Pædagogisk leder til Trekløverskolen på Afdeling Marienlyst, Frederikssund Kommune | Ofir.dk\nPædagogisk leder til Trekløverskolen på Afdeling Marienlyst\n330010264Phoenix-73e4407412019-04-23T00:00:00Pædagogisk leder til Trekløverskolen på Afdeling MarienlystTrekløverskolen er Frederikssund kommunes største skole, beliggende på tre matrikler i selve Frederikssund by med ca. 950 læringslystne elever, 120 engagerede og kompetente medarbejdere og en involverende og ambitiøs skolebestyrelse og forældrekreds.\nAfdeling Marienlyst ligger på Campus Frederikssund og har et tæt samarbede med mange forskellige ungdomsuddannelser.\nDen pædagogiske leder har det daglige ansvar for udvikling og drift\nstyrke og udvikle de enkelte lærere og pædagogiske personales kompetencer til at tilrettelægge og gennemføre læringsmålstyret pædagogisk praksis/undervisning\nstyrke og professionalisere teamsamarbejdet om børnenes/elevernes læring og trivsel\nsikre anvendelsen af data og forskningsbaseret viden i didaktiske og pædagogiske sammenhænge\nfagfordeling/opgavefordeling og bidrager til udfærdigelsen af aktivitetsplanen for personalet i samarbejde med den administrative leder\nsamarbejde med øvrige pædagogiske ledere\nsamarbejde med forældre herunder den daglige kontakt til forældre\nsamarbejde med eksterne samarbejdspartnere, herunder klubområdet, Børne- og Ungepsykologerne, Familieafdeling, UBK m.m.\nDen pædagogiske leder referer til skolelederen og indgår sammen med de øvrige pædagogiske ledere i skolens ledelsesteam. På Marienlyst afdelingen er der to pædagogiske ledere.\nDen pædagogiske leder har som udgangspunkt en læreruddannelse suppleret med en videre uddannelse indenfor ledelse.\nSom pædagogisk leder for udskolingen forventes det\nat du har erfaring i at arbejde med udskolingen og har en positivt og anerkendende tilgang til eleverne\nat du har lyst og evner til at indgå i samarbejde med andre aktører\nat du kan arbejde med strategi og udvikling af området i samarbejde med det øvrige ledelsesteam\nat du kan kommunikere professionelt indenfor dit område\nat du har humor og gå-på-mod og kan bidrage til et godt arbejdsmiljø for alle ansatte og elever på Marienlyst\nat du har viden og erfaring med udsatte familier og familier med anden etnisk baggrund.\nStillingen er omfattet af overenskomsten for ledere på undervisningsområdet (50.81) mellem KL og LC samt forhåndsaftale om lokal løndannelse mellem Frederikssund Kommune og Skolelederforeningen.\nØnsker du yderligere oplysninger, er du velkommen til at kontakte skoleleder Joy Frimann Hansen på tlf. 51 36 54 40.\nVi skal have modtaget din ansøgning senest den 19. maj 2019.\nAnsættelsessamtaler finder sted i uge 22-23.\nskoleleder Joy Frimann Hansen på tlf. 51 36 54 40\n2019-05-20T00:50:28.737 Trekløverskolen er Frederikssund kommunes største skole, beliggende på tre matrikler i selve Frederikssund by med ca. 950 læringslystne elever, 120 engagerede og kompetente medarbejdere og en involverende og ambitiøs skolebestyrelse og forældrekreds.Afdeling Marienlyst ligger på Campus Frederikssund og har et tæt samarbede med mange forskellige ungdomsuddannelser.Den pædagogiske leder har det daglige ansvar for udvikling og driftHerunder blandt andet:styrke og udvikle de enkelte lærere og pædagogiske personales kompetencer til at tilrettelægge og gennemføre læringsmålstyret pædagogisk praksis undervisningstyrke og professionalisere teamsamarbejdet om børnenes elevernes læring og trivselsikre anvendelsen af data og forskningsbaseret viden i didaktiske og pædagogiske sammenhængefagfordeling opgavefordeling og bidrager til udfærdigelsen af aktivitetsplanen for personalet i samarbejde med den administrative ledersamarbejde med øvrige pædagogiske lederesamarbejde med forældre herunder den daglige kontakt til forældresamarbejde med eksterne samarbejdspartnere, herunder klubområdet, Børne- og Ungepsykologerne, Familieafdeling, UBK m.m.Den pædagogiske leder referer til skolelederen og indgår sammen med de øvrige pædagogiske ledere i skolens ledelsesteam. På Marienlyst afdelingen er der to pædagogiske ledere.Den pædagogiske leder har som udgangspunkt en læreruddannelse suppleret med en videre uddannelse indenfor ledelse.Som pædagogisk leder for udskolingen forventes detat du har erfaring i at arbejde med udskolingen og har en positivt og anerkendende tilgang til eleverneat du har lyst og evner til at indgå i samarbejde med andre aktørerat du kan arbejde med strategi og udvikling af området i samarbejde med det øvrige ledelsesteamat du kan kommunikere professionelt indenfor dit områdeat du har humor og gå-på-mod og kan bidrage til et godt arbejdsmiljø for alle ansatte og elever på Marienlystat du har viden og erfaring med udsatte familier og familier med anden etnisk baggrund.Stillingen er omfattet af overenskomsten for ledere på undervisningsområdet (50.81) mellem KL og LC samt forhåndsaftale om lokal løndannelse mellem Frederikssund Kommune og Skolelederforeningen.Yderligere oplysningerØnsker du yderligere oplysninger, er du velkommen til at kontakte skoleleder Joy Frimann Hansen på tlf. 51 36 54 40. AnsøgningsfristVi skal have modtaget din ansøgning senest den 19. maj 2019.Ansættelsessamtaler finder sted i uge 22-23.Stillingen forventes besat pr. 1. august 2019.Ansættelsesforhold-Tiltrædelse1. august 2019Kontaktskoleleder Joy Frimann Hansen på tlf. 51 36 54 4011jobnet73e44074100000000000IDK_OFIR_02DKDanmark228DKK2019-05-19T00:00:000000https://signatur.frontlab.com/ExtJobs/DefaultHosting/JobApplication.aspx?ClientId=1481&ERId=346230EuropaDanmarkSjælland & øerNordsjællandHalsnæs3512300Frederikssund Kommune11Odinsvej 43600Frederikssund47351000DKDanmark0\nDKDanmarkDKDanmark8Fuldtid46Permanent748163JobNet4977776497777610023-04-20190https://dispatcher.ofir.dk/statistic/register?context=FeedEntrySearchedCount&feedId=dc2beb84&entryId=73e44074https://dispatcher.ofir.dk/statistic/register?context=FeedEntryDisplayCount&feedId=dc2beb84&entryId=73e44074https://dispatcher.ofir.dk/statistic/register?context=JobApplicationInitiatedCount&feedId=dc2beb84&entryId=73e44074&page=ShowJob&component=SendApplicationButtonhttps://dispatcher.ofir.dk/statistic/register?context=JobApplicationAppliedCount&feedId=dc2beb84&entryId=73e44074&page=EmailApplyForm&component=SendApplicationButtonhttps://static.matchwork.com/company/logo/DK/ORS/SoMe/Paedagog_undervisning_og_forskning/Undervisning_og_paedagogik/17.jpgPædagogisk leder til Trekløverskolen på Afdeling Marienlyst12007991Dansk3Læse/ tale233102Folkeskolelærer9Undervisning og pædagogik361556165Joynoreply@ofir.comDKDanmarkDKDanmark330078656Lærer til indskolingen med matematik og NT som linjefagRobot -barselsvikariat 14 månederLærer til indskolingen med matematik og NT som linjefag.Kornmarkskolen søger en uddannet matematik- og NT-lærer til indskolingsafdelingen i Skævinge. Det er et barselsvikariat fra 1. november 2019 til 30 december 2020.Det er afgørende, at du har erfaring med - og glæde ved teamsamarbejde og har lyst til at være i en lille medstyrende afdeling.Indskolingen i Skævinge er en velfungerende afdeling med 6 klasser. I afdelingen er en børnehaveklasseleder, en assistent, en specialpædagog, fire skolepædagoger og 8 lærere inklusiv dig.Du vil den første måned få en blød start med tutor, da den lærer, der skal på barsel, er med frem til 30. november. I fagfordelingen vil du få 25 lektioner på 1. og 2. årgang. Det drejer sig om tre klasser i fagene mat og NT plus holdtimer på årgangene.Vi har en skolepædagog tilknyttet både 1. og 2. årgang så du vil i det daglige have mange dygtige kolleger at samarbejde med.Vi vægter samarbejde mellem alle vore fagligheder højt. Vi er en skole, som har en bevægelsesprofil og vi vægter derfor variation og bevægelse i undervisningen.FristHvis du er interesseret i stillingen, så send en ansøgning senest søndag den 22. september.Der er samtaler tirsdag den 24. september kl 15-17.30. Første arbejdsdag vil være fredag den 1. november.Løn- og ansættelsesvilkår i henhold til gældende overenskomst.Hvis du har brug for mere viden så kontakt distriktsskoleleder Søren Vestergaard på 72 32 70 33 eller sove@hillerod.dkHillerød Kommune er en dynamisk og udviklingsorienteret kommune centralt placeret i det skønne Nordsjælland. Vi er en stor arbejdsplads med mere end 5.000 ansatte, og vi servicerer ca. 50.000 borgere. Vi opfordrer alle kvalificerede ansøgere uanset alder, køn, religion eller etnisk tilhørsforhold til at søge stillingen.