en indlæring af løsrevne elementer af sprog, og det skaber en overfladisk læring, hvor man kan måle små effekter, som formodentlig ikke varer ved,« siger han. Han uddyber:\n»Indsatsen er styret af, om børnene kan svare på spørgsmål, der er defineret for pædagogerne på forhånd. Små børn lærer meget mere sprog i hverdagssituationer – når de spiser og tager tøj på, mens man sætter ord på. Man kan for eksempel sige, at de kan lære flere bevægelsesord, hvis de triller med en bold, end hvis de ser en bold,« siger han. På den måde mener han, at SPELL »overser, hvordan små børn dybdelærer.«\nFormålet med indsatsen er at give børn, der ikke kommer fra ressourcestærke hjem, bedre opbakning til sprog og forbedre deres fundament for læring i skolen. Men Dion Sommer tror ikke på langtidseffekterne:\n»Desværre tror jeg ikke, at indsatsen ændrer på ulighed mellem børn, selvom jeg ikke betvivler, at forskerne bag har haft de bedste intentioner,« siger han.\nBørn lærer noget hele tiden, i alle daglige situationer. Børn lærer det sprog, der tales i miljøet. Børn lærer også at kommunikere med de kommunikationskanaler, der bliver anvendt i miljøet, det vil sige: kropssprog, mimik, fagter, tegn, osv\nVærdibaseret eller evidensbaseret sundhedsvæsen?\nRikke Søgaard henviser til, at Danmark i sammenligning med andre europæiske lande har noget nær en rekord i forskellige typer operationer med svag medicinsk evidens – en sammenligning, der bliver lavet i et projekt kaldet ECHO.\n»I Danmark taler vores politikere om, at vi skal have et værdibaseret sundhedsvæsen med patientinvolvering og fælles beslutningstagning. Der er bare ingen, der diskuterer, hvorvidt det kolliderer med et evidensbaseret sundhedsvæsen, og om man kan have begge dele på samme tid.«\n»Ultimativt handler et værdibaseret sundhedsvæsen om at udbyde det, der giver værdi for borgeren, mens evidensbaseret medicin handler om at udbyde det, som fagprofessionelle har fundet videnskabelig evidens for. Resultatet er ikke nødvendigvis det samme udbud. De 40 millioner kroner kan være givet godt ud i et værdibaseret sundhedsvæsen, også selvom de ikke er det i et evidensbaseret sundhedsvæsen,« bemærker Rikke Søgaard.\nHvad skal vi vælge, forskningsstøttede indsatser eller det vi synes giver mening.\nInden for det pædagogiske område er det samme udfordring, skal vi vælge forskningsstøttede indsatser, eller det vi synes giver mening.\n15.11.2017 Kærlighed og opdragelse\nMobning og stress\n- kærlighed og opdragelse\nJa, livet er sandelig mangfoldigt, som overskriften antyder. Og vi vil gerne have mindre af de to første begreber og mere af de to sidste, eller hvordan? Vi præsenterer 4 helt nye bøger om forældre der elsker deres børn men glemmer at opdrage dem - og om at nedbringe stress hos sig selv - og om at modarbejde mobning. Kanonvigtige emner!\nGod læselyst, med venlig hilsen, Kjeld Rasmussen\nUd over de fire nye bøger, så er der også Marte Meo, som fremmer kærlige følelser og naturlig tilgang til opdragelse.\n14.12.2017 Sårbare børn\nØkonomiske hensyn med førsteprioritet ;-(\nPædagogiske hensyn og inklusion, der går hånd i hånd ;-)\n13.11.2017 Vidste du, at der er så meget natur i Danmark?\nBesøg de 10 Danske Naturparker\nIndtil videre er der 10 men flere er på vej. I hele landet kan naturelskere besøge naturområder, der er mærket med Danske Naturparker af Friluftsrådet, som bevis på, at særlige natur- og friluftsoplevelser venter besøgende.\nSe de Danske Naturparker og hvad du kan opleve der\nDet var uge 46\nNysgerrig efter mere klik herunder\nUge 45 ses her