Romerne byggede mure for at holde barbarerne ude | National Geographic\nRomernes mure holdt barbarerne ude\nRomerne opfattede alt, hvad der lå uden for Romerriget, som Barbaricum, og det krævede tilladelse for barbarer udefra at krydse deres grænse.\nHadrians Mur, England. Barbarer må have gjort store øjne ved synet af muren, der her følger en skrænt nær den nordlige by Once Brewed. I sin storhedstid var muren 4,5 m høj og 118 km lang, og en dyb voldgrav forstærkede dele af den. I dag løber der en vandresti langs med muren.\nAf Karen Gunn, Chefredaktør, National Geographic Danmark, 14.10.2012\nSet med romernes øjne, var vi barbarerne. De opfattede alt, hvad der lå uden for Romerriget, som "Barbaricum" – primitive områder uden for den civiliserede verden. Og selv om der også fandtes prægtige byer og højkulturer andre steder, så var der måske lidt om snakken. Få fed jakke + 3 nr. National Geographic for kun 99,50 kr! Over hele Romerriget anlagde romerne et udstrakt vejnet, der med tiden løb fra Britannia i nord til den afrikanske middelhavskyst i syd og lettede transport, forvaltning og samhandel. I alle de erobrede provinser opførte de byer med velordnede gader, akvædukter, som bragte rindende vand til indbyggerne, badeanstalter med koldt og varmt vand, latriner med kloakering, offentlige bygninger og amfiteatre. Romerrigets borgere kunne bevæge sig frit rundt og nyde godt af den blomstrende, pengebaserede handel på byernes torve, hvorimod det krævede særlig tilladelse (og nogle gang væbnet opsyn) for barbarer udefra at krydse grænsen for at sælge deres varer på de romerske markeder – et billede, man næsten kan genkende fra vore dages frie samhandel inden for EU. I artiklen, som du kan downloade herunder, udforsker vi det vældige grænsesystem, der skilte Romerriget fra barbarer som os selv på den anden side. Skulle grænsemurene holde horder af fjendtlige barbarer ude, eller tjente de et andet formål?\nNår du klikker på download-knappen herover bliver du bedt om at registrere dig som medlem af natgeo.dk. Det tager et minut og er ganske gratis.\nTemaTema: Romerriget1Romerne var gode til genbrug2Romerne byggede mure for at holde barbarerne ude 3Romerhjelm solgt for 19 mio. kr.4Menneskeligt affald afslører romernes liv5Valentinsdag: Hvad er historien bag valentinsdag?6Enorm gladiatorskole fundet i Wien7Kvindelige gladiatorer? Nye beviser fra antikkens Rom8Quiz: Hvilken bygning er dette?9Quiz: Test din viden om Rom\nLæs mere om ArkæologiFolkeslagStore civilisationerHistoriegrænseromerne Cookie- og privatlivspolitik\nLÆS MERE: Nyeste 1.900 år gammel kaserne fundet i Rom\nTema om Romerriget\nRomerriget lignede EU\nKæmpede kvinder som gladiatorer?\nRomerne var gode til genbrug