-barselsvikariat 14 måneder\nLærer til indskolingen med matematik og NT som linjefag.\nKornmarkskolen søger en uddannet matematik- og NT-lærer til indskolingsafdelingen i Skævinge. Det er et barselsvikariat fra 1. november 2019 til 30 december 2020.\nDet er afgørende, at du har erfaring med - og glæde ved teamsamarbejde og har lyst til at være i en lille medstyrende afdeling.\nIndskolingen i Skævinge er en velfungerende afdeling med 6 klasser. I afdelingen er en børnehaveklasseleder, en assistent, en specialpædagog, fire skolepædagoger og 8 lærere inklusiv dig.\nDu vil den første måned få en blød start med tutor, da den lærer, der skal på barsel, er med frem til 30. november. I fagfordelingen vil du få 25 lektioner på 1. og 2. årgang. Det drejer sig om tre klasser i fagene mat og NT plus holdtimer på årgangene.\nVi har en skolepædagog tilknyttet både 1. og 2. årgang så du vil i det daglige have mange dygtige kolleger at samarbejde med.\nVi vægter samarbejde mellem alle vore fagligheder højt. Vi er en skole, som har en bevægelsesprofil og vi vægter derfor variation og bevægelse i undervisningen.\nHvis du er interesseret i stillingen, så send en ansøgning senest søndag den 22. september.\nDer er samtaler tirsdag den 24. september kl 15-17.30. Første arbejdsdag vil være fredag den 1. november.\nHvis du har brug for mere viden så kontakt distriktsskoleleder Søren Vestergaard på 72 32 70 33 eller sove@hillerod.dk\nHillerød KommuneSkævinge2019-08-26T00:00:002019-09-22T00:00:00330089262To udskolingslærere til Slangerup SkoleRobot Vi søger to tysklærere, der også kan undervise i engelsk, idræt og eller valgfaget Idræt og Livsstil.To af vores gode sprog-lærere har uafhængigt af hinanden fået nogle muligheder som de bare må forfølge. Derfor søger vi nu to lærere, der kan undervise i følgende fag: Tysk, engelsk samt valgfaget Idræt og Livsstil.Slangerup Skole er en dynamisk og ambitiøs skole med kompetente og engagerede medarbejdere, som sikrer alle elevers læring og trivsel. Slangerup Skole har ca. 1.000 elever og består af tre afdelinger: Lindegård, Byvang og Kingo. Udskolingen på Slangerup Skole er samlet på afd. Kingo og her sikrer de ca. 25 lærere og pædagoger at de 300 elever har gode og trygge læringsmiljøer. Vi er en moderne skole, der værdsætter fleksibilitet for de ansatte og har fokus på tillid og respekt. Der er en åben, humoristisk og imødekommende medarbejdergruppe, som interesserer sig for hinanden og som har stor fokus på faglig samt social udvikling på tværs af faggrupper og afdelinger.Vi ønsker lærere der har kan:Undervise i tysk, engelsk samt idræt (herunder valgfaget Idræt og Livsstil). Det er en forudsætning af du kan undervise i tysk, men kan du herudover kun undervise i enten engelsk eller idræt, så skal det ikke afholde dig fra at søge.Gode fagdidaktiske kompetencer. Klasseledelse og ledelse af den enkelte elevs udvikling og læring.God relationel forståelse i samarbejde mellem den enkelte elev, klassen og hjemmet.Er interesseret i at forholde sig kritisk og reflekterende til udvikling af egen praksis i samarbejde med kolleger.Er fortrolig med brug af IT i undervisningen og læringsplatforme.Ser kvantitative data som et positivt bidrag til pædagogik og didaktik.Tager ansvar overfor alle i organisationen og kan agere i åbne og tillidsfulde rammer.Generelt er positive og har et åbent mindset.Hvis du kan nikke genkendende til ovenstående, så ser vi frem til at høre fra dig. På vores hjemmeside kan du finde yderligere informationer om os. Skulle du have spørgsmål, er du velkommen til at kontakte pædagogisk leder Helle Bach Munk på tlf. 47 35 25 00 eller mail: hbmun@frederikssund.dk eller pædagogisk leder Otto Skytte Christensen på tlf. 47 35 25 00 eller mail: otchr@frederikssund.dk.Stillingerne er som udgangspunkt på fuld tid og ledig fra hhv. 1. oktober og 1. november 2019. Løn og ansættelsesvilkår efter gældende regler.Din ansøgning skal være os i hænde elektronisk den 24. september 2019 kl. 12.00.Ansættelsessamtaler forventes afholdt d. 26. september fra kl. 15.00 evt. 2. runde, hvis det skønnes nødvendigt.AnsættelsesforholdUdgangspunkt på fuld tidTiltrædelseHhv. 1. oktober og 1. november 2019KontaktPædagogisk leder hhv. Helle Bach Munk eller Otto Skytte Christensen på tlf. 47 35 25 00Vi søger to tysklærere, der også kan undervise i engelsk, idræt og/eller valgfaget Idræt og Livsstil.\nTo af vores gode sprog-lærere har uafhængigt af hinanden fået nogle muligheder som de bare må forfølge. Derfor søger vi nu to lærere, der kan undervise i følgende fag: Tysk, engelsk samt valgfaget Idræt og Livsstil.\nSlangerup Skole er en dynamisk og ambitiøs skole med kompetente og engagerede medarbejdere, som sikrer alle elevers læring og trivsel. Slangerup Skole har ca. 1.000 elever og består af tre afdelinger: Lindegård, Byvang og Kingo. Udskolingen på Slangerup Skole er samlet på afd. Kingo og her sikrer de ca. 25 lærere og pædagoger at de 300 elever har gode og trygge læringsmiljøer. Vi er en moderne skole, der værdsætter fleksibilitet for de ansatte og har fokus på tillid og respekt. Der er en åben, humoristisk og imødekommende medarbejdergruppe, som interesserer sig for hinanden og som har stor fokus på faglig samt social udvikling på tværs af faggrupper og afdelinger.\nVi ønsker lærere der har/kan:\nUndervise i tysk, engelsk samt idræt (herunder valgfaget Idræt og Livsstil). Det er en forudsætning af du kan undervise i tysk, men kan du herudover ”kun” undervise i enten engelsk eller idræt, så skal det ikke afholde dig fra at søge.\nGode fagdidaktiske kompetencer. Klasseledelse og ledelse af den enkelte elevs udvikling og læring.\nGod relationel forståelse i samarbejde mellem den enkelte elev, klassen og hjemmet.\nEr interesseret i at forholde sig kritisk og reflekterende til udvikling af egen praksis i samarbejde med kolleger.\nEr fortrolig med brug af IT i undervisningen og læringsplatforme.\nSer kvantitative data som et positivt bidrag til pædagogik og didaktik.\nTager ansvar overfor alle i organisationen og kan agere i åbne og tillidsfulde rammer.\nGenerelt er positive og har et åbent mindset.\nHvis du kan nikke genkendende til ovenstående, så ser vi frem til at høre fra dig. På vores hjemmeside kan du finde yderligere informationer om os. Skulle du have spørgsmål, er du velkommen til at kontakte pædagogisk leder Helle Bach Munk på tlf. 47 35 25 00 eller mail: hbmun@frederikssund.dk eller pædagogisk leder Otto Skytte Christensen på tlf. 47 35 25 00 eller mail: otchr@frederikssund.dk.\nStillingerne er som udgangspunkt på fuld tid og ledig fra hhv. 1. oktober og 1. november 2019. Løn og ansættelsesvilkår efter gældende regler.\nDin ansøgning skal være os i hænde elektronisk den 24. september 2019 kl. 12.00.\nAnsættelsessamtaler forventes afholdt d. 26. september fra kl. 15.00 evt. 2. runde, hvis det skønnes nødvendigt.\nUdgangspunkt på fuld tid\nHhv. 1. oktober og 1. november 2019\nPædagogisk leder hhv. Helle Bach Munk eller Otto Skytte Christensen på tlf. 47 35 25 00\nFrederikssund KommuneSlangerup2019-09-12T00:00:002019-09-24T00:00:00330089462Barselsvikar til idræt, dansk og matematik på Frederiksborg ByskoleRobot Vi søger en barselsvikar med tiltrædelse pr. 21. oktober 2019 eller senest pr. 1. november 2019, som kan varetage først og fremmest idræt, dansk og matematik. Barselsvikariatet dækker to på hinanden følgende barsler, og den valgte kandidat bliver ansat frem til 30. juni 2020.Vi søger en lærer, der har lyst til at indgå i et innovativt og pædagogisk samarbejde med lærerne og pædagogerne på skolen, og som sætter faglig sparring og udvikling højt.Lidt om os og skolenFrederiksborg Byskole er en velfungerende skole med en rar og ressourcestærk elev- og forældregruppe. Vi har cirka 810 elever fordelt på tre til fem spor. I udskolingen har vi et ekstra spor et talentidrætsspor i et samarbejde med Team Danmark. Skolen ligger naturskønt op til en skov og alligevel centralt to minutters gang fra Hillerød Station.Vi har en dygtig og god personalegruppe, hvor der både er plads til faglighed, kollegial sparring og hygge. Den består af cirka 70 kollegaer, dels yngre, dels erfarne lærere og pædagoger. Lærerne på skolen underviser fortrinsvis i deres linjefag, og er organiseret i klasse- og årgangsteam.Du kan finde yderligere information, og se en præsentationsvideo på skolens hjemmeside.Vi søger lærere, derer fagligt kompetente og vægter elevers læring og trivsel højter engagerede, initiativrige og ansvarsbevidstehar gode relationskompetencerer nysgerrige på, og reflekterende i forhold til, at udvikle egen praksishar en positiv og anerkende tilgang til arbejdet, elever, forældre og kolleger.I Hillerød Kommunes skolevæsen arbejder vi på børneområdet ud fra Fælles Børn Fælles Ansvar , som indeholder vores sammenhængende børne- og ungepolitik, de politisk fastsatte indikatorer samt procedurer for at sikre tidlig indsats og sammenhæng i børns liv. Du kan læse Fælles Børn Fælles Ansvar på Hillerød Kommunes hjemmeside.Løn- og ansættelsesvilkårStillingen er på fuld tid. Løn- og ansættelsesvilkår er efter gældende overenskomst og Ny løn. Ved ansættelse indhentes straffe- og børneattest.Vil du vide mere?Vi håber dette opslag har fanget din opmærksomhed og interesse, og vil du vide endnu mere om os, er du meget velkommen til at kontakte viceskoleleder Steen T. Sørensen på 72 32 78 68.FristSend os din ansøgning snarest muligt og senest 26. september 2019.Ansøgningen skal fremsendes online. Klik på send ansøgning og vedhæft din ansøgning, CV og eksamensbeviser. Vi holder ansættelsessamtaler 30. september. Har du ikke hørt fra os senest denne dato, er stillingen besat til anden side.Hillerød Kommune er en dynamisk og udviklingsorienteret kommune centralt placeret i det skønne Nordsjælland. Vi er en stor arbejdsplads med mere end 5.000 ansatte, og vi servicerer ca. 50.000 borgere. Vi opfordrer alle kvalificerede ansøgere uanset alder, køn, religion eller etnisk tilhørsforhold til at søge stillingen.Vi søger en barselsvikar med tiltrædelse pr. 21. oktober 2019 eller senest pr. 1. november 2019, som kan varetage først og fremmest idræt, dansk og matematik. Barselsvikariatet dækker to på hinanden følgende barsler, og den valgte kandidat bliver ansat frem til 30. juni 2020.\nLidt om os og skolen\nFrederiksborg Byskole er en velfungerende skole med en rar og ressourcestærk elev- og forældregruppe. Vi har cirka 810 elever fordelt på tre til fem spor. I udskolingen har vi et ekstra spor – et talentidrætsspor i et samarbejde med Team Danmark. Skolen ligger naturskønt op til en skov og alligevel centralt – to minutters gang fra Hillerød Station.\nDu kan finde yderligere information, og se en præsentationsvideo på skolens hjemmeside.\ner fagligt kompetente og vægter elevers læring og trivsel højt\ner nysgerrige på, og reflekterende i forhold til, at udvikle egen praksis\nhar en positiv og anerkende tilgang til arbejdet, elever, forældre og kolleger.\nI Hillerød Kommunes skolevæsen arbejder vi på børneområdet ud fra ”Fælles Børn Fælles Ansvar”, som indeholder vores sammenhængende børne- og ungepolitik, de politisk fastsatte indikatorer samt procedurer for at sikre tidlig indsats og sammenhæng i børns liv. Du kan læse Fælles Børn Fælles Ansvar på Hillerød Kommunes hjemmeside.\nStillingen er på fuld tid. Løn- og ansættelsesvilkår er efter gældende overenskomst og Ny løn. Ved ansættelse indhentes straffe- og børneattest.\nVi håber dette opslag har fanget din opmærksomhed og interesse, og vil du vide endnu mere om os, er du meget velkommen til at kontakte viceskoleleder Steen T. Sørensen på 72 32 78 68.\nSend os din ansøgning snarest muligt og senest 26. september 2019.\nAnsøgningen skal fremsendes online. Klik på ”send ansøgning” og vedhæft din ansøgning, CV og eksamensbeviser. Vi holder ansættelsessamtaler 30. september. Har du ikke hørt fra os senest denne dato, er stillingen besat til anden side.\nHillerød KommuneHillerød2019-09-13T00:00:002019-09-26T00:00:00330087252Lærere søges til Skolen ved GurrevejRobot Vil du være vores nye kollega? Er du vild med klasseledelse og er du en tydelig og relationskompetent lærer, der har lyst til samarbejde i teams med både lærere og pædagoger?Skolen ved Gurrevej er en folkeskole for elever fra 0.-5. klasse med 3 - 5 stamklasser pr. årgang. Vi har en stor og dejlig SFO som er en del af skolen og som vi arbejder tæt sammen med. Med mange elever i samme aldersgruppe, samarbejder vi ofte på tværs af klasser og årgange, så du bliver en del af et større fællesskab af mellemtrins- og indskolingsundervisere. Skolen ved Gurrevej er en af Helsingør Skoles fem afdelinger. Vi arbejder med innovative forløb, har SvømmeCamp og meget mere.Vi sætter lighedstegn mellem en god skole og en god arbejdsplads, hvor vores medarbejdere trives.Vi arbejder ud fra nøgleordene tydelighed, tryghed og tillid. Det gælder både i vores tilgang til eleverne og forældrene, men også i vores forventninger til hinanden.Vi tilbyder dig lyse og åbne undervisningsmiljøer, hvor vores mange fællesarealer kan bruges til holddeling og gruppearbejde. Vi arbejder på at blive rigtig gode til en varieret og fleksibel læring og træffer undervisningsvalg, der stimulerer børnenes faglighed og trivsel. Vi lægger vægt på bevægelse i undervisningen, som ikke kun fremmer motorikken, men i høj grad også indlæringen.Vi søger to lærer på fuldtid, som har erfaring med eller linjefag i følgende:Den ene stilling er med Dansk, engelsk, idræt samt klasselærer på 2. årgang.Den anden stilling er som inklusionsvejleder, hvor du blandt andet skal indgå i skolens gruppetilbud sammen med vores LKT-pædagoger. Du skal have viden og erfaring med metoder og arbejdsformer når det bliver svært for elever og forældre. I dit arbejder vil du være tæt på skolens børn og kunne vejlede og rådgive skolens personale og ledelseVi forventer, at du:Har en stærk og tydelig professionel faglighed.Skaber tillid og er en tydelig klasseleder.Har øje for alle børns muligheder og potentialer.Kan og vil samarbejde med vores store og bredt sammensatte forældregruppe.Vi tilbyder: En tydelig og synlig ledelse Høj tillid til de fagprofessionelles arbejdeDu bliver en del af et stærkt og udviklingsorienteret årgangsteam En spændende, afvekslende og udfordrende hverdag Et tæt internt samarbejde såvel som med eksterne samarbejdspartnereEr det dig, vi leder efter?Hvis ja, så send din ansøgning, CV og eksamenspapirer senest 23. september. Vi afholder løbende samtaler og stillingerne er med ansættelse 1. november 2019Kom meget gerne og besøg os. Har du spørgsmål kan du ringe til daglig pædagogiske leder Anders Pilgaard 2531 1927.I Helsingør Kommune vægter vi, at medarbejdere og ledere udvikler deres faglighed. Derfor har vi fokus på at skabe sammenhæng mellem den ambitiøse udvikling af hele organisationen Helsingør Kommune og videreuddannelse af både medarbejdere og ledere fagligt og personligt.9 ud af 10 indbyggere bor mindre end 2 km fra vandet. Her mødes Hamlet og Kronborg med verdenskendt arkitektur og en hyggelig middelalderby på ét og samme sted. Tjek OplevHelsingor og se selv.Vil du være vores nye kollega?