NATURA BASISANALYSE - PDF\nDownload "NATURA 2000 - BASISANALYSE"\n1 NATURTYPER 2004 WEB-rapport JUNI 2007 NATURA BASISANALYSE H 65 Store Vandskel, Rørbæk Sø, Tinnet Krat og Holtum Ådal øvre del Vejle Amt 1\n2 Titel: NATURA BASISANALYSE H 65 Store Vandskel, Rørbæk Sø, Tinnet Krat og Holtum Ådal øvre del Udgiver: Forfatter: Revidering: Vejle Amt (lukket som en følge af kommunalreformen) Vejle Amt Miljøministeriet, Miljøcenter Århus Udgivelsesår: 2007 Emneord: Layout: Kort: Orthofoto: Natura 2000 Basisanalyse EF-Habitatområde WEB-udgave Kort- og Matrikelstyrelsen COWI ISBN elektronisk: Sidetal: 81 Oplag: Denne rapport fi ndes kun som digital udgave. Henvendelse vedr. rapporten: Ring direkte til Miljøcenter Århus på telefon:\n3 Natura Basisanalyse: STORE VANDSKEL, RØRBÆK SØ, TINNET KRAT OG HOLTUM ÅDAL ØVRE DEL INDLEDNING Natura 2000 områder Natura 2000 områderne er et europæisk netværk af internationale naturbeskyttelses områder udpeget i henhold til EF's FUGLEBESKYTTELSESDIREKTIVET til (af 1979) samt HABITATDIREKTIVET (af 1992). Natura 2000 planlægning I medfør af Lov om Miljømål skal der med udgangen af 2009 foreligge en Natura 2000-plan for hvert af disse områder. Planerne vil udgøre grundlaget for at iværksætte den nødvendige forvaltningsindsats for at sikre eller genoprette de udpegede internationale naturbeskyttelsesområder og vil være grundlag for myndighedsudøvelsen i øvrigt. Planerne består af: En basisanalyse En målfastsættelse Et indsatsprogram Basisanalyse Hensigten med at udarbejde en basisanalyse for Natura 2000-områderne er at opnå kendskab til udbredelsen af de naturtyper og levesteder for de arter, som det enkelte område er udpeget for. Derudover skal der også udarbejdes en vurdering af naturtypernes og arternes nuværende tilstand og en foreløbig vurdering af trusler. Hermed opnås et faktuelt grundlag for den konkrete prioritering af forvaltningsindsatsen, således at det kan dokumenteres, at den nødvendige indsats for at leve op til habitat- og fuglebeskyttelsesdirektiverne iværksættes. Amterne er ansvarlige for at udarbejde basisanalyser for det åbne land og de kystnære farvande i de enkelte Natura 2000 områder, mens staten skal forestå arbejdet for skovbevoksede fredskovsarealer samt på det åbne hav. Natura 2000 basisanalyserne skal færdiggøres senest den 1. juli\n4 Efter basisanalysen varetages den videre Natura 2000-planlægning af staten. Mål for naturtilstanden Målene for det enkelte Natura 2000-områdes naturtilstand fastsættes på baggrund af blandt andet basisanalysen. Det overordnede mål er at sikre eller genoprette GUNSTIG BEVARINGSSTATUS for de arter og naturtyper, der er på de enkelte områders udpegningsgrundlag. Indsatsprogram Natura 2000-planen indeholder desuden et indsatsprogram, som prioriterer den kommunale indsats og de virkemidler, der skal til for at opnå de fastsatte mål. Indsatsprogrammer fastlægger bindende retningslinjer for udarbejdelse af de efterfølgende kommunale handleplaner. Kommunal handleplan Endelig skal kommunerne udarbejde handleplaner for den konkrete udmøntning af indsatsprogrammet for hvert enkelt område, dog er Skov- og Naturstyrelsen ansvarlig for indsatsen for skovbevoksede fredskovpligtige arealer og på det åbne hav. Handleplanerne kan eksempelvis indeholde en beskrivelse af, hvilke ændringer af driften af arealerne, der er nødvendige for at realisere Natura 2000-planen. Natura 2000-planlægningen er tilrettelagt som en løbende planlægning, der revideres, udbygges og opdateres hvert 6. år. 4\n5 STORE VANDSKEL, RØRBÆK SØ, TINNET KRAT OG HOLTUM ÅDAL ØVRE DEL SAMMENFATNING SAMMENFATNING Beskrivelse af området Udpegningsgrundlaget Datapræsentation Eutrofiering Tilgroning Hydrologi Invasive arter Arealmæssige ændringer Modsatrettede interesser Naturforvaltning og pleje Nykonstaterede eller nyindvandrede arter og naturtyper BILAG B.3. Arealinformation B.3.1 Data fra surt overdrev (6230) B.2 Data fra tør hede (4030) B.3.3 Data fra hængesæk og andre våde kærsamfund (7140) B.3.4. Data fra rigkær (7230) B.3.5 Data fra kilder og væld med kalkholdigt vand (7220) B.3.6 Vandløb B.3.7 Søer i habitatområde 65 Søer har ikke indgået i NOVANA-kortlægningen B.4. Foreløbig trusselsvurdering B.4.1. Eutrofiering B.4.2. Tilgroning H B.4.3 Hydrologi for H B.4.4. Invasive arter B4.5.Forekomst af kæmpe bjørneklo og japansk pileurt i H B.6.1. Oplysninger om plejeindgreb i Store Vandskel, Rørbæk Sø og Tinnet Krat B.7.1 Forekomst af odder MATERIALELISTE\n6 1. Beskrivelse af området Natura 2000 område nr. 76 Store Vandskel, Rørbæk Sø og Tinnet Krat er udpeget som et habitatområde (nr. 65) med et areal på 2221 ha (se tabel 1.1). Nr. Navn Areal (ha) H65 Store Vandskel, Rørbæk Sø og Tinnet Krat Samlet areal NATURA Tabel 1.1. Oversigt over de habitat- og fuglebeskyttelsesområder, der er inkluderet i denne basisanalyse. For hvert område er områdets nummer, navn og areal (i ha) angivet, ligesom NATURA 2000 områdets samlede areal er oplyst. Kilde: Af Natura 2000-områdets samlede areal på 2221 ha er 606 ha omfattet af naturbeskyttelseslovens 3 fordelt på : 23,2 km vandløb 97,0 ha sø 139 ha mose 48,3 ha fersk eng 235,7 ha tør hede 81,2 ha overdrev Desuden er der 832 ha skov, og resten består af agerjord, byer mm. 6\n7 Figur1.1. Kort over H64 Store Vandskel, Rørbæk Sø og Tinnet Krat med habitatgrænse og fredningsgrænse. Habitatområdet ligger tæt på israndslinien. Afsmeltningen og den efterfølgende erosion og udvaskning har efterladt en sandet, næringsfattig jordbund, som er naturgrundlaget for heder og egekrat. Visse steder ligger den kalkrige, underliggende moræne så højt, at det fremsivende grundvand er kalkholdigt og betinger udviklingen af rigkær og kalkrige kildevæld. Der er en meget stor grundvandstilstrømning til områdets kilder og væld, der udgør starten på landets to største vandløb, nemlig Gudenåen og Skjern Å. De to vandløbs udspring udgøres af en mosaik af kilder, småsøer og kærområder, adskilt af et smalt, mere tørt vandskel. På vandskellet krydser Hærvejen området. Fra vandskellet løber Gudenåen - omgivet af åbne kær- og engområder - mod sydøst i en flad dal. En del af disse kærarealer er nu under tilgroning. Mod nord løber Skjern Å gennem en mere smal, skarpt nedskåret dal, omgivet af heder, skov og egekrat og med kildevæld og kærarealer i dalbunden. Ca 2½ km efter sit udspring løber åen gennem Rørbæk Sø, der er formet af smeltevandet som et langstrakt, dybt bassin i dalens bund. Søen var oprindelig næringsfattig, men er nu eutrofieret af næringsstofbelastning bl.a. fra dambrug. Habitatområdet er naturmæssigt meget sammensat og indeholder en række veludviklede naturtyper. På den udvaskede moræneflade vokser store, veludviklede egekrat, og på ådalsskrænterne og omkring Rørbæk Sø findes heder og næringsfattige overdrev. Området har stor rekreativ værdi og stort besøgstal. Den rekreative anvendelse er helt overvejende knyttet til afmærkede stier. 7\n8 Habitatområdet indeholder arealer med stor naturkvalitet specielt i visse af kær- og kildeområderne. Der er et meget stort potentiale for at forbedre habitatnaturen og for at forøge og sammenbinde arealet med habitatnatur ved den rette forvaltning. Inden for habitatområde 65 findes to fredede områder; Gudenåens kilder med omgivelser og Landskabet omkring Hærvejen og Rørbæk sø, der tilsammen udgør ca ha (figur 1.1). Med fredningsbestemmelserne er der givet myndigheder ret til at foretage naturpleje i form af f.eks. rydning og afgræsning. For statsejede arealer er der udarbejdet en forvaltningsplan (Skov- og Naturstyrelsen 1999). Palsgård Statsskovdistrikt forestår naturpleje i overensstemmelse med forvaltningsplanen. 8\n9 2. Udpegningsgrundlaget Som det fremgår af tabel 2.1 og 2.2, er habitatområde 65 udpeget af hensyn til 8 habitatnaturtyper og 2 arter. Nr. Naturtype Kortlagt areal (ha) Søer og vandhuller 3150 Næringsrige søer og vandhuller med flydeplanter eller store vandaks 95,8 3 (2) Vandløb 3260 Vandløb med vandplanter 23,2 km (3) Terrestriske naturtyper 4030 Tørre dværgbusksamfund (heder) 206, Enekrat på heder, overdrev eller skrænter (2) 1, *Artsrige overdrev eller græsheder på mere eller mindre sur bund 152, Hængesæk og andre kærsamfund dannet flydende i vand 6,8 9 Skov naturtyper 9190 Stilkegeskove og krat på mager sur bund 91E0 *Elle- og askeskove ved vandløb, søer og væld (1) (1) (1) (1) Antal forekomster Tabel 2.1. Oversigt over de naturtyper, der aktuelt udgør grundlaget for udpegningen af habitatområde 65. (1) Skov naturtyperne kortlægges af SNS og er ikke inkluderet i denne basisanalyse. (2) Naturtypen er ikke omfattet af NOVA- NA-programmet. (3) vandløbene er ikke kortlagt. * Prioriteret naturtype. På figur 2.1 er der vist forekomsten af de enkelte naturtyper. Antal forekomster/bes Areal Nr. Artsnavn tand 1096 Bæklampret H65 17 registreringer vandløb? km 1166 Stor vandsalamander H65 5? ha søer Tabel 2.2. Oversigt over de arter, der aktuelt udgør grundlaget for udpegningen af NATURA 2000 områdets internationale naturbeskyttelsesområder. H65: Habitatområde 65. 9\n10 Figur 2.1 side 11 viser forekomsten af naturtyper Figur 2.2 side 12 viser forekomsten af bæklampret. Figur 2.3 side 13 viser forekomsten af stor vandsalamander. 10\n12 . Figur 2.2. Forekomst af bæklampret i H65 Store Vandskel, Rørbæk Sø og Tinnet Krat. 12\n13 Figur 2.3. Forekomst af stor vandsalamander i H65 Store Vandskel, Rørbæk Sø og Tinnet Krat. 13\n14 3. Datapræsentation I 2004 og 2005 er der foretaget en kortlægning af de terrestriske habitatnaturtyper inden for habitatområderne (Fredshavn 2004). Desuden er der gennem årene indsamlet en del data om beskyttede naturtyper i forbindelse med administrationen af naturbeskyttelsesloven. Oplysningerne om søer, vandløb og havområder bygger udelukkende på den viden, der er indsamlet gennem årene via et generelt tilsyn og overvågningen udført regionalt og via det nationale overvågningsprogram. I bilag findes en oversigt over Vejle Amts øvrige tilgængelige data for H65. Ynglefugle og rastende fugle Området er ikke udpeget som fuglebeskyttelsesområde, men huser en del mere sjældne fuglearter, knyttet til søer og vandløb, til overdrev og heder og til skove. I tabel 3.1 er de væsentligste fugleforekomster oplistet. ART ÅRSTAL RASTFUGLE YNGLEPAR Tp. Lappedykker Gråand Troldand Ll. Skallesluger Blishøne Fiskeørn ca Hvepsevåge Sortspætte Rødr. Tornskade 3-5? Isfugl 2-3? Hedelærke 5-6? Bjergvipstjert 3-4? Skovsanger 3-4? Fyrremejse Tabel 3.1. Oplysninger om særlige ynglefugle på lokaliteten og om maksimale antal rastende fugle på Rørbæk Sø, baseret på oplysninger fra DOF-basen.? betyder skønnet antal ynglepar. 14\n15 4. Foreløbig trusselsvurdering På baggrund af de tilgængelige data om naturtyper og arters forekomster (se bilag ) er der foretaget en foreløbig vurdering af truslerne mod arterne og naturtyperne i Natura 2000 området. Truslerne omfatter påvirkninger, hvor der er en begrundet mistanke om, at de har en negativ betydning for naturtilstanden. De største trusler er gennemgået nedenfor og uddybet i bilag Beskrivelse af naturtilstanden i de terrestriske naturtyper I forbindelse med kortlægningen af de 18 terrestriske, lysåbne habitattyper (Fredshavn 2004) er der foretaget en registrering af udbredelsen af en række naturtype-karakteristiske strukturer. Disse strukturer er delt op i negative og positive strukturer. De positive strukturer er til stede i veludviklede og typiske forekomster af naturtypen under mere eller mindre upåvirkede forhold. Tilsvarende vidner de negative strukturer om en stærkt påvirket naturtype. I felten er strukturernes samlede omfang registreret på en tre-trins skala: udbredte (U), spredte (S) eller ikke tilstede (I). Tabel 4.1 giver en oversigt over de enkelte naturtypers fordeling i forhold til deres indhold af positive og negative strukturer. Mørkegrøn farve viser veludviklede naturtyper, som tilsyneladende ikke er udsat for nogle nævneværdige trusler, mens mørkerød farve viser dårligt udviklede naturtyper, der antagelig påvirkes kraftigt af en eller flere trusler. 15\n16 Tørre dværgbusksamfund, heder (206,0 ha) 4030 Negative strukturer Positive I S U U 18% 36% 13% S 24% 3% 3% I 0% 0% 0% For 3% af arealerne mangler vurdering af positive og negative strukturer Artsrige overdrev eller græsheder på sur bund (152,5 ha) 6230 Negative strukturer Positive I S U U 7% 10% 0% S 52% 19% 2% I 1% 4% 0% For 5% af arealerne mangler vurdering af positive og negative strukturer Hængesæk og andre kærsamfund (6,8 ha) 7140 Negative strukturer Positive I S U U 6% 74% 7% S 0% 0% 0% I 0% 0% 0% For 13% af arealerne mangler vurdering af positive og negative strukturer Rigkær (40,2 ha) 7230 Positive I Negative strukturer S U U 9% 79% 1% S 0% 8% 0% I 0% 0% 0% for 3% af arealet mangeler registreringer af positive og negative strukturer Kilder og væld (5,5 ha) 7220 Positive I Negative strukturer S U U 8% 64% 0% S 0% 0% 11% I 0% 0% 0% for 13% af arealet mangeler registreringer af positive og negative strukturer 16\n17 Tabel 4.1. Fordelingen af negative og positive strukturer i de polygoner, hvor de enkelte naturtyper er registreret. For både negative og positive strukturer er angivet, om strukturerne samlet set er udbredte (U), spredte (S) eller ikke tilstede (I). Antallet af registreringer med hver af de 9 kombinationsmuligheder er vægtet for polygonernes arealer. Strukturerne er beskrevet i Fredshavn (2004). Farvekoden svarer til de 5 tilstandsklasser i TILDA. Udtræk fra TIL- DA. Heder På 78 % af hederne (4030) er der fundet en overvægt af positive strukturer, heraf falder 18 % i den bedste kategori. Kun 9 % af arealerne har en overvægt af negative strukturer. Tilgroning med vedplanter udgør eller vil kunne komme til at udgøre et problem på flere af hedearealerne 4030 i H65. På 87 % af det samlede areal er der en vedplantedækning på 1-10 %. På 11 % af arealet ligger andelen med vedplanter i plantedækket på %. Der er lavet en del pleje i form af rydning og/eller afgræsning på hederne i H65 (bilag 6.1). Der er stadig behov for pleje på flere af hederne. I dag er der kun græsning på ca. halvdelen af arealerne. Det må derfor forventes, at tilgroning på hederne bliver et problem, hvis der ikke kommer mere græsning på arealerne, eller hvis man opgiver den løbende pleje i form af rydning. Der er stort set forekomst af invasive arter på alle hedearealerne med en dækning på mellem 1 og 25 %. Det er fortrinsvis gyvel og nåletræer (rød- og hvidgran og fyr sp.), der findes i større mængde på arealerne. Desuden er der registreret glansbladet hæg på otte af lokaliteterne. Data for de tørre heder er nærmere beskrevet i bilag 3.2. Overdrev Der er fundet en overvægt at positive strukturer på 69 % af overdrevene (6230), der dermed må betegnes som veludviklede. Heraf er der fundet 7 %, som ligger i den bedste kategori. De resterende 19 % har overvægt af negative strukturer. Dog er der ingen, der falder i den dårligste kategori Mange af overdrevene 6230 (>96 %) i H65, Store Vandskel, Rørbæk Sø og Tinnet krat bliver helt eller delvist afgræsset. Ved kortlægningen kunne det konstateres, at der er græsning på mellem % af det totale overdrevsareal. Derfor er det også kun få arealer, der har en græs/urtevegetation over 50 cm. Tilgroning med vedplanter udgør ikke foreløbig et problem, idet kun 2 % af overdrevsarealet har et vedplantedække på over 10 %. 17\n18 Der er forekomst af invasive arter på 72 % af overdrevsarealerne. Det er fortrinsvis gyvel, der findes på 1-10 % af arealet. Desuden er der registreret rødgran på et par lokaliteter, men den udgør ikke et stort problem. På 71 % af overdrevsarealet er der ikke behov for pleje, mens 16 % har behov for mindre og kortvarig pleje. Den pleje, der er tale om, vil især være mere græsning på arealerne. Kun 12% af overdrevene har behov for større pleje over kortere tid. Her vil det formentlig også være nødvendigt med en mindre rydning af opvækst (bl.a. invasive arter). Flere af overdrevsarealerne i H65 er veludviklede levesteder for bl.a. mange svampe. På overdrevene er fundet fire rødlistearter: mørkøjet rødblad (sårbar), papil-vokshat (truet), Jensens vokshat (truet) og Sortskællet vokshat (truet) samt fire gulliste arter: sortdugget vokshat, hvidbladet rødblad, honning-vokshat og tyndbladet vokshat (Vejle Amt 2002). Data for overdrevene er nærmere beskrevet i bilag 3.1. Hængesæk og andre våde kærsamfund På hele 80 % af arealerne med hængesæk og andre kærsamfund (7140) er fundet en overvægt af positive strukturer, dog er det kun 6 % af arealet, der ligger i den bedste kategori. Der er fundet 7 % med overvægt af negative strukturer, ingen i de to dårligste kategorier. På 13 % af arealerne med naturtypen 7140 i H65 er der ingen vedopvækst, på de resterende 87 % af arealerne er vedopvæksten på 1-10 %. Der er især tale om begyndende opvækst af dunbirk, men også pil og nåletræer. Flere af lokaliteterne trænger til pleje i form at pletvis rydning og/eller græsning. Det er ikke et stort problem med invasive arter på hængesækkene i H65, kun 5 % af hængesækkene har invasive arter i plantedækket og kun en lav forekomst på 1-10%. Der er oftest tale om nåletræer. Data for naturtypen 7140 er nærmere beskrevet i bilag 3.3. Rigkær (ikke med i udpegningsgrundlaget) Der er mange af rigkærene (7230), der kan betegnes som veludviklede, idet hele 88 % af det samlede areal har overvægt af positive strukturer. Heraf ligger 7 % af arealet i den bedste kategori. Der er kun fundet 9 % med overvægt af negative strukturer, ingen i de to dårligste kategorier. En af de større trusler i rigkærene 7230 er tilvoksning. Såfremt der ikke er græsning på stedet, eller såfremt den ikke er tilstrækkelig, så vil rigkærene vokse til først i høje stauder og derefter i vedplanter primært pil og birk. På størstedelen af rigkærsarealerne i H65 er der i dag en høj græs/urtevegetation. På op mod halvdelen af arealerne er græs/urtevegetationen over 50 cm. Desuden er de fleste af arealerne under tilgroning. Der er træer, primært pil og birk, på 97 % af rigkærsarealet, heraf er de 17 % af arealet 18\n19 så tilgroede, at vedplanter udgør mellem 10 og 25 % af plantedækket. Det fremgår ligeledes af kortlægningen, at der er manglende afgræsning/pleje på op mod 80 % af de registrerede arealer. På 63 % af arealet er det endda nødvendigt med en langvarig og omfattende plejeindsats for at bevare naturlokaliteterne. Forekomst af invasive arter er ikke et stort problem i rigkærene. På en enkelt lokalitet er der fundet en mindre mængde af rødgran. På flere af lokaliteterne er der fundet fredede orkideer: maj-gøgeurt og plettet gøgeurt. Desuden er der fundet hjertegræs. Data for rigkærene er nærmere beskrevet i bilag 3.4. Kilder og væld (ikke med i udpegningsgrundlaget) Der er overvægt af positive strukturer på 72 % af det samlede areal med kilder og væld (7220). Heraf ligger de 8 % i den bedste kategori. Der er 11 % af arealet, der har overvægt af negative strukturer, dog ingen i den dårligste kategori. Den største trussel for områderne med naturtypen kilder og væld 7220 er ændringer i hydrologi. På ca. 90 % arealet med kilder og væld i H65 forekommer der ingen tegn på afvanding og vandindvinding. På de sidste 10 % af arealet er der tegn på afvanding (grøfter el. lign.), men uden tydelige vegetationsændringer. Tre af lokaliteterne trænger til rydning af træopvækst, det er især pil, men også nåletræer (bl.a. rødgran på en af lokaliteterne). De fleste steder danner naturtypen 7220 en mosaik med naturtypen Data for kilder og væld er nærmere beskrevet i bilag 3.5. Vandløb Vandløbene i habitatområde 65 består hovedsagelig af hovedløbene af Gudenåen og Skjern Å fra deres udspring. Desuden en række små tilløb til de to vandløb samt til Rørbæk Sø. De fysiske forhold i øvre dele af både Gudenåen og Skjern Å er præget af betydelige mængder af sand, der reducerer livsbetingelserne for flere arter af fisk og smådyr, selvom vandet er rent. Den store sandvandring i vandløbene skyldes delvis tidligere forsøg på regulering af vandløbene. Miljøkvaliteten i vandløbene er forholdsvis god til meget god, idet faunaklasserne er bedømt til 4, 5, 6 og 7. Rødlistede arter: Ingen Gullistede arter: Bæklampret, elritse, finnestribet ferskvandsulk, slørvingen Nemoura avicularis Data for vandløbene er vist på bl.a. kort i bilag\n20 Søer I forbindelse med kortlægningen og Vejle Amts undersøgelser af små søer er der fundet en brunvandet sø (3160) og fire næringsrige søer (3150), hvoraf den største er Rørbæk Sø på 81,12 ha. Placeringen af søerne og en kort beskrivelse findes i bilag 3.7. Stor vandsalamander Der er registreret stor vandsalamander på 5 lokaliteter i H65, samt på to lokaliteter lige op ad den nordøstlige grænse til habitatområdet. Vejle Amt indgår sammen med Estland og Finland i et LIFE-projekt (LIFE04NAT/EE/ Protection of Triturus cristatus in eastern Baltic Region ), der har til formål at forbedre levestederne for stor vandsalamander. Som en del af LIFE-projektet vil der i 2006 blive oprenset/nygravet i alt 4 vandhuller inden for H65. Oprensning og nygravning skal tjene som demonstrationsvandhuller for de øvrige samarbejdspartnere. Projektet startede i 2004 og afsluttes med udgangen af Et begrænset antal egnede ynglevandhuller vurderes at være den væsentligste trussel mod gunstig bevaringsstatus for arten i området. Der skal derfor fortsat være fokus på at sikre egnede vandhuller ved nyetablering og eventuel oprensning af vandhuller. Dette vil også fremgå af en kommende Forvaltningsplan for stor vandsalamander i Vejle Amt, udarbejdet som en del af LIFE-projektet. Bæklampret Bæklampreten er registreret i både Skjernå Å og Gudenåen på i alt 17 lokaliteter inden for habitatområde 65. Desuden er den registreret flere steder i Gudenåen umiddelbart nedstrøms habitatområdet. Artens bestand vurderes at være stabil i området. Forholdene for arten kan forbedres ved at forbedre vandløbenes fysiske forhold og sikre, at der ikke findes spærringer i vandløbene også opstrøms og nedstrøms habitatområdet. Gul stenbræk Gul stenbræk blev som et forsøg udplantet i efteråret 2001 i området ved Gudenåens Kilder af Århus Universitet. Arten havde ikke tidligere været observeret i området, og formålet med forsøget var at følge de udsatte planters degradering ved indavl mellem det begrænsede antal individer, det drejede sig om. Planterne stammede fra et krydsningseksperiment foretaget i 1991 mellem 2 adskilte populationer af arten. Planternes skæbne er dog uvis, da de udplantede planter det efterfølgende år ikke kunne genfindes (Warncke 2003, Warncke 2007 pers. komm.,) Eutrofiering Det vurderes, at belastningen med luftbårent kvælstof er af en sådan størrelsesorden i området, at områdets naturtyper modtager mere kvælstof fra luften, end områderne kan tåle. Eutrofiering er nærmere omtalt i bilag 4.1. Det vurderes, at alle naturområder i H65 enten er eller også kan være negativt påvirket af luftbårent kvælstof, idet den lave ende af tålegrænseintervallet er overskredet for alle kortlagte naturarealer i området. Den høje ende af tålegrænseintervallerne for kvælstofpåvirkning er overskredet for 4 % af rigkærene (7230) og de kalkholdige kilder (7220), som har tålegrænser mellem 15 og 25 kg N/ha/år. For arealer med tør hede (4030) og surt overdrev (6230) er tålegrænsen overskredet for mellem 86 20\n21 og 89 % af arealerne, som har tålegrænser mellem kg N/ha/år. Den høje ende af tålegrænseintervallerne for kvælstofpåvirkning er overskredet for alle arealer med den særligt kvælstoffølsomme naturtype hængesæk (7140). Den lave ende af tålegrænseintervallerne anvendes normalt for artsrige naturområder med indhold af kvælstoffølsomme arter, heriblandt mosser og laver. Dette er kendetegnende for en stor del af forekomsterne i habitatområdet, specielt hvad angår rigkær (7230) og kalkholdige kilder (7220). Den lave ende af tålegrænseintervallerne er overskredet for alle typer af arealer. Det skal bemærkes, at 7220 og 7230 ikke er en del af udpegningsgrundlaget for habitatområdet Tilgroning Tilgroning kan vurderes ud fra områdernes udnyttelse til græsning/høslet, vegetationens højde, dækningsgraden af vedplanter og forekomst af negative strukturer, der har relation til tilgroningen. I bilag 4.2 er der lavet en sammenstilling af tilgroning som en trussel. I rigkærene (7230) er andelen af høj vegetation over 50 cm forholdsvis stor. Mange af arealerne (ca. halvdelen) er ikke blevet græsset/plejet og er som følge heraf vokset til med høje urter. Tilgroning med vedvegetation er godt i gang på flere af arealerne. På 17 % af rigkærsarealet er arealandelen af vedvegetation i plantedækket på %. På naturtypen med hængesæk og andre kærsamfund (7140) er der ligeledes en meget høj andel med græsser og høje urter på cm. En tilgroning med træer og buske er så småt begyndt på flere at arealerne. En enkelt af lokaliteterne er ryddet for nylig, men ca. 60 % af det samlede areal trænger til manuel rydning af den begyndende opvækst. På 75 % af de tørre heder (4030) udgør høje græsser/urter mere end 30 % af plantedækket. På ca.12 % af det samlede hedeareal er andelen af vedvegetation over 10 %. På de tørre heder er der lavet en del pleje i form af rydning, afbrænding og græsning (bilag 6.1). Der er dog stadig behov for mere eller mindre omfattende pleje på ca. halvdelen af det samlede hedeareal. I dag afgræsses ca. halvdelen af hedearealet. Billedet er lidt anderledes for overdrevene (6230). Her afgræsses >96 % af arealerne helt eller delvist. Der er dog en del arealer (ca. 60 %), der har en middelhøj græs/urtevegetation, hvilket kan indikere, at græsningstrykket godt kan være større på flere af arealerne. Tilgroning med vedplanter udgør ikke foreløbig et problem, idet kun 2 % af overdrevsarealet har et vedplantedække på over 10 %. 