\nHelsingør KommuneHelsingør2019-09-10T00:00:002019-09-23T00:00:00330086955Dansklærer søges til 5. klasseRobot Kokkedal Skole søger en ny dansklærer til vores ene 5. klasse Er du vores ny dansklærer? I så fald kan vi tilbyde dig en spændende arbejdsplads med dejlige elever og et godt samarbejdsmiljø i vores team omkring vores tre 5. klasser. Du skal med din faglighed og personlighed kunne skabe en god relation til eleverne i nært samarbejde med teamets øvrige lærere. Den ene af vores 5. klasser står uden dansklærer og hvis du så ovenikøbet har linjefagsuddannelse i historie, kristendom og eller idræt vil det være fantastisk - det er dog ikke et krav for at søge stillingen. Kokkedal skole Vi har gode fysiske rammer med store og rummelige klasselokaler, veludstyrede faglokaler og indbydende grønne arealer med rige udfoldelsesmuligheder.. Vi har ca. 730 elever fra 0. 9. klasse fordelt på tre spor. Skolen huser endvidere en af kommunens specialklasserækker, som er en naturlig del af skolens hverdag. Vi er ca. 100 engagerede medarbejdere. Teamstrukturen og samarbejdet vægtes højt, og alle er tilknyttet årgangsteamet på 5. klasse. Vi kan i det hele taget tilbyde et særdeles godt (sam)arbejdsmiljø. Kreativ og evidensbaseret skole Vores læring er meningsfuld, progressiv og virkelighedsnær vi er en kreativ og evidensbaseret skole fuld af initiativ og bevægelse. Vi arbejder bl.a. med talentgrupper efter interesse og gerne tværfagligt. Vi er stolte af vores fine resultater, både de faglige og i forhold til trivsel, hvilket vi ønsker at fastholde og forbedre. Dette gør vi i kraft af en dedikeret og fagligt kompetent lærerstab, der er progressiv og arbejder ud fra de veldefinerede værdier: Ansvar, Respekt, Engagement og Professionalisme. Personlig profil Du er engageret, aktiv og en naturlig rollemodel. Du formår at sparre, dele viden og i samarbejde med dit team skabe udvikling i kraft af at dine faglige kompetencer. Er du endvidere positiv og uhøjtidelig med en humoristisk åre, vil du passe lige ind. Du skaber læring og trivsel i kraft af:En tydelig dagsorden i klassenAnerkendende klasseledelse, men med gennemslagskraft over for eleverneAt være en teamplayer og kunne holde flere bolde i luftenRelationsarbejde Kvalifikationer - faglig profilUddannet lærer eller meritlærer i dansk med stærke faglige kvalifikationer Yderligere information Har du spørgsmål til eller lyst til at besøge skolen kan du kontakte afdelingsleder Niklas Winst n på tlf.: 7256 5058 eller 4121 8105 Løn- og ansættelsesvilkår Løn og ansættelsesforhold i henhold til gældende overenskomst efter principper om lokal løndannelse. Lønnen fastsættes efter forhandling med den forhandlingsberettigede organisation. Straffeattest skal vises. Tiltrædelse: hurtigst muligtKokkedal Skole søger en ny dansklærer til vores ene 5. klasse\nTrekløverskolen er Frederikssund kommunes største skole, beliggende på tre matrikler i selve Frederikssund by med ca. 950 læringslystne elever, 120 engagerede og kompetente medarbejdere og en involverende og ambitiøs skolebestyrelse og forældrekreds.\nkan du finde yderligere informationer om os. Skulle du have spørgsmål, er du velkommen til at kontakte pædagogisk leder Helle Bach Munk på tlf. 47 35 25 00 eller mail: hbmun@frederikssund.dk eller pædagogisk leder Otto Skytte Christensen på tlf. 47 35 25 00 eller mail: otchr@frederikssund.dk.\nLærer til indskolingen med matematik og NT som linjefag\n-barselsvikariat 14 månederLærer til indskolingen med matematik og NT som linjefag.Kornmarkskolen søger en uddannet matematik- og NT-lærer til indskolingsafdelingen i Skævinge. Det er et barselsvikariat fra 1. november 2019 til 30 december 2020.Det ...\nVi søger to tysklærere, der også kan undervise i engelsk, idræt og eller valgfaget Idræt og Livsstil.To af vores gode sprog-lærere har uafhængigt af hinanden fået nogle muligheder som de bare må forfølge. Derfor søger vi nu to lærere, der kan underv...\nVi søger en barselsvikar med tiltrædelse pr. 21. oktober 2019 eller senest pr. 1. november 2019, som kan varetage først og fremmest idræt, dansk og matematik. Barselsvikariatet dækker to på hinanden følgende barsler, og den valgte kandidat bliver an...


Teleskoplæsser T5522 | Weidemann\nDen kompakte teleskoplæsser\nDe kompakte teleskoplæssere fra Weidemann er enestående med deres kombination af slaghøjde, bredde og maskinydelse. Med firehjulstræk og styring på alle hjul er de meget stabile og udstyret til mange forskellige arbejdsopgaver. Kører man først en teleskoplæsser fra Weidemann, giver man den ikke fra sig igen.\nOversigt over fordelene ved Weidemanns maskiner\nAllehjulsstyring, lavt tyngdepunkt og meget høj stabilitet\nMed allehjulsstyring og udelt ramme er teleskoplæsserne fra Weidemann særligt manøvredygtige og meget stabile. Maskinens lave tyngdepunkt øger stabiliteten yderligere.\nKvalitet skaber merværdi. Et af de gode kvalitetselementer ved Weidemann maskiner er den avancerede og holdbare pulverlakering. I modsætning til almindelig vådlakering forlænger den levetiden betydeligt og er derved mere effektiv og samtidig miljøskånende. Læs mere om pulverlakering her ...\nFørerassistancesystemet vls (Vertical Lift System)\nvls (Vertical Lift System) giver mulighed for en flydende arbejdsgang og understøtter arbejdet i komplekse brugermiljøer med en teleskopbevægelse. Maskinens stabilitet forbedres af den næsten lodrette løfte- eller sænkebevægelse. vls-systemet er særligt anvendeligt i landbruget, og vores innovation har vundet flere internationale priser. Læs mere om vls her ...\nRobust teleskoparm og enorm slaghøjde\nTeleskoparmen er i en robust og stabil konstruktion og monteret midt på maskinen, hvilket bevirker et mindre vrid. Parallelføringen er hydraulisk styret. Glideelementerne i teleskoparmens indvendige rør er vedligeholdelsesfri. Alle vigtige hydraulikslanger er bedst muligt beskyttet mod påvirkninger udefra. De kompakte teleskoplæssere fra Weidemann klarer selv meget høje slaghøjder med en høj stabilitet og ringe pladskrav.\nHøj løftekraft via planetaksel.\nDrevets planetaksel øger hjulets drejemoment og giver dermed en større løftekraft. Med et optimalt forhold mellem løftekraft og maskinydelse arbejder maskinen både fleksibelt og økonomisk.\n100%-differentialespærren giver maksimal traktion og løftekraft ved behov og holder dækslitagen på et lavt niveau, når den er frakoblet under normal drift.\nDen optimale dækløsning til ethvert underlag - Weidemanns maskiner tilbydes med et stort udvalg af forskellige dæktyper. Læs mere om, hvilken dæktyper der passer til din maskine her ...\nMaskinen kan bruges som multiværktøj - Weidemanns maskiner tilbydes med et stort udvalg af forskellige arbejdsredskaber. Læs mere om, hvilke arbejdsredskaber og hvilke størrelser der passer til din maskine her ...\nKraftudtagsaksel og trepunkts hækophæng\nSom option kan teleskoplæsserne fra Weidemann udstyres med kraftudtagsaksel og trepunkt hækophæng bagpå. På den måde bliver det muligt med tilsvarende baghydraulik at anvende bagmonterede arbejdsredskaber. Det giver endnu mere fleksible anvendelsesmuligheder af maskinen.\nKompakt design, kompakt pladskrav\nKompakte pladskrav i maskinklassen 2 x 2 meter.\nTeleskoplæsserne fra Weidemann er i et meget kompakt design. Alle maskiner måler mindre end 2 m i både bredde og højde. Derfor er vores teleskoplæssere det optimale valg ved trange pladsforhold, og de tilbyder markedets bedste kombination af slaghøjde, bredde og maskinydelse.\nLille indvendig radius\nAlle teleskoplæssere i serien fra T4108 til T6025 har en meget lille indvendig radius. Med den høje manøvredygtighed er maskinerne egnet til løsning af alle typer opgaver.\nMed det hydrauliske hurtigskiftesystem er det både let og hurtigt at skifte til et andet arbejdsredskab, når opgaverne kræver det. Maskinen er hurtigt driftsklar igen. Det øger produktiviteten og dermed økonomien. Udskiftning af arbejdsredskab kræver 2-håndsbetjening for at forhindre utilsigtet udløsning af redskabet - Weidemann prioriterer altid sikkerheden højst!