21\n22 4.3. Hydrologi I bilag 4.3 er der lavet en sammenstilling af resultaterne for ændring af hydrologien som en trussel mod habitatnaturtyperne. Det fremgår, at der på enkelte af lokaliteterne i de tre våde naturtyper 7140, 7220 og 7230 er tegn på afvanding (grøfter el. lign.), men uden at der er tegn på tydelige vegetationsændringer Invasive arter I bilag 4.4. er der angivet hvilke invasive arter, der er fundet i habitatområdet. Det fremgår af figur 4.4.1, at de invasive arter især er et problem i de tørre heder (4030) og på overdrev (6230). På begge naturtyper er det især gyvel, der er et problem. På de tørre heder er det desuden opvækst af nåletræer. I habitatområdet er der fundet fem forekomster af kæmpe bjørneklo: tre forekomster på grænsen mod nord, heraf er den ene med over 100 planter, og to forekomster inden for området med hver planter. Desuden er fundet tre forekomster af japansk pileurt (bilag 4.5). 4.5 Arealmæssige ændringer Antallet af plante- og dyrearter på en lokalitet afhænger alt andet lige af lokalitetens størrelse, således at et større areal kan oppebære et større artsantal. Store arealer kan desuden typisk indeholde større bestande af de enkelte arter end små lokaliteter, hvilket til dels kan skyldes, at der på store arealer er en større variation i habitatkvaliteten. Reduktion af en naturtypes areal vil derfor betyde, at der først sker en reduktion af bestandsstørrelserne af de enkelte arter, hvorefter nogle af bestandene forsvinder, og endelig vil de enkelte arter begynde at uddø. Det reducerede naturareal kombineret med forringede levevilkår i mange af de resterende naturområder har bevirket, at de forskellige plante- og dyrearter i stadig stigende grad får opsplittet deres bestande i mindre og isolerede delbestande. Sådanne små isolerede bestande er betydelig mere udsatte for at uddø end store sammenhængende bestande pga. indavl og tilfældige katastrofer. Når arterne er forsvundet fra sådanne isolerede lokaliteter, vil det ofte være vanskeligt for nye bestande at sprede sig dertil, netop fordi lokaliteterne er isolerede. 22\n23 Figur 4.1. Kort over arealer omfattet af naturbeskyttelseslovens 3 i H65 fordelt på naturtyper. 23\n24 Af figur 4.1 samt vores opgørelse over 3-arealer i H65 fremgår det, at der er i alt 509 ha beskyttet terrestrisk natur, omfattet af naturbeskyttelsesloves 3 fordelt på 139 ha mose, 48,3 ha fersk eng, 235,7 ha hede og 81,2 ha overdrev. Herudover er der 97 ha sø omfattet af naturbeskyttelseslovens 3. Der er ikke registreret væsentlige arealmæssige ændringer af 3-natur, men tilgroning kan have reduceret arealet. I habitatområde 65 Store Vandskel, Rørbæk Sø og Tinnet Krat er der til sammenligning registreret habitatnatur på 206 ha hede, 152,5 ha overdrev og 40,2 ha rigkær. Sammenholdt med arealet af 3-natur er der således basis for, at nogle af de 3-arealer, som i dag er for påvirkede til at være habitatnaturtyper - ved den rette drift og pleje - kan udvikle sig hen imod en af habitatnaturtyperne. Omvendt er der f.eks. overdrevshabitatnatur, som endnu ikke har opnået 3 status som overdrev. Det gælder således store statsejede områder langs Gudenåen, hvor der efter opkøb nu i en årrække har været foretaget afgræsning uden gødskning, sprøjtning og omlægning. 24\n25 5. Modsatrettede interesser Ved udarbejdelse af NATURA 2000 planer for områderne må der konkret tages stilling til, hvilke naturtyper man ønsker, der skal udvikle sig på de enkelte arealer. Der er således på nogle arealer en flydende overgang mellem hedearealer, sure overdrev og egekrat, som i høj grad kan være betinget af den forvaltning eller drift, der er igangsat på arealerne. 25\n26 6. Naturforvaltning og pleje Habitatområdets samlede areal er på 2221 ha. Herudaf er der indgået MVJ-aftaler på 262 ha fordelt på i alt 57 aftaler. Arealerne fremgår af figur 6.1. Aftalerne er i høj grad indgået på hedearealer, og en del af overdrevsarealerne er omfattet af 3. Det kan imidlertid konstateres, at der på en række af de beskyttede hede- og overdrevsarealer ikke ydes MVJ tilskud. Der har været en række græsningsaftaler og aftaler om pleje i H65 som følge af fredningerne i området. En stor del af græsningsaftalerne er ophørt på den måde, at der i stedet ydes MVJ-støtte til afgræsningen. I den forbindelse er de hegninger, som Vejle Amt har etableret på arealerne, overdraget til de respektive lodsejere. Figur 6.1. Kort over arealer med MVJ-aftaler i habitatområde 65. Inden for de to fredninger: Gudenåens kilder med omgivelser og Landskabet omkring Hærvejen og Rørbæk sø er Vejle Amt ifølge fredningsvedtægterne forpligtet til at foretage rydninger af opvækst på de lysåbne naturtyper. Dette er sket løbende. De arealer, hvor der er aftaler, eller hvor der er gennemført forskellige plejeforanstaltninger på privatejede arealer, fremgår af kortet figur\n27 En stor del af statens ejendom inden for H65 er medtaget i et dansk LIFE-projekt (LIFE04NAT/DK/ Restoration of Dry Grasslands in Denmark ), hvis formål er at forbedre eksisterende overdrev samt at øge overdrevsarealet bl.a. ved fældning af nåleskov efterfulgt af afgræsning. Det fremgår af figur 6.3, hvilke arealer, der afgræsses i dag, og hvilke arealer, hvor genindførelse af græsning er ønskelig og højt prioriteret. Inden for habitatområdet kan der være andre lysåbne naturarealer end de viste, hvor afgræsning eller anden naturpleje er ønskelig. På statens arealer foretages pleje i øvrigt ud fra driftsplanen (Skov- og Naturstyrelsen 1999). Se desuden omtalen i kap. 4 af LIFE-projekt for stor vandsalamander. Figur 6.2. Kort over arealer i H65 med tidligere eller nuværende plejeaftaler. 27\n28 Figur 6.3. Arealer i H65 med særlige naturinteresser, der afgræsses, eller hvor græsning er ønskelig. 28\n29 7. Nykonstaterede eller nyindvandrede arter og naturtyper Nedenfor er omtalt væsentlige nyopdagede eller nyindvandrede forekomster af arter eller naturtyper, der aktuelt ikke udgør udpegningsgrundlag, men som vil skulle vurderes i forbindelse med en kommende revision af udpegningsgrundlagene. Det drejer sig eksempelvis om arter og naturtyper på bilag 1 eller 2 til EF-habitatdirektivet eller på bilag 1 til EF-fuglebeskyttelsesdirektivet. Naturtype og art Antal forekomster Areal (ha) 1355 Odder 2-3? 3160 Brunvandede søer og vandhuller 1 1, Våde dværgbusksamfund med klokkelyng 3 3, Tidvis våde enge på mager eller kalkholdigt sand, ofte med blåtop 5 5, *Kilder og væld med kalkholdigt (hårdt) vand 9 5, Rigkær 20 40,2 Tabel 7.1. Arter og naturtyper, der ikke aktuelt er udpegningsgrundlag for Natura 2000 området, men som vurderes at have væsentlig forekomst heri. En * foran artens eller naturtypens kodenummer betyder, at den er særligt prioriteret af EU. Der er 40,2 ha med naturtypen rigkær i habitatområdet H65. Det synes derfor oplagt, at rigkærene kommer med i udpegningsgrundlaget for H65. Flere af rigkærene ligger som en mosaik med naturtypen 7220, kilder og væld. Kilder og væld er en særlig prioriteret naturtype, hvorfor det også kunne være en ide, at denne naturtype kommer med i udpegningsgrundlaget sammen med rigkærene. Se desuden bilag 3.4 og 3.5. Den brunvandede sø (3160) er vist og beskrevet i bilag 3.7. Nærmere oplysninger om de våde dværgbusksamfund med klokkelyng (4010) og de tidvis våde enge (6410) findes i TILDA. Der er registreret odder to steder inden for habitatområde 65 i forbindelse med den landsdækkende NOVANA-overvågning i Desuden er der en registrering af odder lige uden for habitatområdet ved Lillesø. Se bilag 7.1. Lokalbefolkningen observerer jævnligt odder i Rørbæk Sø. 29\n30 BILAG BILAG NATURA 2000 BASISANALYSE H 65 Store Vandskel, Rørbæk Sø Tinnet Krat og Holtum Ådal øvre del 30\n31 B.3. AREALINFORMATION B.3.1 Data fra surt overdrev (6230) En detaljeret beskrivelse af naturtypen surt overdrev findes på 1. Naturtypens areal og udbredelse Naturtypen surt overdrev (6230) er registreret på 152,5 ha i habitatområde 65, fordelt på 28 forekomster (se tabel 2.1 og figur 2.1). 2. Naturtypens struktur og funktion Vegetationsstruktur Tabel b viser en oversigt over vegetationsstrukturen i de polygoner, hvor naturtypen surt overdrev er registreret. Værdierne er vægtet for de enkelte polygoners arealer Arealkategori Arealandele (i % af det samlede areal) uden vegetationsdække 96% 4% 0% 0% 0% med græs/urtevegetation under 15 cm 1% 0% 17% 60% 18% med græs/urtevegetation cm 5% 4% 17% 65% 6% med græs/urtevegetation over 50 cm 87% 0% 9% 0% 0% med dværgbuske 87% 2% 4% 3% 0% med vedplanter 5% 89% 2% 0% 0% med forekomst af invasive arter 24% 72% 0% 0% 0% Tabel b Oversigt over vegetationsstrukturen i de polygoner, hvor naturtypen surt overdrev er registreret. Registreringerne af de enkelte arealkategorier er angivet ved procentdelen af det samlede areal. Arealkategorierne er beskrevet i Fredshavn (2004). 1) 0-5 %, 2) 5-10 %, 3) %, 4) % og 5) %. For 4% er arealkategorierne ikke vurderet. Udtræk fra TILDA. Pleje/Landbrugsdrift Naturtypekarakteristiske strukturer Arealkategori Arealandele (i % af det samlede areal med ) med græsning/høslæt 1% 0% 0% 95% 1% med tydelige påvirkninger af landbrugsdrift 45% 16% 33% 3% 0% Tabel b Oversigt over pleje-og landbrugsdrift i de polygoner, hvor naturtypen surt overdrev er registreret. Registreringerne af de enkelte arealkategorier er vægtet for polygonernes arealer. Arealkategorierne er beskrevet i Fredshavn (2004). 1) 0-5 %, 2) 5-10 %, 3) %, 4) % og 5) %. For 4% er arealkategorierne ikke vurderet. Udtræk fra TILDA. 31\n32 Negative strukturer Positive strukturer Udbredt Spredt Ikke tilstede Udbredt 0% 10% 7% Spredt 2% 19% 52% Ikke tilstede 0% 4% 1% Tabel b Fordelingen af negative og positive strukturer (Procentvis andel af samlede areal, areal og antal lokaliteter) i de polygoner, hvor naturtypen overdrev er registreret. For både negative og positive strukturer er angivet, om strukturerne samlet set er udbredte, spredte eller ikke tilstede. Antallet af registreringer med hver af de 9 kombinationsmuligheder er vægtet for polygonernes arealer. For 6% af arealet er naturtypekarakteristiske strukturer ikke vurderet. Strukturerne er beskrevet i Fredshavn (2004). Udtræk fra TILDA. Nedenstående tabel viser en oversigt over de hyppigst registrerede positive og negative strukturer på de sure overdrev i habitatområde Struktur Antal forekomster Positive strukturer Store fritliggende sten 4 Negative strukturer Engmyretuer 0 Enkelte træer/buske m fodpose 2 Forekomst af dværgbuske 11 Næringsberiget, dominans af rajgræs 1 Næringsberiget, dominans af kvik 1 Næringsberiget, dominans af agertidsel 4 Næringsberiget, dominans af fuglegræs og enårig rapgræs 3 Tabe b De hyppigst registrerede negative og positive strukturer i de polygoner, hvor naturtypen surt overdrev er registreret. Strukturerne er beskrevet i Fredshavn (2004). Data bygger på 27 lokaliteter (da lokalitet 065_2_E desværre ikke er kommet med i pivottabellerne i TILDA). Vurdering af akut plejebehov Som det fremgår af tabel b.3.1.6, er der kun et mindre behov for yderligere pleje af overdrevene i H65, da mange af områderne er afgræssede i dag. Ud af 28 lokaliteter vurderes det, at der er akut behov for pleje på 2 lokaliteter. Plejebehovets omfang Antal lok. Arealandel Ingen indsats nødvendig 17 71% Mindre indsats i en kortere årrække 6 16% En større indsats i en kortere årrække 3 12% Betydelig indsats i en længere årrække 0 0% Omfattende og langvarig indsats 2 0% Tabel b Oversigt over plejebehovets omfang i de polygoner, hvor naturtypen surt overdrev er registreret. Registreringerne er angivet ved antal polygoner og arealandelen vægtet for polygonernes arealer. Udtræk fra TILDA. 32\n33 Ellenbergværdier Figur b Oversigt over Ellenbergværdierne for de 28 overdrev i H65. Skala: Ellenberg N 1 På de mest kvælstoffattige levesteder 2 Mellem 1 og 3 3 Mere hyppigt forekommende på kvælstoffattige levesteder end på levesteder med middel kvælstofindhold, kun undtagelsesvist på kvælstofrige levesteder 4 Mellem 3 og 5 5 På levesteder med middel kvælstofindhold, sjældnere på kvælstoffattige eller -rige levesteder 6 Mellem 5 og 7 7 Mere hyppigt forekommende på kvælstofrige levesteder end på levesteder med middel kvælstofindhold, kun undtagelsesvist på kvælstoffattige levesteder 8 Udpræget indikator for højt kvælstofindhold 9 På levesteder med usædvanligt højt kvælstofindhold, forureningsindikator, møddingsplante Seks dokumentationsfelter på overdrev har Ellenbergværdier mellem 2,5 og 3, mens de resterende 22 overdrev har værdier fra over 3 til 4,4. Dette indikerer, at der stadig er forekomst af relativt upåvirket overdrevsvegetation indenfor habitatområdet. Men da dokumentationsfelterne typisk er udlagt i de mest upåvirkede områder, kan det ikke umiddelbart konkluderes, at overdrevene generelt ikke er påvirket af eutrofiering med kvælstof fra luften. Artsdiversitet For overdrevenes vedkommende er middelantal arter pr. 5 meter cirkel på 21,5 +/-6,8, mens det maksimale antal arter, der er fundet i en cirkel, er på 39 arter. 33\n34 3. Naturtypens arter Karakteristiske arter På de sure overdrev i habitatområde 65 er der registreret 7 arter, der er karakteristiske for naturtypen Arter Antal fund svingel, fåre 20 tormentil 6 snerre, lyng 18 star, hirse 1 ærenpris, læge 7 katteskæg 9 fladbælg, krat 4 Tabel b Karakteristiske arter for surt overdrev i habitatområde 65. Det totale antal 5 meter cirkler, hvori arterne er registreret, er angivet. Udtræk fra TILDA. Invasive arter I henhold til den tekniske anvisning for kortlægning af habitatnaturtyper (Fredshavn 2004) er de invasive arters andel af vegetationsdækket vurderet, men arterne er kun angivet ved navn, hvis de er truffet inden for 5 m cirklen. Dog kan de invasive arter være tilføjet registreringsskemaerne af inventørerne. De er derfor skrevet ind i kommentarfeltet i TILDA databasen. Arealkategori Forekomst af invasive arter 24% 72% 0% 0% 0% Tabel b Arealandelen af invasive arter på de sure overdrev i habitatområde 65. For hver arealkategori er registreringerne vægtet for polygonernes areal. For 4% er arealkategorierne ikke vurderet. Udtræk fra TILDA. Som det fremgår af tabel 3.1.8, er der ikke registreret invasive arter i vegetationsdækket på 24 % af overdrevsarealet, og andelen af invasive arter er på under 10 % af arealet for hovedparten af overdrevene (76 % af arealet). Den hyppigst forekommende invasive art er gyvel. Desuden er der registreret rødgran på et par lokaliteter, men den udgør ikke et stort problem. 34\n35 B.3.2 Data fra tør hede (4030) En detaljeret beskrivelse af naturtypen tør hede findes på 1. Naturtypens areal og udbredelse Naturtypen tør hede (4030) er registreret på 206,0 ha i habitatområde 65, fordelt på 36 forekomster (se tabel 2.1 og figur 2.1). 2. Naturtypens struktur og funktion Vegetationsstruktur Nedenstående tabel viser et eksempel på en oversigt over vegetationsstrukturen i de polygoner, hvor naturtypen heder 4030 er registreret. Værdierne er vægtet for de enkelte polygoners arealer Arealkategori Arealandele (i % af det samlede areal) uden vegetationsdække 84% 16% 0% 0% 0% med græs/urtevegetation under 15 cm 21% 59% 16% 4% 0% med græs/urtevegetation cm 1% 15% 9% 64% 11% med græs/urtevegetation over 50 cm 74% 7% 19% 0% 0% med dværgbuske 0% 0% 0% 77% 22% med vedplanter 0% 87% 11% 1% 0% med forekomst af invasive arter 3% 90% 7% 0% 0% Tabel b Oversigt over vegetationsstrukturen i de polygoner, hvor naturtypen tør hede er registreret. Registreringerne af de enkelte arealkategorier er angivet ved procentdelen af det samlede areal. Arealkategorierne er beskrevet i Fredshavn (2004). 1) 0-5 %, 2) 5-10 %, 3) %, 4) % og 5) %. Udtræk fra TILDA. Pleje/Landbrugsdrift Arealkategori Arealandele (i % af det samlede areal med ) med græsning/høslæt 50% 0% 0% 5% 45% med tydelige påvirkninger af landbrugsdrift 94% 6% 0% 0% 0% Tabel b Oversigt over pleje- og landbrugsdrift i de polygoner, hvor naturtypen tør hede 4030 er registreret. Registreringerne af de enkelte arealkategorier er vægtet for polygonernes arealer. Arealkategorierne er beskrevet i Fredshavn (2004). 1) 0-5 %, 2) 5-10 %, 3) %, 4) % og 5) %. Udtræk fra TILDA. 35\n36 Naturtypekarakteristiske strukturer Negative strukturer Positive strukturer Udbredt Spredt Ikke tilstede Udbredt 13% 36% 18% Spredt 3% 3% 24% Ikke tilstede 0% 0% 0% Tabel b Fordelingen af negative og positive strukturer (Procentvis andel af samlede areal, areal og antal lokaliteter) i de polygoner, hvor naturtypen tør hede er registreret. For både negative og positive strukturer er angivet, om strukturerne samlet set er udbredte, spredte eller ikke tilstede. Antallet af registreringer med hver af de 9 kombinationsmuligheder er vægtet for polygonernes arealer. Strukturerne er beskrevet i Fredshavn (2004). Udtræk fra TILDA. Nedenstående tabel viser en oversigt over de hyppigst registrerede positive og negative strukturer på tør hede i habitatområde Struktur Antal forekomster Positive strukturer Stor aldersvariation i hedelyng 20 Negative strukturer Hedelyng dominerende 10 Udbredte bestande af blåtop 4 Udbredte bestande af bølget bunke 20 Tabel b De hyppigst registrerede negative og positive strukturer i de polygoner, hvor naturtypen tør hede er registreret. Strukturerne er beskrevet i Fredshavn (2004). Udtræk fra TILDA. Vurdering af akut plejebehov Som det fremgår af tabel b.3.2.5, er der ingen eller kun mindre behov for yderligere pleje af 78 % af hedearealet i H65. Flere af områderne er plejet ved rydning for nylig, og en del afgræsses i dag. Ud af de 36 lokaliteter vurderes det, at der er behov for en større plejeindsats på 9 lokaliteter. Plejebehovets omfang Antal lok. Arealandel Ingen indsats nødvendig 7 33% Mindre indsats i en kortere årrække 17 45% En større indsats i en kortere årrække 3 8% Betydelig indsats i en længere årrække 3 8% Omfattende og langvarig indsats 3 1% Tabel b Oversigt over plejebehovets omfang i de polygoner, hvor naturtypen tør hede er registreret. Registreringerne er angivet ved antal polygoner og arealandelen vægtet for polygonernes arealer. Plejebehovet er ikke vurderet på 6% af heden. Udtræk fra TILDA. 36\n37 Ellenbergværdier Figur b Oversigt over Ellenbergværdierne for de 36 tørre dværgbuskheder i H65. Skala: Ellenberg N 1 På de mest kvælstoffattige levesteder 2 Mellem 1 og 3 3 Mere hyppigt forekommende på kvælstoffattige levesteder end på levesteder med middel kvælstofindhold, kun undtagelsesvist på kvælstofrige levesteder 4 Mellem 3 og 5 5 På levesteder med middel kvælstofindhold, sjældnere på kvælstoffattige eller -rige levesteder 6 Mellem 5 og 7 7 Mere hyppigt forekommende på kvælstofrige levesteder end på levesteder med middel kvælstofindhold, kun undtagelsesvist på kvælstoffattige levesteder 8 Udpræget indikator for højt kvælstofindhold 9 På levesteder med usædvanligt højt kvælstofindhold, forureningsindikator, møddingsplante 19 dokumentationsfelter på heder har Ellenbergværdier mellem 2,0 og 3, mens de resterende 17 heder har værdier fra 3 til 4,1. De højeste værdier indikerer, at artssammensætningen på hederne inden for habitatområdet allerede nu kan være påvirket af det forøgede kvælstofnedfald fra luften. Artsdiversitet For hedernes vedkommende er middelantal arter pr. 5 meter cirkel på 13,8 +/-6,5, mens det maksimale antal arter, der er fundet i en cirkel, er på 32 arter. 37\n38 3. Naturtypens arter Karakteristiske arter På hederne i habitatområde 65 er der registreret 5 arter, der er karakteristiske for naturtypen Antal registreringer Art Indenfor Udenfor hedelyng 36 0 revling 9 3 tyttebær 11 5 blåbær 12 9 visse, engelsk 5 3 Tabel b Karakteristiske arter for tørre heder i habitatområde 65. Det totale antal 5 meter cirkler, hvori arterne er registreret, er angivet. Udtræk fra TILDA. Invasive arter I henhold til den tekniske anvisning til kortlægning af habitatnaturtyper (Fredshavn 2004) er de invasive arters andel af vegetationsdækket vurderet, men arterne er kun angivet ved navn, hvis de er truffet inden for 5 m cirklen. Dog kan de invasive arter være tilføjet registreringsskemaerne af inventørerne. De er derfor skrevet ind i kommentarfeltet i TILDA databasen. Arealkategori Forekomst af invasive arter 3% 90% 7% 0% 0% Tabel b Arealandelen af invasive arter på tørre heder i habitatområde 65. For hver arealkategori er registreringerne vægtet for polygonernes areal. Udtræk fra TILDA. Som det fremgår af tabel b er der registreret 1-10 invasive arter på 90 % af hedearealet i H65. Den hyppigst forekommende invasive arter er gyvel og nåletræer (rød-og hvidgran og fyr sp.). Desuden er der registreret glansbladet hæg på otte af lokaliteterne. 38\n39 B.3.3 Data fra hængesæk og andre våde kærsamfund (7140) En detaljeret beskrivelse af naturtypen 7140 findes på 1. Naturtypens areal og udbredelse Naturtypen hængesæk og andre våde kærsamfund (7140) er registreret på 6,8 ha i habitatområde 65, fordelt på 9 forekomster (se tabel 2.1 og figur 2.1). 2. Naturtypens struktur og funktion Vegetationsstruktur Nedenstående tabel viser et eksempel på en oversigt over vegetationsstrukturen i de polygoner, hvor naturtypen hængesæk og andre våde kærsamfund er registreret. Værdierne er vægtet for de enkelte polygoners arealer Arealkategori Arealandele (i % af det samlede areal) uden vegetationsdække 100% 0% 0% 0% 0% med græs/urtevegetation under 15 cm 52% 35% 11% 3% 0% med græs/urtevegetation cm 0% 0% 0% 9% 91% med græs/urtevegetation over 50 cm 58% 5% 35% 3% 0% med dværgbuske 97% 0% 0% 0% 3% med vedplanter 13% 87% 0% 0% 0% med forekomst af invasive arter 95% 5% 0% 0% 0% Tabel b Oversigt over vegetationsstrukturen i de polygoner, hvor naturtypen 7140 er registreret. Registreringerne af de enkelte arealkategorier er angivet ved procentdelen af det samlede areal. Arealkategorierne er beskrevet i Fredshavn (2004). 1) 0-5 %, 2) 5-10 %, 3) %, 4) % og 5) %. Udtræk fra TILDA. 39\n40 Hydrologi Pleje/Landbrugsdrift Antal forekomster Andel af areal (i %) Afvanding og vandindvinding Afvanding og vandindvinding forekommer ikke 7 89 Tegn på afvanding (grøfter el. lign.), men uden tydelige vegetationsændringer 2 11 Afvanding medfører sommerudtørring og begyndende tilgroning 0 0 Udbredt tørlægning og tilgroning med tørbundsplanter 0 0 Fuldstændig tørlægning af hele arealet 0 0 Registrering mangler 0 0 Tabel b Oversigt over afvanding og vandindvinding i de polygoner, hvor naturtypen 7140 er registreret. Registreringerne er angivet ved antal polygoner og arealandelen vægtet for polygonernes arealer. Udtræk fra TILDA. Arealkategori Arealandele (i % af det samlede areal med ) med græsning/høslæt 18% 35% 0% 28% 19% med tydelige påvirkninger af landbrugsdrift 100% 0% 0% 0% 0% Tabel b Oversigt over pleje- og landbrugsdrift i de polygoner, hvor naturtypen 7140 er registreret. Registreringerne af de enkelte arealkategorier er vægtet for polygonernes arealer. Arealkategorierne er beskrevet i Fredshavn (2004). 1) 0-5 %, 2) 5-10 %, 3) %, 4) % og 5) %. Udtræk fra TILDA. Naturtypekarakteristiske strukturer Negative strukturer Positive strukturer Udbredt Spredt Ikke tilstede Udbredt 7% 74% 6% Spredt 0% 0% 0% Ikke tilstede 0% 0% 0% Tabel b Fordelingen af negative og positive strukturer (Procentvis andel af samlede areal, areal og antal lokaliteter) i de polygoner, hvor naturtypen 7140 er registreret. For både negative og positive strukturer er angivet, om strukturerne samlet set er udbredte, spredte eller ikke tilstede. Antallet af registreringer med hver af de 9 kombinationsmuligheder er vægtet for polygonernes arealer. For 13 % af arealet er naturtypekarakteristiske strukturer ikke vurderet. Strukturerne er beskrevet i Fredshavn (2004). Udtræk fra TILDA. 40\nNATURTYPER 2004 WEB-rapport JUNI 2007 NATURA 2000 - BASISANALYSE H 66 F 44 Uldum Kær, Tørring Kær og og Ølholm Kær Vejle Amt 1 Titel: NATURA 2000 - BASISANALYSE H66 F44 Uldum Kær, Tørring Kær og Ølholm\nHabitat- og fuglebeskyttelsesområde Frøslev Mose\nHabitat- og fuglebeskyttelsesområde Frøslev Mose 1 1. Beskrivelse af området Habitatområde: H87 Frøslev Mose 409 hektar Fuglebeskyttelsesområde: F70 Frøslev Mose 409 hektar Frøslev Mose er et eng- og moseområde


Vi håber, at du nyder den originale kulinariske oplevelse, der venter dig.\nHvad betyder jord til bord?\nRestauranten er åben hver dag i højsæsonen til morgenmad, frokost og middag. Den indendørs spisestue kan rumme 50 gæster. En terrasse tilbyder udendørs spisning med mere plads til, at vores gæster kan nyde Vejrøs lokale mad i sommermånederne.\nSkipperly er også udstyret med en meget velassorteret vinkælder, som vil gøre dit måltid endnu sjovere for dem med en passion for vin.


Det er billigere at reservere Hotel Pension Delta i Berlin (Tyskland)\nhotel.info\t- Europa\t- Tyskland\t- Berlin\t- Hotel Pension Delta\tHotel Pension DeltaBelziger Straße 1, 10823 Berlin, Tyskland\tVis kortet\nfrapr. enkeltværelse/natpr. dobbeltværelse/natpr. værelse/nat\tHvad dette hotel kan tilbyde:Dette perfekte rejsehotel har 2 stjerner og tilbyder 20 gæsteværelser. Glem alt om at finde en parkeringsplads:...\tVis alle hotel- og værelsesdetaljer\nSidste reservation blev foretaget for 12 Timer siden fra Tyskland7,8 / 10(122 evalueringer)81%\tAnbefalet\nHotelbeskrivelse Hotel Pension DeltaDette perfekte rejsehotel har 2 stjerner og tilbyder 20 gæsteværelser. Glem alt om at finde en parkeringsplads: Hotellet tilbyder selvfølgelig parkeringspladser (kun delvist gratis). Det venlige receptions-team står til rådighed døgnet rundt og imødekommer dine ønsker. Du må gerne medbringe dit kæledyr på hotellet. Hvis kæledyret skal overnatte hos dig på et ikke-ryger-værelse, angiv dette venligst ved bestillingen. Til opbevaring af værdigenstande findes der et pengeskab ved receptionen men også et på værelset. Roomservice opfylder gerne alle dine ønsker. Der er internetadgang på dit værelse og på hotellets offentlige område (WLAN). Værelserne har tv og telefon. Du kan også nyde hotellets omgivelser fra din altan. Hårtørrer og badekåbe hører til badeværelsernes standardudstyr. Der findes et fitnessrum til aktive gæster. For kulinariske oplevelser står hotellets restaurant.\tHotellets egen originale beskrivelseYderligere informationer om hotelletReceptionstider:Dagligt24 timerGratis ophold for maks. 2 børn på op til 3 år (inklusive) på forældrenes dobbeltværelse (ved 2 fuldbetalere) er muligt. Kontakt Kontakt os, hvis du har yderligere spørgsmål.Kan du lide dette hotel?Så sæt det på din favoritliste.GemHotellets placeringVis kortetAdresseBelziger Straße 1, 10823 Berlin, TysklandAfstandsoplysninger (km)\tLufthavn (Berlin Tegel)\nMotorvej (Innsbrucker Platz A100)\nStation (Haupt Bahnhof)\n7,8 / 10\tGennemsnitlig evaluering\taf alle hotelgæster78%af alle hotelgæstervil anbefale dette hotel til deres venner\tEvalueringsfilter:Alle evalueringer (122)Erhvervsrejsende (38)Familier med børn (9)Par indtil 30 år (6)Par mellem 30 og 50 år (25)Par over 50 år (14)Grupperejsende (11)Privat alene-rejsende (10) 7,0 / 10Værelseskvalitet7,5 / 10Værelseslydstyrke8,1 / 10Renlighed7,2 / 10Sport/wellnesstilbud8,3 / 10Pris-/ydelsesforhold7,8 / 10Morgenmad/gastronomi8,3 / 10Personalets venlighed og kompetence\nVis yderligere evalueringer Andre kunder viste også interesse for disse hoteller\tBest Western Hotel President BerlinAn der Urania 16-1810787 Berlin, Tyskland7,5 / 10(303 evalueringer)\tHotel AugustaFasanenstraße 2210719 Berlin, Tyskland8,2 / 10(27 evalueringer)\tElegia am KurfürstendammNiebuhrstraße 7410629 Berlin, Tyskland7,5 / 10(99 evalueringer)\tHotel Carmer 16Carmerstr. 1610623 Berlin, Tyskland6,6 / 10(4 evalueringer)\tApartmenthaus KarlitoLinienstr. 6010119 Berlin, Tyskland8,0 / 10(1 evaluering)\tPension IntervarkoGreifswalder Straße 22510405 Berlin, Tyskland5,0 / 10\tGennemskuelige priserDet kan du regne med:Absolut gennemsigtighed til garanterede priser. Ingen skjulte gebyrer.Mere om dette temaDatasikkerhedVi krypterer dine data med pålidelig 128-bit SSL, så din privatsfære beskyttes.Mere om dette temaFlersprogethedVi taler dit sprog: I forbindelse med vores fremragende service og naturligvis i vores gæsters evalueringer.\nHotel Pension DeltaBelziger Straße 1, 10823 Berlin, Tyskland Hotellets placering:4,9 km7 km1 km2,4 kmMesse: 5 km\tKontroller tilgængelighed Desværre er der ingen tilgængelige værelser i tidsrummet, som du har valgt. Ændr venligst dine rejsedata:AnkomstAfrejseAntal værelserPersonerKontroller tilgængelighed\tDesværre er hotellet booket fuldstændigt i det valgte tidsrum.Er du interesseret i alternativer? Disse hoteller har stadig ledige værelser:Eller er du fleksibel, hvad angår tidspunkt? Så bør du ændre dine rejsedata:AnkomstAfrejseAntal værelserPersonerKontroller tilgængelighed