\nTre typer styring giver maksimal fleksibilitet\nStyring på alle hjul\nFuld manøvredygtighed og kraftanvendelse på meget lidt plads. Sikker kørsel også ved højere hastigheder. Sidelæns kørsel ved centimeterpræcise manøvrer under trange pladsforhold, f.eks. ved manøvrering tæt på vægge.\nOptimal adgang ved service og vedligeholdelse\nMotorhjelmen er let at åbne\nMotorhjelmen er forsynet med gasfjedre og åbnes let opad, når der skal udføres service og vedligeholdelsesarbejde. Hydraulikolietank, luftfilter, påfyldning af motorolie, oliemålepind og kølevand er let og hurtigt at komme til - en stor fordel.\nKomfortabel kabine og godt udsyn\nDen rummelige kabine overholder EU's maskindirektiv (2006/42/EF) i den gældende udgave samt regler for ROPS- og FOPS-beskyttelse, og der er god hovedhøjde og bevægelsesfrihed. Med glas hele vejen rundt har føreren et fremragende overblik over hele arbejdsområdet.\nStørre rummelighed i en kabine, der er udviklet efter de nyeste principper for sikkerhed og ergonomi. God benplads, overskueligt placerede kombi-instrumenter, behageligt førersæde og optimalt udsyn til arbejdsredskabet. En arbejdsplads, der på alle måder støtter føreren og giver arbejdsglæde.\nGodt udsyn til højre\nPå mange teleskoplæssere er der ikke et tilstrækkeligt udsyn i højre side. Det har vi opnået på maskinerne fra Weidemann med den store rude i højre side, teleskoparmens lave placering og motorhjelmens stejlt faldende design. Der er altid optimalt udsyn til arbejdsområdet under maskinen til højre og til højre sidespejl.\nIdeelt udsyn til lasten\nTeleskoplæsseren tilbyder en række særlige fordele, ved stabling af last i stor højde. Det er afgørende med godt udsyn opad, når lasten skal stables sikkert i stor højde. På teleskoplæsserne fra Weidemann er kabinen og ruden designet, så føreren altid har godt udsyn til lasten, også i fuld slaghøjde.\nErgonomisk Joystick - alle funktioner lige ved hånden\nPerfekt styring af maskine og funktioner vha. et avanceret Joystick. Det innovative Joystick med ergonomisk placerede, oplyste knapper sikrer en høj betjeningsvenlighed og multifunktionalitet.\nMed ét skridt træder man let ind i maskinens førerkabine. Det sikrer den lave konstruktion og dermed også lave indstigningshøjde.\nRatstammen kan indstilles efter førerens individuelle behov. Føreren sikres en ergonomisk korrekt arbejdsposition, og arbejdet virker mindre trættende.\nPå maskinerne fra Weidemann er det hydrostatiske allehjulsdrev kombineret med bremsepedalen. Dermed styres både bremse og krybegear. Med delvist nedtrykket bremse-krybe-pedal kan maskinen køres langsomt og millimeterpræcist ved fulde motoromdrejninger og samtidig foretage hurtig løftebevægelse. Når pedalen trædes helt i bund, bremser maskinen. Fordelen ved en bremse-krybe-pedal ligger i den optimale ydelsesfordeling af motorkraften. Derudover går maskinen ikke i stå.


⭐FRA FÆLLESMARKED TIL FÆLLESSKAB?\nFRA FÆLLESMARKED TIL FÆLLESSKAB?\nDownload "FRA FÆLLESMARKED TIL FÆLLESSKAB?"\n1 FRA FÆLLESMARKED TIL FÆLLESSKAB? 31 fødselsdagshilsner til Rom-traktaten i anledning af dens 50-årsdag den 25. marts 2007 siden 1957 UDGIVET AF EUROPA-PARLAMENTETS INFORMATIONSKONTOR I SAMARBEJDE MED FORUM EUROPA, COPENHAGEN BUSINESS SCHOOL 32 43 INDHOLDSFORTEGNELSE FORORD 1. DET INDRE MARKED Det indre marked fra fornuftsægteskab til europæisk storfamilie Af økonomi- og erhvervsminister Bendt Bendtsen, medlem af Folketinget (Konservative Folkeparti) 11 Det indre marked i EU: En økonomisk succes, men et demokratisk problem? Af professor Jens Blom-Hansen, Institut for Statskundskab, Aarhus Universitet 1 5 EU lever i sin egen indre verden Af Rune Lund, medlem af Folketinget (Enhedslisten) 18 Det stadigt rundere EU Christel Schaldemose, medlem af Europa-Parlamentet (Socialdemokraterne) 21 På rejse gennem det indre marked Af Karin Riis-Jørgensen, medlem af Europa-Parlamentet (Venstre) 24 EU og den finansielle verden Af direktør Jørgen A. Horwitz, Finansrådet 27 Et indre marked tilpasset globaliseringens udfordringer Af statsminister Anders Fogh Rasmussen, medlem af Folketinget DET SOCIALE EUROPA EU gav mere ligestilling Af Elisabeth Arnold, medlem af Folketinget (Radikale Venstre) 33 En tak fra alle os kvinder Af Pia Olsen, medlem af Folketinget (Socialistisk Folkeparti) 36 Den europæiske vej til øget beskæftigelse Af beskæftigelsesminister Claus Hjort Frederiksen, medlem af Folketinget (Venstre) 39 Det sociale Europa er EU s missing link Af Ole Christensen, medlem af Europa-Parlamentet (Socialdemokraterne) 42 Den sociale udfordring Af Anne E. Jensen, medlem af Europa-Parlamentet (Venstre) 45 Lønmodtagerne har fået mere indflydelse Af Hans Jensen, formand for LO 48 Den danske model har sejret Af Charlotte Antonsen, medlem af Folketinget (Venstre) UDENRIGSPOLITIKKEN Visioner og pragmatisme i EU s udenrigspolitik Af udenrigsminister Per Stig Møller, medlem af Folketinget (Konservative Folkeparti) 54 Vi har vundet suverænitet af Mogens Lykketoft, medlem af Folketinget (Socialdemokraterne) 57 54 Mellem Mars og Venus Af Dan Jørgensen, medlem af Europa-Parlamentet (Socialdemokraterne) 60 At råbe i kor Af Lone Dybkjær, medlem af Folketinget (Radikale Venstre) 63 EU har et globalt ansvar Af Gitte Seeberg, medlem af Europa-Parlamentet (Konservative Folkeparti) 66 EU - En udenrigspolitisk spiller af format! Af Jean Monnet professor Søren Dosenrode, Aalborg Universitet DET GRØNNE EUROPA Vi mangler en fælles energipolitik Af Helle Thorning-Schmidt, medlem af Folketinget (Socialdemokraterne) 72 Er EU en svækket 50-årig med en stor fremtid? Af Margrethe Auken, medlem af Europa-Parlamentet (Socialistisk Folkeparti) 75 Vis udsyn og handlekraft Af Anne Grete Holmsgaard, medlem af Folketinget (Socialistisk Folkeparti) 78 Landbrugspolitikken var Rom-traktatens gennembrud Af adm. direktør Klaus Bustrup, Landbrugsraadet 81 Hvilken vej går landbruget i Europa? Af Niels Busk, medlem af Europa-Parlamentet (Venstre) EU S VÆRDIER En overvældende succes i midtvejskrise Af chefredaktør Tøger Seidenfaden, Politiken 87 Fra lidenskabelig moralisme til begejstret fornuft Af Christine Antorini, medlem af Folketinget ( Socialdemokraterne) 91 EU sikrer at fred og frihed breder sig som ringe i vandet af Marianne Jelved, medlem af Folketinget (Radikale Venstre) 94 Grænser for EU Af Mogens Camre, medlem af Europa-Parlamentet (Dansk Folkeparti) 97 Rom-traktaten, det indre marked og det demokratiske underskud Af Jens-Peter Bonde, medlem af Europa-Parlamentet (JuniBevægelsen) 100 Mellem føderalstat og virkeligheden Af Morten Messerschmidt, medlem af Europa-parlamentet (Dansk Folkeparti) 104 65 Forord Denne bog indeholder 30 fødselsdagshilsner til Rom-traktaten, som fylder 50 år den 25. marts Forfatterne til fødselshilsnerne er først og fremmest politikere fra hele det politiske spektrum, fra både regeringskontorer og oppositionsstolene og fra national politik som fra Europa-Parlamentet. Samtidig er der også bidrag fra personer i interesseorganisationer, fra medierne og fra forskerverdenen. Fælles for dem er, at de beskæftiger sig med og interesserer sig for det, der kom ud af Rom-traktaten: 50 års europæisk samarbejde. Initiativet til bogen stammer fra Forum Europa, som med tidligere EU-kommissær Henning Christophersen som formand består af en kreds af personer med en forskellig politisk, forskningsmæssig og erhvervsmæssig baggrund. Forum Europa mødes hver anden måned med henblik på at diskutere et emne af betydning for det europæiske samarbejde. Mødestedet er International Center for Business and Politics på Copenhagen Business School. Målet med Forum Europa er at bidrage til den danske debat om den europæiske udvikling på et højt kvalificeret niveau. I forlængelse heraf udarbejder Forum Europa rapporter og policy papirer og arrangerer konferencer om forskellige aktuelle europæiske spørgsmål. Initiativet til bogen fik samtidig stor opbakning fra Europa-Parlamentets Informationskontor med Søren Søndergaard i spidsen. Han sørgede for den nødvendige finansiering, således at projektet kunne realiseres. I brevene til de potentielle bidragydere til bogen blev man bedt om så vidt muligt at holde sig til en personlig stil, som afspejlede, at der netop var tale om en tale til en 50-årigs fødselsdag. Derfor har flere af bidragyderne også ganske enkelt valgt at holde en skål- og fødselsdagstale til fødselaren. Andre bidrag er mindre personlige, men fælles for dem alle er, at de giver en vifte af forskellige syn på og vinkler af det det europæiske samarbejde, således som det er forløbet siden 1957, og således som forfatterne regner med eller håber på, at samarbejdet vil spænde af fremover. Bidragene til bogen falder inden for fem emner: 1. Det indre marked, som i form af fællesmarkedet var Rom-traktatens oprindelige kerne. 