Hvordan fjerner Search.heasycouponsaccess.com | PC Threats\nHvordan fjerner Search.heasycouponsaccess.com\nSearch.heasycouponsaccess.com er din typiske hijacker, der kan invadere et system uden udtrykkeligt samtykke fra brugeren. Det sker, fordi de er forbundet til et freeware, og når mindre forsigtige brugere installerer, at gratis programmer, de ubevidst tilladelse omdirigere virus i at infiltrere så godt. Browser ubudne gæster er ikke skadelige, så ingen grund til at blive alarmeret over, om det direkte kan bringe din computer i fare. Men det burde gå. Det vil ændre din browser indstillinger og vil omdirigere dig til reklame hjemmeside. Det kan endvidere være i stand til at omdirigere dig til malware-indhold. Det er opmuntret over, at du afinstallerer Search.heasycouponsaccess.com, da det giver noget praktisk, og unødigt sætter din computer i fare.\nDownload værktøj til fjernelse affjerne Search.heasycouponsaccess.com\nFlykaprere rejse gennem freeware-pakker. Det burde være nævnt, at disse tilbud er ikke obligatorisk, men de fleste brugere installerer dem alligevel, og det er normalt, fordi Standard-tilstand er valgt, når indstillingerne op gratis software. Alt, hvad der gemmer sig i Avanceret eller Custom mode, så hvis du ønsker at bypass installation af unødvendige elementer, sikre, at du bruger disse indstillinger. Du burde være på vagt, da en noget lang række tilbud, der er knyttet til gratis programmer. Der er en sandsynlighed for, at disse tilbud ikke udgør nogen risiko af sig selv, som de ikke direkte vil påvirke din maskine, kan de stadig være problemer. Du er stærkt anbefales at opsige Search.heasycouponsaccess.com.\nHvorfor er Search.heasycouponsaccess.com sletning af afgørende betydning\nI det øjeblik det lykkes at nå frem til din enhed, det vil tage over din web-browser og ændre dens indstillinger. Når du starte din browser (det være Internet Explorer, Mozilla Firefox eller Google Chrome) det er umiddelbart bemærkelsesværdigt, at dit hjem hjemmesiden og nye faner, der er blevet ændret for at præsentere redirect virus er forfremmet site. Vi skal også rådgive dig, at disse ændringer er foretaget for at din browser er irreversibel, medmindre du opsiger Search.heasycouponsaccess.com. Den hjemmeside, der vil angive som din startside vises, temmelig almindelig, det vil fremlægge en søgning og sikkert reklamer. Salgsfremmende sider kan implanteres i den korrekte resultater. Vi føler, at det er nødvendigt at advare dig, at du kunne ende med at få en form for ondsindede programmer, hvis du bliver omdirigeret til eventuelle skadelige web-sider af søgemaskinen. Hvis du ønsker at forhindre, at det sker, skal du afinstallere Search.heasycouponsaccess.com fra din computer.\nI hånden Search.heasycouponsaccess.com sletning er doable, så du kunne prøve at bare tage højde for, at du bliver nødt til at opdage den browser flykaprer dig selv. Hvis du ikke tror, du kan gøre det, kan du have anti-spyware kan fjernes Search.heasycouponsaccess.com. Uanset hvilken måde du vælger, sørg for, at du slet flykaprer fuldt ud.\nLær at fjerne Search.heasycouponsaccess.com fra din computer\nTrin 1. Hvordan til at slette Search.heasycouponsaccess.com fra Windows?\nTrin 2. Sådan fjerner Search.heasycouponsaccess.com fra web-browsere?\na) Fjern Search.heasycouponsaccess.com relaterede ansøgning fra Windows XP\nb) Fjern Search.heasycouponsaccess.com relaterede program fra Windows 7 og Vista\nc) Slet Search.heasycouponsaccess.com relaterede ansøgning fra Windows 8\nd) Fjern Search.heasycouponsaccess.com fra Mac OS X system\nKlik på Search.heasycouponsaccess.com relateret software\nVælg Search.heasycouponsaccess.com tilknyttede program\nVælg Search.heasycouponsaccess.com relaterede program\nI Ansøgning, er du nødt til at finde alle mistænkelige programmer, herunder Search.heasycouponsaccess.com. Højreklik på dem og vælg Flyt til Papirkurv. Du kan også trække dem til Papirkurven på din Dock.\nb) Fjerne Search.heasycouponsaccess.com fra Mozilla Firefox\nc) Slette Search.heasycouponsaccess.com fra Google Chrome\nd) Fjern Search.heasycouponsaccess.com fra Edge\nSlette Search.heasycouponsaccess.com og vælge en ny motor\nGå til fanen Søg og fjerne Search.heasycouponsaccess.com\nAfslutte Search.heasycouponsaccess.com og vælge en ny leverandør


Hus i Gentofte | Fra beskedent sommerhus til moderne familiebolig | bobedre.dk\nGitte Nielsen og Pernille Hjorth\n— 29. oktober 2016\nDet nøjsomme rødstenshus på Solbakkevej i Gentofte ligner stort set sig selv udefra. Men indvendigt har det gennemgået en kæmpe forvandling – fra udslidt 2-familieshus til superfunktionelt hjem for en lille familie. Mette Klyhn er en af husets ejere. Hendes forældre er danske, men hun er opvokset i Holland, hvor hun mødte Enrico. Hans arbejde førte dem til udstationeringer i både Østeuropa og Asien, og det var også arbejdet, som førte familien hjem til Danmark. Her gik de på jagt efter et større hus med plads til udenlandske venner og Mettes danske forældre, der ofte er i landet i længere tid. Med sine 253 kvadratmeter og smukke beliggenhed tæt på Dyrehaven virkede huset på Solbakkevej som det perfekt valg. I det smørhul kunne de godt bo, men hold da op! Der skulle gøres en del ved huset, før familien kunne flytte ind. For selvom alt var ganske velholdt, var der langt til moderne standarder. Desuden havde det store hus gennem årene fået adskillige tilbygninger knappet på, så planløsningen nu var en kaotisk labyrint uden rumlig logik.\nIngen af os er eksperter i den slags, og jeg bliver altid lidt bange, når jeg ser sådan noget gammelt noget, der skal bygges om. Derfor var vi heller ikke i tvivl om, at der skulle en arkitekt på fra starten, fortæller Mette Klyhn.\nBILLEDE Huset i Gentofte var oprindeligt et lille sommerhus bygget i 1920. Siden er det knopskudt med nye tilbygninger i flere omgange. Da familien overtog det, var det indrettet til tofamiliehus og planløsningen var labyrintisk.\nMette var faldet over et af arkitekten Anders Barslunds projekter på danskeboligarkitekter.dk, og han blev derfor inviteret til en besigtigelse. Anders Barslund så mange kvaliteter i huset, selv om der også var flere benspænd.\nDen største udfordring var at få de lidt over 250 kvadratmeter med hulter til bulter-rum skåret ned til noget enkelt, som en familie på 3 medlemmer kan bo i uden at føle sig fremmedgjort, forklarer Anders Barslund. Han så med det samme muligheden for at gøre køkkenet til husets centrale omdrejningspunkt og med direkte kig til landskabet udenfor.\nBILLEDE Fra det fine indgangsparti i træ træder man direkte ind i køkkenet og her bliver man straks præsenteret for den smukke udsigt til haven og Hundesømosen i det fjerne.\nFamilien fik: En reorganisering af den kaotiske planløsning og en stærk arkitektonisk idé – panelvæggen med masser af opbevaringsplads og ”skjulte” indgange til bl.a. spisekammeret og gæsteafdelingen. Derudover udskiftning af vinduer, nyt køkken og to nye badeværelser, nye gulve i massiv eg, udskiftning af elinstallationer og ny rørføring til vand og varme, samt efterisolering af loftet over det nye køkken-alrum.\nProcessen: Arkitekt Anders Barslund har været med fra den allerførste skitse til den sidste håndværker forlod byggepladsen herunder byggeledelse, materialevalg, inventardesign og bestilling af alle leverancer. Kort sagt en full-service løsning.\nProjektpris 2,5 mio. kr. Arkitekthonorar 200.000 kr.\nBILLEDE En tværgående væg, der tidligere delte huset i to er nu væk og køkken og stue er slået sammen til ét langt rum, der er gennemlyst fra den ene ende af huset til den anden.\nDen lange panelvæg i røget eg er husets nye rygrad.\nBag de diskrete låger gemmer sig bl.a. spisekammer, kældernedgang og indgang til gæsteafdelingen.\nOveralt, hvor det var muligt, er husets oprindelige stil bevaret. Det gælder fx trappen, der fører ned til kælderen. Samtidig er der fjernet vægge og åbent op for nye, spændende kig på tværs af huset.\nSelv om meget skulle opdateres i huset, var der også mange fine ting, som var værd at bevare. Det gælder fx skabsvæggene i forældresoveværelset, der gav arkitekten inspiration til den mørke panelvæg i stuen.\nDet renoverede badeværelse har fået et skulpturelt, æggeformet badekar i kompositsten.\nArkitekten har valgt flisen Walks 1,0 fra italienske Floor Gres på grund af enkelheden og det smukke spil.\nenne boligreportage er blevet til i samarbejde med Danske BoligArkitekter. Gå på opdagelse blandt de flere hundrede projekter, der alle er beskrevet, ved at gå ind på danskeboligarkitekter.dk. Danske BoligArkitekter er en ordning med flere end 100 selvstændige arkitekter over hele landet, der alle har dokumenteret erfaring fra byggeprojekter for private boligejere. Medlemmerne er uddannet indenfor energioptimering af boliger eller kan dokumentere en tilsvarende viden. Alle medlemmer har dækning gennem Danske BoligArkitekters særlige ansvarsforsikring, der også dækker rådgiveransvar, selvom arkitekten lukker sin virksomhed.


Analyse: New York Jets - Gul klud\nAnalyse: New York Jets\nMorten Buttler/19 Aug, 17\nNew York JetsSæsonoptakter\nNew York Jets står foran en massiv genopbygning. Væk er flere af holdets største profiler fra de seneste år, og umiddelbart har holdet ikke forstærket sig nævneværdigt. Det ligner en kamp om næste års førstevalg i draften, som meget vel kan give holdet det, de så desperat mangler. En quarterback.\nNext level impotens\nMan skal være ualmindeligt paranoid anlagt, hvis man skal føle sig truet af den offensiv, som New York Jets kan mønstre i år. Et tandløst angreb har mistet profiler som Brandon Marshall, Eric Decker, og Nick Mangold, og de har forsømt at erstatte dem fra samme hylde. De grønblusede fra New Jersey står foran år et med total genopbygning.\nQuarterback Ryan Fitzpatrick havde en forfærdelig sæson i 2016 og blev undervejs bænket til fordel for Bryce Petty. Petty formåede dog ikke at levere på et niveau, der kunne overbevise cheftræner Todd Bowles om, at den 26-årige tredjeårsspiller er løsningen nu og her. Heller ikke sidste års andetrundevalg Christian Hackenberg ligner en mand, der er i spil som Fitzpatricks afløser. I stedet er rutinerede Josh McCown hentet ind fra Cleveland Browns, og medmindre Jets overrasker og satser på unge Hackenberg, bliver det McCown, der som udgangspunkt skal føre Jets igennem sæsonen.\nMen McCown må kigge langt efter våben. På receiver-pladserne er …\nAnalyseNew York JetsSæsonoptakt 2017\nJets henter Bilal Powell tilbage på etårig kontrakt\nSå er det officielt: Joe Douglas bliver Jets’...


Forside > Sundhed & Helse > Hvad sker der efter behandlingen på et midlertidigt botilbud?\nHold da op det er da ved at være nogle dage siden, jeg sidst har været aktiv på bloggen. Jeg har vist haft lidt for travlt med at undersøge internettets mange muligheder, så jeg glemte alt om min blog! Nu er jeg dog tilbage med et ret alvorligt emne, for hvad gør de mange mennesker, der kun får tilbudt et midlertidigt botilbud? Når de ikke længere kan bo på deres botilbud, hvad gør de så? Det kunne jeg godt tænke mig at finde ud af. Er der nogen, der ved noget om det?\nI min søgen rundt på internettet faldt jeg nemlig over denne hjemmeside, som tilhører Granhøjen, hvis der er nogen af jer, der kender til dem? Det er et psykiatrisk behandlings- og botilbud, hvor der både tilbydes midlertidige og længerevarende botilbud samt forskellige behandlingsformer, og det fik mig til at tænke på, hvordan det kan være, at der er nogen, der kun får tilbudt et midlertidigt botilbud, mens andre får en langvarig behandling?\nJeg kunne godt tænke mig at vide, hvem det egentlig er, der bestemmer dette, og hvordan vurderes dette egentlig? Derudover kunne jeg også godt tænke mig at vide, hvad der sker med beboerne på de midlertidige botilbud, når de ikke længere er i behandling på botilbuddet? For i mine øjne kan man ikke bare stoppe en behandling – altså der er ikke nogen ”udløbsdato” på, intet tidspunkt hvor man på forhånd kan sige ”på denne dato er patienten færdig med sin behandling og klar til at befærde sig på egen hånd ude i det virkelige liv”.