2. Det sociale Europa, som dækker de rettigheder, som lønmodtagerne og andre har fået tildelt via EU-samarbejdet, og som i midten af 1980 erne blev relanceret. 3. EU s udenrigspolitik, som er et samarbejde, der nu i en del år har været i sin vorden, men som mange håber snart får sit gennembrud. 4. Det grønne Europa, som både dækker den fælles landbrugspolitik, der gradvis via de seneste landbrugsreformer er søgt gjort mere miljøvenlig, og det egentlige miljøpolitiske samarbejde i EU, f.eks. i form af det internationale klimasamarbejde. 5. EU s værdier, som dækker over forskellige syn på, hvordan EU er eller bør være indrettet. 76 Opdelingen af de enkelte indlæg i fem kategorier er ikke skudsikker. Visse af indlæggene behandler i nogen grad spørgsmål, som går på tværs af de overordnede emner. Alligevel giver opdelingen forhåbentlig en palet af synspunkter og måder at betragte de enkelte emner på, som gør, at læseren efter endt gennemlæsning er blevet klogere. Den første bidragyder under emnet det indre marked er den danske minister med ansvar for området: Bendt Bendtsen. Han påpeger, at skabelsen af det indre marked trods modgang og tilbageslag er og bliver en succeshistorie, hvis grundsten blev lagt med Romtraktaten. Også Jens Blom-Hansen anerkender, at det indre marked er en succes, men samtidig peger han på, at succes en også muligvis giver anledning til demokratiske betænkeligheder, fordi politiske beslutninger desangående ofte træffes i lukkede cirkler af embedsmænd. Rune Lund skærper kritikken og mener, at det indre marked er grundlæggende udemokratisk, fordi dets reguleringer er ude af trit med befolkningens ønsker. I stedet burde al regulering foregå efter princippet om minimumsregulering. Christel Schaldemose er enig i noget af kritikken, og var det især tidligere. Hun mener imidlertid, at EU har taget ved lære, således at forbrugerhensyn spiller en større rolle nu end førhen. EU er blevet rundere Karin Riis-Jørgensen foretager et eftersyn af det indre marked for at konstatere, hvad det har bibragt. Hun overraskes af, at det har øget valgmulighederne og sænket priserne på varer og serviceydelser, som bruges for på snart sagt tilder af døgnet og alle trin i livet. Jørgen Horwitz skriver om det indre marked med henblik på dets betydning for bankområdet. Han konstaterer, at en del er sket, men at netop dette område står overfor ret så store ændringer i de kommende år. Det indre marked-emnet runder Anders Fogh Rasmussen af med en præsentation af de udfordringer, som det indre marked i disse år står overfor. Han konstaterer, at det indre marked altid vil være under konstruktion og tilpasning. Det første bidrag under emnet det sociale Europa er Elisabeth Arnold, som behandler den store betydning af to konkrete ligestillingsdirektiver for danske kvinder. Også Pia Olsen ser på de ekstra rettigheder, som det sociale Europa har givet kvinderne. Herudover nævner hun to områder, hvorpå fremtidens EU-ligestillingspolitiske opmærksomhed bør rettes: retten til abort og kampen mod kvindehandel. Claus Hjort Frederiksen behandler de europæiske bidrag til at øge beskæftigelsen i medlemslandene, som ligger i gråzonen mellem det indre marked (fri bevægelighed) og det sociale Europa (Luxembourg-processen og den danske flexicurity-model). 87 Ole Christensens behandler det sociale Europa mere rendyrket som de initiativer, der løbende skal sikre, at gevinsterne ved de gennemførte liberaliseringer kommer alle til gavn. I sit indlæg tager Anne E. Jensen påpeger i sit indlæg, at EU s sociale dimension udover uddeling af støtte og tildeling af rettigheder også er retten til at tage arbejde i andre medlemslande. I Hans Jensens bidrag vendes blikket mod de danske aspekter af det sociale Europa, når han fremlægger LO s visioner om fortsat lønmodtagerindflydelse på EU s beskyttelsesdirektiver. Også Charlotte Antonsen behandler den danske vinkel af det sociale Europa. Hun konstaterer, at ikke mindst danske borgerlig-liberale regeringer har været drivende for gennemførelsen af EU s sociale dimension. Per Stig Møller indleder emnet om EU s udenrigspolitik, hvori han skitserer EU s langsomme udvikling af det udenrigspolitiske samarbejde. Desværre uden, at EU endnu har fået sat kronen på værket i form af forfatningstraktaten. Også Mogens Lykketoft betoner vigtigheden af en større grad af fælles udenrigspolitik i EU-regi. Han mener, at den fælles udenrigspolitiske optræden er afgørende som alternativ til USA s udenrigspolitik. Dan Jørgensen følger op og peger på, at EU s udenrigspolitiske styrkede rolle bør indeholde både kvindelige (blød magt) og mandlige værdier (rå magt når nødvendigt). I sir indlæg peger Lone Dybkjær på de mange planer og de få hidtidige resultater af EU s udenrigspolitik. Og når resultaterne endelig begynder at melde sig, kan Danmark ikke være med på grund af forbeholdene. Gitte Seeberg er optaget af, at EU skal spille en international rolle som stormagt for fred og sikkerhed. Det gælder ikke mindst i forhold til ulandene. Som afrunding på bogens udenrigspolitiske emne peger Søren Dosenrode på, at EU allerede spiller en væsentlig udenrigspolitisk rolle, hvis man betragter alle eksterne politiskområder og ikke kun den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik. Helle Thorning-Schmidts indlæg indleder emnet det grønne Europa. Hun peger på, at EU bør lægge sig i selen for at få gennemført en fælles energipolitik af både energisikkerhedsårsager og miljøpolitiske årsager. Også Margrethe Auken påpeger EU s vigtige rolle på det miljøpolitiske område. Det var i sin tid baggrunden for hendes eget skift fra nej til ja. Anne Grete Holmsgaards indlæg handler om EU s internationale rolle, men især hvordan på det klimapolitiske område. Netop her har EU vist, at man kan spille en vigtig rolle. 98 Klaus Bustrup behandler EU s traditionelle grønne politik i form af landbrugspolitikken. Han peger på, hvordan landbrugspolitikken gradvis smelter sammen med miljøpolitikken. Tråden følges op af Niels Busk, der viser, at netop landbrugspolitikken gennem de seneste landbrugsreformer er kommet stadig tættere på EU s miljøpolitiske dagsorden. Det sidste emne i bogen handler om EU s værdier. Tøger Seidenfaden indleder med en karakteristik af EU s styrker om svagheder. Styrken er, at samarbejdet foregår med og ikke mod medlemsstaterne. Men det er samtidig svagheden, fordi samarbejdet hermed får karakter af udenrigspolitik, selv om det er indenrigspolitik. Christine Antorini peger også på EU-samarbejdets styrker, som er, at det bygger på værdier og realpolitik og ikke på moralisme og identitetspolitik. Det var også afgørende for, at hun i sin tid gik fra nej til ja. Marianne Jelved behandler i sit indlæg den virkning, som EU-samarbejdet har haft på sine omgivende lande siden begyndelsen i form af, at værdier som fred og sikkerhed, der breder sig som ringe i vandet. Mogens Camre peger på, hvor afgørende det er, at EU gerne i en slankere form står fast på sine europæiske værdier og frihedsrettigheder i mødet med omverdenen. Jens-Peter Bonde peger på, at en gennemgribende demokratisering er nødvendig for EU-samarbejdet. Det kan enten ske som en føderal stat (urealistiske) eller et demokratiernes Europa med større frihed til medlemslandene. Morten Messerschmidt afslutter emnet om EU s værdier ved at pege på, at en tilbagevenden en mere decentralt europæisk samarbejde er vejen frem, hvis EU skal klare en stadig mere globaliseret verden. Først og sidst skal der lyde en stor tak til alle bidragyderne. Mange af dem er travlt beskæftigede politikere, som alligevel afsatte tid il at komme med deres personlige beretning af et aspekt af det europæiske samarbejde. Frederiksberg, december9 1. Det indre marked Det indre marked fra fornuftsægteskab til europæisk storfamilie Af økonomi- og erhvervsminister Bendt Bendtsen, medlem af Folketinget (Konservative Folkeparti) Selv om man ikke kan kalde det europæiske samarbejde for kærlighed ved første blik, kan EU i 2007 fejre sit guldbryllup. Da er det 50 år siden, at stats- og regeringscheferne fra Benelux, Frankrig, Italien og Vesttyskland underskrev den såkaldte Rom-traktat og dermed oprettelsen af Fællesmarkedet. Det skete på et møde i Rom den 25. marts Med sloganet Together since 1957 vil EU markere 50 års dagen, og det lyder jo også som et guldbryllup. Det er tillige et meget passende slogan. For med Rom-traktaten fik de seks lande papir på hinanden med løfter om troskab og samarbejde. Samarbejdet har i årenes løb haft sine op- og nedture, men sådan er det jo med ægteskaber. Det vigtige er, at man får talt tingene igennem og kommer videre. Det må man sige, at den europæiske familie har været i stand til. Endda med imponerende resultater til følge. Familien er oven i købet vokset, og flere lande er kommet til siden dengang. Først var der 6, så blev der 9, 10, 12, 15 og 25 og nu snart 27. Langsom start Udgangspunktet for det europæiske samarbejde var at skabe fred og forsoning mellem landene i Europa i dønningerne efter 2. Verdenskrig. Europa lå i ruiner, og landene måtte bindes tættere sammen for at undgå nye konflikter og potentielle krige. Benelux, Frankrig, Italien og Vesttyskland blev derfor enige om at indgå i et forpligtende fællesskab ud fra devisen om, at hvis man blev økonomisk afhængig af hinanden, så ville incitamentet til at starte en krig være lavere. Med den efterfølgende aftale i 1957 i Rom blev grundstenen lagt til det indre marked, vi kender i dag. I de første år gik samarbejdet langsomt fremad på trods af de gode intentioner. På et tidspunkt var det helt nede på frysepunktet, da Frankrig i med præsident Charles De Gaulle i spidsen holdt sig væk fra forhandlingsbordet. Fra 1970 erne til starten af 1980 erne gik planerne om yderligere integration af samarbejdet om ikke i stå så i hvert fald i laveste gear. 1110 Først i 1985 med kommissionsformand Jacques Delors i førersædet, kom der for alvor skub i tingene. I de efterfølgende knapt syv år blev der sat gang i EU s lovmølle. Hundredvis af direktiver blev vedtaget for at harmonisere de nationale regler og fjerne de mange barrierer, der hæmmede frihandlen og bevægeligheden i EU. Efter et langt sejt træk og et imponerende stykke arbejde blev det indre marked en realitet i Siden da er det bygget ud på mange leder og kanter og har dannet grundlag for et intensiveret samarbejde inden for en række andre politiske områder. Eksempelvis ØMU en. Succeshistorie Det har da også været anstrengelserne værd. Aldrig før har det været så nemt for europæiske virksomheder at handle over grænserne. Aldrig før har udbuddet af varer været større. Aldrig før har vi så let og ubesværet kunnet rejse på tværs af grænserne og arbejde og uddanne os i et andet land i Europa. Det er en succeshistorie uden sidestykke! De økonomiske fordele er også til at føle på. Omsat til tal er der siden 1993 blevet skabt 2,5 millioner nye job. EU s BNP var i ,5 milliarder euro højere - bl.a. takket være det indre marked. Vi har også fået nedbrudt mange af de barrierer, der før hæmmede den frie konkurrence på tværs af grænserne. EU-Kommissionen har effektivt bekæmpet både monopoler, karteller og konkurrenceforvridende statsstøtte. Sådan skal det fortsat være, så vi undgår, at virksomhederne får mulighed for at genindføre barrierer af bagdøren gennem for eksempel konkurrencebegrænsende aftaler. Det indre marked er også kommet forbrugerområdet til gode. EU har på flere områder været med til at højne såvel det europæiske som det danske beskyttelsesniveau. EU har blandt andet sikret den danske forbruger to års reklamationsret på varer, uanset hvor de er købt i EU. Før havde vi i Danmark kun et år! EU har også sikret langt bedre klagemuligheder i forhold til de varer, der er købt i et andet medlemsland. Uden det eksisterende klagenetværk, der er etableret på tværs af medlemslandene, ville en dansk forbruger være langt mere overladt til sig selv, hvis skoene fra den seneste tur til Italien gik i stykker efter et par dage. Forbrugerne kan desuden føle sig mere sikre på, at varerne lever op til den nødvendige kvalitet og har den rette pris også når man køber ind på ferien i et andet EU-land. Det indre marked har i mange tilfælde medført lavere priser. Prisen på telefonsamtaler er faldet med cirka 50 procent siden 1993 gennem en liberalisering af de nationale monopoler. Og priserne på flyrejser i EU er i dag omkring 40 procent billigere sammenlignet med priserne i Endelig har miljøet også haft gavn af det indre marked både i Danmark og i EU. Af 192 retsakter på miljøområdet fra 1994 til 2006 har 83 haft en positiv påvirkning af miljøbeskyttelsen i Danmark, 107 har været neutrale i forhold til beskyttelsesniveauet og kun i to tilfælde har EU-reglerne udgjort en forringelse i forhold til de danske regler. Globalisering Sådan har det ikke altid været. Tænk på, hvordan det var før EF. Før det indre marked og EU. Det var nærmest umuligt at rejse til et andet land i Europa og blive uddannet og få arbejde. Chancerne for at få en offentlig licitation i et andet land var nærmest de samme som chancen for at vinde i lotto. Lastbilerne blev stoppet ved landegrænserne og holdt i kø i 1211 mange timer, mens lasten blev kontrolleret og papirerne tjekket og stemplet. Dengang brugte vi politiske værktøjer, som nærmest er utænkelige i dag. Husk blot 1970 ernes køb danskkampagner. Det handlede om at afskærme Danmark for internationaliseringen og beskytte vores virksomheder mod konkurrencen udefra. Heldigvis gik udviklingen i en anden og langt mere positiv retning. Men selv om vi er nået imponerende langt, kan vi ikke læne os tilbage og hvile på laurbærrene. Globaliseringen stiller EU over for meget store udfordringer, og dem skal vi udnytte offensivt. Vi kan og skal ikke konkurrere på statsstøtte eller timeløn, men i stedet sørge for, at EU bliver endnu mere konkurrencedygtig, åben og fleksibel. Det skal blandt andet ske med afsæt i et velfungerende indre marked, der fremmer den økonomiske vækst gennem innovation og konkurrence. I et EU med snart 27 lande er det vigtigere end nogensinde, at vi skaber konkrete resultater, hvor EU kan gøre en forskel. Dette vil også medvirke til at øge opbakningen til det indre marked for den enkelte borger og virksomhed. Lad mig nævne et par eksempler. Offensiv indsats Bortset fra enkelte løse ender er det indre marked for varer næsten indfriet. Et utroligt vigtigt element i et velfungerende indre marked. Det giver sig selv, at hvis standarderne for handel ikke udvikler sig i takt med markedets behov, så vil det indre marked bremse for handlen og innovationskraften i EU. Et indre marked for tjenesteydelser er også vigtigt ikke mindst, da servicesektoren udgør 70 procent af økonomien i medlemslandene. Det første og vigtige skridt bliver taget med servicedirektivet. Det giver mulighed for at