Fanafdelingen i Brøndbyernes Idrætsforening » Nu begynder det rigtige arbejde – og vi er i gang\nNu begynder det rigtige arbejde – og vi er i gang\nI går afholdt Brøndbyernes IF Fodbold A/S sin ordinære generalforsamling. Fanafdelingen var naturligvis til stede og takkede fra talerstolen for, at vores bestyrelsesplads nu også formelt er stemt igennem. I den anledning vil vi komme med en lille opdatering på den seneste måned af foreningens levetid.\nDet er præcis 30 dage siden, at Fanafdelingen i Brøndbyernes IF blev præsenteret. Men for at være helt ærlig føles det som væsentligt længere tid. Der er nemlig blevet arrangeret og afholdt en generalforsamling med deltagelse af mere end 150 medlemmer. Der er blevet kommunikeret på både tekst og lyd, og det har givet omtale i diverse medier. Der er blevet knurret lidt i krogene over, at man ikke kunne stemme ved fuldmagt. Og så har vi afholdt vores første bestyrelsesmøde samt ikke mindst været vidne til den formelle vedtægtsændring på klubbens generalforsamling i går.\nVores første rigtige bestyrelsesmøde blev afholdt torsdag i sidste uge. Det var et konstruktivt møde, hvor bestyrelsen lærte hinanden bedre at kende, og hvor der blev forventningsafstemt en masse ting. Men selvom det især her i starten er nemt at snakke en masse uden at få det omsat til konkrete initiativer, så er vi opmærksomme på, at det helst ikke skal blive opfattelsen af vores arbejde. Ét af Fanafdelingens formål er at understøtte Amatørafdelingen, og derfor vil vi allerede nu gerne melde ud, at vi vil påtage os opgaven at skaffe flere frivillige til den kommende Brøndby Cup, som afholdes fra d. 31. juli til den 4. august i år. Der er brug for det, så det kommer I til at høre mere om fra os.\nFanafdelingens eksistensgrundlag er, at den skal være bredere organiseret end nogen anden eksisterende organisering af Brøndbyfans. Derfor er bestyrelsen særdeles tilfredse med at konstatere, at alle fire stiftende grupperinger/foreninger (Alpha, Svinget, Brøndby Support og BST) er repræsenteret med minimum ét bestyrelsesmedlem, samtidig med at der også er fans uden nogen fast tilknytning repræsenteret.\nSer man på den samlede bestyrelse, så kan der trækkes tråde ud til mere eller mindre alle dele af miljøerne i og omkring Brøndby IF. Samtidig repræsenterer bestyrelsen også en bred vifte af faglige kompetencer lige fra kommunikationsfolk over en IT-programmør til projektledere og alt muligt derimellem. Vi håber, det vil være med til at styrke Fanafdelingens afsæt i foreningens første leveår.\nHvorfor ingen fuldmagter?\nBåde på for- og bagkant af Fanafdelingens generalforsamling blev der udtrykt undren og utilfredshed med, at det ikke var muligt at stemme via fuldmagt. Det er en helt rimelig kritik, som vi gerne vil svare på.\nDet er ikke en forglemmelse, at der i Fanafdelingens vedtægter ikke er indført mulighed for fuldmagtsafgivelse over ens stemmeret. Det er efter grundig diskussion blevet gjort på den måde for blandt andet at tilskynde til fysisk fremmøde ved foreningens generalforsamling. Vi lægger nemlig utroligt stor vægt på, at den ikke ender med at blive en begivenhed, hvor nogle få mennesker møder op og styrer hele showet. Vi er imponerede over deltagerantallet ved den første generalforsamling, men det er samtidig vores ambition, at tallet bliver endnu højere og gerne markant højere allerede fra næste år, og at vi en dag vokser ud af fanzonens rammer og måske over i Brøndby Hallen.\nMen hvad så med de mange af Brøndbys fans, der ikke er bosat på Sjælland – er Fanafdelingen ikke for dem? Jo, det er den bestemt. Den er for alle Brøndbyfans. Fremover vil Fanafdelingen skulle vælge sin fanrepræsentant minimum fem uger inden klubbens generalforsamling, som skal afholdes senest 30. april jf. klubbens vedtægter. Og tanken er, at Fanafdelingens generalforsamling altid kombineres med en hjemmekamp, hvilket grundet tidspres bare ikke var en praktisk mulighed i år. Men med en forårssæson, der typisk begynder midt i februar, giver det næppe mere end højst to mulige datoer, som vil kunne fastlægges allerede, når kampprogrammet udkommer i juni måned. Og vi vil i samme forbindelse melde ud, hvilken kamp vi vil afholde generalforsamlingen i forbindelse med, uden at det dog skal betragtes som en decideret indkaldelse. Men fremover vil man altså kunne planlægge sin deltagelse i særdeles god tid.\nOg hvad så med de fuldmagter? Ganske vist diskuterede vi dem grundigt, men måske ikke helt grundigt nok, for det var først sent i processen, at kompromiset om, at én person kan medbringe én fuldmagt, blev vendt. Det blev til gengæld diskuteret på bestyrelsesmødet i sidste uge, og de forskellige parter vil nu gå i tænkeboks for at finde ud af, om det er noget, de ønsker at bakke op om. Men det er altså vigtigt at understrege, at der absolut ingen beslutning er taget om, at det fremover vil blive en mulighed.\nVil du vide mere? Spørg!\nVi vil rigtigt gerne dialogen – med alle typer af Brøndbyfans. Så hvis du går og er i tvivl om noget, skal du endelig spørge. Du kan altid henvende dig gennem vores sociale medier eller på kontakt@bif-fan.dk. Vi vil formentlig også ved lejlighed lave arrangementer i fanzonen og Hytten, hvor alle spørgsmål er velkomne. Og ellers er vi jo alle fans, der har vores mere eller mindre faste gang i Brøndby og ikke mindst de to førnævnte steder ligesom mange andre af jer. Så hvis du vil i kontakt med en eller flere af os, vil det helt sikkert være muligt at finde ud af noget med at mødes over en øl inden en kamp. Det kunne jo være, du er i tvivl om, hvorfor du skal melde dig ind? Hvis det ikke er tilfældet, synes vi bare, du skal skynde dig at få det gjort. Det koster 100 kroner årligt, det kan gøres her, og det er den allerstørste støtte, du kan give os.\nBestyrelsen i Fanafdelingen i Brøndbyernes IF\nHvad vil du gerne vide fra fanrepræsentanten?


.LUPIN domænenavn præregistrering\nFAQ - .LUPIN relaterede spørgsmål\n.LUPIN - generelle oplysninger\n.LUPIN er et eksempel på et nyt generisk top-level domænenavn (ny Sundhed og fitness) som ICANN, internetdomæne-myndigheden, har annonceret. Det nye gTLD programs mål er at øge konkurrencen, innovationen og forbrugernes valgmuligheder. Du kan se det som din nye mulighed for at få det perfekte domænenavn, som ellers var taget af en anden. Indførelsen af domænenavnet .LUPIN er opdelt i tre faser: Præregistrering, Sunrise og Landrush. Efter Landrush-perioden, vil .LUPIN domænetypen blive offentlig og registreringer vil være tilgængelige for alle (Generel Tilgængelighed).\nEn gratis og uforpligtende måde til at opnå et forspring i sikringen af det nye domænenavn. Angivelse af interesse for et givet domænenavn og i sidste ende at registrere navn(e) i .LUPIN når registreringen bliver tilgængelig.\nDen periode ved lanceringen af .LUPIN domænet, før offentlig domæneregistrering for .LUPIN begynder, hvor mærkevareejerne kan nå at registrere eller blokere relaterede domænenavne. Se vores Dedikeret Trademark Clearinghouse registrering.\nDen indledende lanceringsfase for bred, generel udbredelse, hvor hvem som helst (normalt virksomheder) kan ansøge om et domænenavn under .LUPIN. Landrush registreringer foregår typisk ikke efter først-til-mølle princippet. Enslydende ansøgninger bortauktioneres mellem de parter, der ønsker det identiske navn.\nI denne fase vil domænenavne under .LUPIN være tilgængelige for offentligheden til normale detailpriser og efter først-til-mølle princippet. Ansøgere kan forsøge at registrere tidligere præregistrerede domæner indenfor .LUPIN. Når et domæne er registreret, er det officielt reserveret og registreret i realtid.\nHvis du ikke er en varemærkeejer før Generel Tilgængelighed, får du kun lov til at deltage i den første fase og præregistrere dine ønskede domænenavne under .LUPIN. Brugen af vores gTLD Præregistreringsmodul er gratis og uden nogen forpligtelse til at købe senere. Vi vil holde dig opdateret om den fremtidige udvikling i relation til dine præregistrerede domæner , herunder information om priser og regler, når disse er blevet bebudet af den ansvarlige for registreringsdatabasen for en given gTLD . Bemærk at præregistrering af .LUPIN ikke er en kø. Selvom vi vil gøre vores bedste, kan vi ikke give nogen form for garanti for, at præregistrering i sidste ende vil føre til en vellykket registrering af dit valgte domæne under .LUPIN domænet. Hvis du ønsker at sikre dine rettigheder til et bestemt domænenavn, skal du vælge vores Dedikeret Trademark Clearinghouse registrering, som tilbyder varemærkeindehavere en enkel, men effektiv måde at overvåge og beskytte deres brands. Det er også den eneste måde, hvorpå varemærkeindehavere kan deltage i udpegede Sunrise perioder. For ikke-indehavere af et varemærke vil præregistrering af .LUPIN være tilgængelig indtil General Tilgængelighed.\nFAQ - Ofte stillede spørgsmål til .LUPIN domænenavne og Sundhed og fitness\nHvorfor skal jeg registrere .LUPIN domænenavn?\nDu kan frit vælge mellem hundredvis af domæne udvidelser, der er skræddersyet til din hjemmesides behov for at give den en unik identitet. Desuden vil der med .LUPIN udvidelsen være større sandsynlighed for, at din side vises ved søgninger og som følge deraf vil der også blive genereret mere trafik på siden.\nHvornår vil .LUPIN være tilgængelig?\nDatoerne for hver fase afhænger af Registry forvaltningen af de nye generiske topdomæner. I .LUPIN’s tilfælde vil specifikke datoer blive offentliggjort, så snart de er til rådighed for offentligheden. I øjeblikket er følgende oplysninger til rådighed:\nHvorfor skal jeg præregistrere .LUPIN nu?\nVi vil holde dig opdateret om enhver udvikling i relation til din præregistrering af et .LUPIN domæne, herunder oplysninger om priser og regler, når disse er blevet annonceret af det Registry, der er ansvarlig for .LUPIN.\nKoster det noget at preæregistrere .LUPIN?\nBrugen af vores gTLD præregistreringsmodul er gratis og uden nogen forpligtelse til et fremtidigt køb. Bemærk at forhåndsregistrering af .LUPIN ikke er en kø. Selvom vi vil gøre vores bedste, kan vi ikke give nogen form for garanti for, at præregistrering rent faktisk vil føre til en vellykket registrering af dit valgte domæne indenfor .LUPIN.\nEr der nogen begrænsninger på .LUPIN præregistreringer?\nNej, med 1-domain er du fri til gratis at præregistrere så mange nye gTLD som du ønsker. Men selv om vi vil gøre vores bedste, kan vi ikke give nogen form for garanti for, at præregistrering vil føre til en vellykket registrering af dit valgte domæne indenfor .LUPIN.\nEr varemærker anvendelige i .LUPIN domæneregistrering?\nHvis du er en varemærkeejer, er det vigtigt, at du registrerer dit/dine varemærke(r) hos Trademark Clearinghouse (TMCH) forud for frigivelsen af .LUPIN. Varenmærker er beskyttet af TMCH på to måder: Med Sunrise Service og varemærke Krav Service: Trademark Claims Service. 1-domain kan yderligere tilbyde en Managed TMCH Submission Service. Klik her for at læse mere.\nEr jeg forpligtet til at registrere et .LUPIN, jeg har præregistreret?\nPræregistrering af .LUPIN navne med 1-domain er gratis og uden forpligtelse til at købe domænenavnet senere. Ved at udtrykke din interesse i et .LUPIN navn og præregistrere det, kan du være sikker på vores hjælp til at holde dig ajour med udviklingen på .LUPIN.\nHvorfor skulle jeg ønske at præregistrere .LUPIN gennem 1-domain?\nKan hvem som helst registrere et .LUPIN domænenavn?\nHvordan jeg hoster jeg mit .LUPIN domænenavn?\n1-domain tjenester omfatter hosting og e-mail service for .LUPIN. For at bestille hosting, e-mail-service og SSL-certifikater, klik her eller kontakt vores Support Team på support@1-domain.dk eller ved at ringe på +45 70 26 20 25.\nAlle .LUPIN domænenavne kan hostes på dine egne navneservere. Hvis du angiver nogen navneservere, vil vi give gratis DNS til dine .LUPIN domæner.\n.LUPIN Status / Datoer\nHvis du ønsker flere oplysninger om .LUPIN domænetyper, eller har andre spørgsmål om Sundhed og fitness domæner eller vores præregistrering service, så tøv ikke med at kontakte os på support@1-domain.dk eller ring på: +45 70 26 20 25


Tirsdag 25. Februar 2020 04:51\t192\nInternational Høredag fejres i Kolding den 3. marts. PR-foto.\nDer er fokus på høretab, når der fejres International Høredag i Kolding den 3. marts.\n16 procent af den danske befolkning lider i større eller mindre grad af høretab, og af de 16 procent, der har brug for en høreløsning, får 83 procent ikke gjort noget ved det. Det svarer til, at godt og vel 12.000 koldingensere dagligt lever med høretab, hvilket uden behandling kan have negative konsekvenser for både helbred, karriere og ens sociale sundhed, skriver Audika i en pressemeddelelse.\n- Selvom 800.000 danskere dagligt går rundt med høreproblemer, er det desværre kun et fåtal, der får deres hørelse tjekket. Det har konsekvenser for livskvalitet og helbredet på lang sigt. Mange føler sig isolerede og undgår sociale arrangementer – det leder til ensomhed. Følgeskaderne ved, at hjernen mister stimulans fra lyde og tale, øger samtidig risikoen for depression og demens, siger Hans Henrik Davidsen, regional salgschef hos Audika.\nDette samfundsproblem sætter Audika, der er en danskejet kæde af Oticon-certificerede hørecentre, fokus på, og i butikken på Låsbybanke inviterer de tirsdag den 3. marts indenfor til åbent hus, en gratis hørekonsultation og en mulighed for en uformel snak med hørespecialisterne.\n- På landsplan oplevede vi sidste år en fremgang i antal besøgende på cirka 25 pct., og vores erfaringer fra sidste år viser, at det for mange føltes mindre farligt og uforpligtende for førstegangsbesøgende, når der var kaffe på kanden og småkager i skålen. Det blev til uforpligtende snak om alt fra vejret, til hvad et moderne høreapparat kan og ikke kan. Heldigvis oplever vi, at vores besøgende er både nysgerrigere og yngre, hvilket tyder på, at er vi godt på vej til en bred anerkendelse af, at det betaler sig at gøre noget ved høretabet, siger Hans Henrik Davidsen\nHvert år markeres den Internationale Høredag – World Hearing Day – i samarbejde med WHO, og årets tema er, at man ikke skal lade sig hæmme af et høretab. Derfor inviterer hørecenteret til en gratis og uforpligtende høretest for de koldingensere, der døjer med nedsat hørelse og gerne vil høre om mulighederne for at mindske problemet.\n- Vi har brug for at afmystificere høretab og i stedet få en åben snak om mulighederne. Vejen til bedre hørelse er nemlig lettere, end de fleste går og tror. Derfor opfordrer vi til at få lavet en gratis høretest – det tager ikke mange minutter og er en rigtig god investering for dig selv eller et familiemedlem, siger Hans Henrik Davidsen.\nAudika Kolding holder åbent hus i tidsrummet 9-16 . Det er gratis at deltage, alle er velkomne, og det kræver ingen tidsbestilling.\n« Pas på: Vand på vejene Krig og kærlighed til årets første kulturcafé »


SP-252PA 10" Basenhed kr. 485.10\nHjem / 10 " Bas enheder / SP-252PA 10″ Basenhed\nVarenummer (SKU): fd73906d02dc Kategori: 10 " Bas enheder Tag: Monacor\nSP-252PA10″ BasenhedCoated pap membran Impedans 8 ohmEgenresonans 55 HzFølsomhed 90 dBQts 0,7 … læs mere her\nSP-252PA 10″ Basenhed fakta\nNavn: SP-252PA 10″ Basenhed\nSP-252PA 10″ Basenhed med prisgaranti\nSP-252PA 10″ Basenhed er klar til dig her i shoppen. Du finder den i den godt sælgende kategori 10 ” Bas enheder. Din pakke kommer hjem til dig med lovpligtige 14 dages returret til at sikre dig mod fortrydelse af købet af din vare. Langt de fleste i Norden køber deres SP-252PA 10″ Basenhed i webshoppen BeKent.dk, der har forstået at have de rigtige varer på hylden. Det store vareudvalg giver en stor pulje af varer, og her går mange på jagt efter deres mål, det kan jo passende være den vare du kigger på lige nu. Ved at købe dine varer i en webshop kan priserne findes lavere end i butikker- og det lader sig gøre, når man ikke skal betale til showroom og butikker på dyre adresser.\nFordele når du køber SP-252PA 10″ Basenhed online\nKøber du produkter i forskellige webshops, er du sikret lidt bedre rettigheder, end hvis du handler i en fysisk butik. Danske webshops skal jf. loven give 14 dages returret. efter du har købt dine varer, der er endda shops, der vælger at give mere for at skille sig ud fra konkurrenterne i markedet. Derudover har du et meget større udvalg, og det giver en god gennemsigtighed på priserne, på tværs af forskellige webshops. Og du kan endda gøre det fra mobilen eller en tablet uden brug af en computer. Du får også en anden stor fordel, når du shopper online, og det er du slipper for, at bære alle varerne fra butikkens hylder hele vejen gennem butikken og hjem til dig selv. Når du har handlet dine produkter, kommer de hjem til din adresse, hvis du ikke har valgt at få dem sendt hen til dit arbejde, og få den løsning, der passer bedst for dig. Det med at stå i kø i en butik er efterhånden ret gammeldags, når du køber online så gå bare direkte til kassen, når du har fundet dine varer, og betal med det samme, så det er slut med at blive irriteret over langsomme mennesker i køen.\nVær den første til at anmelde “SP-252PA 10″ Basenhed” Annuller svar


I Guatemala og i det nordlige Argentina støtter Building Communities projekter, der har fokus på samarbejde, læring og bæredygtig udvikling. Udgangspunktet for vores arbejde er et tæt samarbejde med engagerede lokalsamfund om at finde bæredygtige løsninger i fællesskab.\nDet er det din støtte går til at muliggøre.\nI regionen Sololá samarbejder vi med beboerne i landsbyen, Chaquiya, om genskovning. Projektet har til formål at bidrage til at reducere tørke og erosion i området og nedbringe underernæring.\nOmkostningerne dækker: Indkøb af 20.000 stiklinger af to typer af fyrretræer. Udgifter til transport, arbejdskraft ved udplantning etc afholdtes af landsbyen.\nAnlæggelse af køkkenhaver\nVi samarbejder med 28 kvinder i landsbyen, Chaquiya, om anlæggelse af køkkenhaver. Formålet med projektet er at forbedre ernæringstilstanden og styrke familiernes indtægtsgrundlag gennem salg af overskydende grøntsager.\n– I starten af september 2020 blev frø, stiklinger og gødning uddelt og køkkenhaverne anlagt\nVi støtter en gruppe på 12 kvinder, der er gået sammen om fremstilling af økologisk gødning.\n– 55 familie-planteskoler er i gang\n– oktober 2020, første spæde høst af moringablade i hus


FAQ - Mest stillede spørgsmål og svar - byTHERS\nHvordan fungerer byTHERS design-selv konceptet?\nVi har udviklet vores design-selv koncept i en sådan grad, at det giver dig frihed til at designe dine egne puder. Det er nemt at udskifte knapperne, når du har lyst, for at give dine puder et helt nyt udtryk - vi gør dig til designeren!\nLæs hvordan design-selv konceptet fungerer\nSe udvalget af design-selv puder\nHvordan skifter jeg knapper på min design-selv pude?\nDet er nemt og ligetil at udskifte knapperne på dine design-selv puder. Se billede guiden her.\nHvordan vasker jeg mine puder?\nAlle vores puder er lavet af de bedste materialer, designet til at holde rigtig længe. De kræver ingen pleje, men skulle uheldet være ude, kan de fleste af dem vaskes. De puder, hvor knapperne kan afmonteres, kan vaskes i vaskemaskinen - se her hvordan. Sidder knapperne fastmonteret, skal de renses eller vaskes i hånden for at undgå, at knapperne falder af.\nEr du i tvivl om dine puder kan vaskes? Så send os en mail på info@bythers.dk og spørg om råd.\nKan jeg fortryde købet, hvis farverne ikke passer ind hos mig?\nJa, det kan du tro. Vi har fuld forståelse for, at du måske har brug for at se puderne i dine egne omgivelser for at bedømme, om de passer ind. Du har altid 30 dages fuld returret, når du handler hos byTHERS. I vores returportal kan du læse mere om, hvordan du returnerer produkter og vi har endda gjort det nemt og billigt, at købe en fragtlabel. Derudover har du mulighed for at bestille gratis og uforpligtende farveprøver, inden du beslutter dig for farverne. Klik her for at bestille farveprøver.\nKan jeg bestille stofprøver inden jeg køber?\nHos byTHERS har vi stor forståelse for, hvis du ønsker at se farverne, før du køber. Vi sender meget gerne en farveprøve, og ellers er du velkommen til at bestille puderne for at se dem - du har altid 30 dages fuld returret.\nØnsker du at få tilsendt en farveprøve, kan du sende os en mail på info@bythers.dk med dit ønske, samt navn og adresse eller bestille dem online lige her.\nNår du handler hos byTHERS, benytter vi GLS til at sende dine produkter. Der er enten mulighed for at få pakken sendt til din private adresse, din arbejdsplads eller den nærmeste GLS pakkeshop. Har du særlige ønsker til, hvilken pakkeshop pakken skal leveres i, kan du skrive det i kommentarfeltet, når du gennemfører din bestilling.\nKan jeg se puderne før jeg bestiller?\nVi har desværre intet showroom eller butik, så der er ikke mulighed for at se puderne, før du bestiller. Vi sender gerne en farveprøve og har du brug for at se puderne i dine egne omgivelser, har du altid 30 dages fuld returret.\nHvorfor ser emballagen brugt ud?\nPapkasser kan ofte bruges mange gange og vi gør derfor en stor dyd ud af, at genbruge al den emballage, vi modtager materialer i. Du kan derfor opleve at papkassen, som dine puder sendes i, kan se brugt ud, men den fejler ingenting. Det er både godt for miljøet og mindsker udgifterne til emballage.\nHvor længe kan jeg bytte mine julegaver fra byTHERS?\nVi har stor forståelse for, at den pude du har ønsker dig, måske ikke passer ind i din indretning alligevel. Vi tilbyder derfor at bytte julegaver helt indtil 31. januar 2022. Du kan læse mere om returnering og bestille en returseddel her.\nVi har forsøgt at besvare de mest stillede spørgsmål, men vi rammer ikke altid plet. Skriv derfor meget gerne til os, hvis du ikke fandt svar.


Stokkemarke er et af de nye plejehjem, som Lolland Kommune har spredt metoderne og indsatserne fra projekt I sikre hænder til. Et af redskaberne, som personalet har taget til sig, er patientsikkerhedstavlene på billedet.\n- I sikre hænder giver et enormt fagligt løft.\n- Personalet på Stokkemarke Plejecenter er blevet mere bevidste om at tænke patientsikkerheden ind i dagligdagen, og som en del af den sundhedsfaglige indsats, fortæller projektleder på I sikre hænder i Lolland Kommune, Jesper Christian Grundtvig.\n- Med tavlen bliver personalets fælles viden om borgerforløb mere synlig, og tavlen gør det nemmere at indlede en faglig snak om den enkelte borgers tilstand, forklarer Jesper Christian Grundtvig og fortsætter:\n- Med udgangspunkt i tavlen taler personalet om, hvilke handlinger der kan iværksættes hos en borger i risiko for tryksår. Der bliver sat ord på, hvorfor og hvordan tryk opstår.


Galleon Systems - Tidssynkroniseringsserver til små netværk\nGPS-tidssynkroniseringsserver, der leverer satellittid til en Windows-pc, og konverterer den til et stratum-engangsserver.\nIP65 GPS-antenne modtager tid fra op til otte satellitter.\nIdeel til synkronisering af tiden på en enkelt pc og på tværs af et lille netværk.\nLet at bruge, pålidelig og sikker.\nTre års garanti og teknisk support i levetid.\nTidssynkroniseringsserver på indgangsniveau\nGalleon Systems tidssynkroniseringsserver leveres som en GPS-antenne og NTP-software. Antennen leverer præcis tid til din Windows-pc, og NTP-softwaren konverterer en pc til et stratum-engangsserver, der kan synkronisere et lille netværk af andre enheder.\nAntennen skal monteres udenfor og er klassificeret til IP65 for all slags vejrpålidelighed. Med en 360 ° udsigt til himlen modtager antennen et tidssignal fra op til otte satellitter, hvilket sikrer et pålideligt signal.\nVed at modtage tid direkte fra atomklokke via satellit via din egen antenne, opretholder du din netværkssikkerhed, da der ikke kræves nogen port i din firewall for at få adgang til en offentlig tidskilde.\nGPS-tidsserveren er en pålidelig og omkostningseffektiv metode til at levere præcis tid til en enkelt arbejdsstation eller et lille netværk.\nDe vigtigste fordele ved tidssynkroniseringsserveren\nPræcise: Modtager et tidssignal fra op til otte satellitter.\nSikker: Sidder bag din firewall og opretholder netværkssikkerhed.\nLet at bruge: Kan være i gang i et par minutter.\nPålidelig: Tre års garanti, FCC og CE certificeret. GPS-antennen er klassificeret til IP65.\nAntennesignal: aktiv 12-kanals GPS\nProtokoller: SNTP via Time-Sync-software\nForbindelser: RS232 seriel interface\nMontering: Antennen skal monteres eksternt, ideelt set med 360 ° udsigt til himlen.\nNetværksnøjagtighed: ± 20ms typisk\nSignal (GPS) nøjagtighed: <1 µs i forhold til GPS\nTS-500-GPS antenne med 10 meter kabel (maksimalt muligt: 15 meter)


Syng reformationsjubilæet i gang på Bispetorv 31. oktober - Aarhus City ForeningAarhus City Forening\nVær med, når domkantor Carsten Seyer-Hansen sammen med koret Sangkraft Aarhus inviterer til morgensang på Bispetorv tirsdag 31. oktober fra kl. 9.15.\nStart jubilæumsdagen med at få strakt kroppen fra top til tå med en reformationsfortælling i fællessang. Vi synger sammen ’I østen stiger solen op’, Luthers salme ’Vor Gud han er så fast en borg’, ’Sensommervise’ og konkurrencevinderen i Aarhus Katedralskoles salmekonkurrence, ’På vandring mod himlen med håbet som kompas’.\nFør, under og efter arrangementet vil det være muligt at købe kaffe/te til 10 kr. ved kaffebussen fra BKI.