arbejde videre med at øge harmoniseringen og udvikle fælles standarder på tjenesteydelser, der har et stort potentiale på tværs af landegrænserne i EU. På den måde vil et reelt indre marked for tjenesteydelser i EU rykke nærmere. Derudover skal vi sørge for, at de administrative byrder for virksomhederne bliver reduceret så meget som muligt. Det forbedrer vores muligheder for at tiltrække og fastholde virksomheder i EU. Heldigvis er EU begyndt at se på området herunder med planer om at opstille en målsætning på EU-niveau om at reducere de administrative byrder med 25 procent ud fra bl.a. dansk forbillede. Liberaliseringen af energimarkedet eksisterer på papiret, men ikke i realiteten. Et mere velfungerende og åbent indre energimarked vil give de europæiske forbrugere og virksomheder energi til rimelige priser og samtidig styrke sikkerheden i EU s energiforsyning. Et velfungerende patentsystem er en vigtig forudsætning for et innovativt indre marked. Det er derfor utilfredsstillende, at vi endnu ikke har fået et fælles EF patent i EU. Vi skal på samme tid huske at skue ud over det indre markeds grænser. Vi rejser alle mere end nogensinde, og virksomhederne konkurrerer med og bliver inspireret af virksomheder på andre kontinenter. Vi udbygger vores kontaktnet på tværs af grænserne, og der bliver udvekslet idéer og viden på tværs af kulturer og nationaliteter. Derfor er det vigtigt, at EU spiller en mere aktiv global rolle for at bidrage positivt til globaliseringen og åbne markederne i forhold til resten af verden. Det er en stor udfordring, men vi må og skal håndtere den. Ellers bliver Danmark og EU sejlet agterud i den globale konkurrence. Her skal EU s handelspolitiske instrumenter være med til at understøtte indsatsen og ikke modarbejde den. Derfor er det essentielt at få gjort EU s handelsinstrumenter offen- 1312 sive i stedet for defensive. Som de bliver anvendt i dag, rammer de i alt for høj grad såvel de europæiske forbrugere som de fremsynede og innovative virksomheder, der producerer deres varer uden for EU. Et åbent indre marked Selv om Jacques Delors kan have ret i sin udtalelse om, at man ikke kan forelske sig i det indre marked, så har EU s medlemslande holdt sammen både i medgang og modgang. Trods uoverensstemmelserne har EU formået at skabe imponerende og banebrydende resultater. Sådan skal det fortsat være. Vi skal i fællesskab fortsætte med at liberalisere og nedbryde barrierer og monopoler, der hæmmer konkurrence, innovation og virkelyst. Kun på den måde kan vi matche fremtidens udfordringer og konkurrencen udefra. Det forudsætter et effektivt EU, som viser handlekraft og beslutsomhed, selv om familien er vokset til 27. Mit jubilæumsønske er, at vi bevarer modet og troen på, at samarbejde og åbne markeder er vejen frem. Ikke mindst fordi det er i overensstemmelse med de grundsten, der blev lagt, da de seks medlemslande fik papir på hinanden i Rom for 50 år siden. 1413 Det indre marked i EU: En økonomisk succes, men et demokratisk problem? Af professor Jens Blom-Hansen, Institut for Statskundskab, Aarhus Universitet om-traktaten fylder 50 år. Den har skiftet udseende Rmange R gange siden Maastricht, Amsterdam, Nice blot for at nævne nogle af de kendte byer, hvor store traktatændringer har fundet sted. Der har ikke været tale om kunstigt åndedræt eller ansigtsløftninger. Ændringerne er hver gang lavet, fordi EU-fællesskabet ville længere end man forestillede sig muligt sidste gang. Det gælder næsten alle sider af EU s væsen. Men det gælder i særdeleshed det indre marked. Eller rettere sagt: De indre markeder. For det er lykkedes EU at opbygge indre markeder på ganske mange områder: Landbrug, fiskeri, industrivarer, tjenesteydelser, kapital og arbejdskraft. Derfor er der grund til at lykønske den omkalfatrede fødselar. Men også til at give et par formanende ord med på vejen. En succeshistorie Der ligger tysk kød i køledisken i supermarkedet. Danske virksomheder kan sælge deres varer i resten af Europa på præcis samme vilkår som de gør herhjemme. Man kan slå sig ned i Sydeuropa som pensionist. Man kan søge arbejde i hele Europa. Monopolforetagender bliver kigget i kortene. Det er nogle af resultaterne af EU s indre markeder. Vi betragter disse forhold som naturlige. For man vænner sig hurtigt til dem. Men de kommer ikke af sig selv. Tænk bare på alle problemerne med servicedirektivet, der skal sikre fri udveksling af tjenesteydelser på tværs af landegrænserne. Selv Danmarks liberale regering har store vanskeligheder med at acceptere fri handel med alle slags serviceydelser, f.eks. sundhedsydelser. Kan det virkelig gå an at slække den statslige regulering? Problemerne var mindst lige så store, da det første indre marked det fælles landbrugsmarked - skulle stables på benene i 1960 erne. Dengang som nu var der betydelige interesser i det bestående. Landmændene, deres organisationer og de statslige landbrugsmyndigheder vidste, hvad de havde, men ikke hvad de ville få. Derfor var de skeptiske. Men det lykkedes. Det samme gjaldt på fiskeriområdet. På markederne for industrivarer og tjenesteydelser samt bevægelighed for arbejdskraften er det også lykkedes at skabe indre markeder. Man er måske ikke nået så langt på alle områder, som alle ønsker. Men i betragtning af hvilke forhindringer der har skullet ryddes af vejen, er der sandelig grund til lykønskninger. Dybden og bredden Succesen kan måles både i dybden og bredden. Et indre marked kræver, at formelle handelshindringer ophæves. Det drejer sig om toldmure og kvoteordninger. Ikke overraskende 1514 var de nemmere at fjerne end de reelle hindringer i form af omstændelige procedurer ved grænsekontroller, nationale krav til produkters kvalitet og udformning, en myriade af nationale standarder osv. Sammenfattet under begrebet tekniske handelshindringer fik man dog med Jacques Delors ved roret i EU-Kommissionen taget livtag med dem. Igen kom man måske ikke så langt som alle ønskede. Men langt kom man. Succesen gælder også i bredden. Rom-traktaten blev indgået af seks lande. I dag består EU næsten af tredive. At få reglerne for det indre marked indført og håndhævet i nye medlemslande har været en næsten konstant udfordring siden den første medlemsudvidelse med England, Irland og Danmark i Men det er lykkedes og succesen stopper ikke her. For i kraft af EØS-aftalen gælder det indre marked også i lande uden for EU-området Norge, Island og Liechtenstein. Succeshistorien kan trækkes videre. Friere markeder fører til mere handel, som igen fører til større produktion. Men er der ikke en omkostning her? Sorteper ved en større produktion ender ofte hos arbejdskraften og miljøet. Men også på disse områder har EU taget fat. For 50 år siden troede ingen det muligt. Men i dag har EU en betydelig miljø- og arbejdsmarkedsregulering. Den er ikke så vidtgående, som alle ønsker. Men væsentlige skridt er taget. Den institutionelle forudsætning Hvad skyldes denne succes? Politisk vilje kan måske forklare, at det indre marked blev formuleret som idé, og måske også at idéen blev omformet til et politisk program. Det kan måske endda også forklare, at der blev vedtaget regler med gode hensigter. Men et frit marked er ikke selvregulerende. Fri konkurrence skal sikres ved fair spillerregler og løbende overvågning. Her skal den politiske vilje understøttes af institutioner for ikke at blive fristet over evne. Men også den opgave har EU løst. Over tid er der opbygget et ganske effektivt sanktionsapparat, der skal understøtte det indre marked. Bliver EU-Kommissionen opmærksom på, at en medlemsstat bryder spillereglerne, anlægger den sag ved EU-Domstolen. Det er en proces, som alle medlemslandene med mellemrum må finde sig i at blive trukket igennem også Danmark. Systemet er måske ikke perfekt, men det virker. Målt på økonomiske dimensioner er EU s indre markeder en succes. Men hvad med demokratiet? Umiddelbart kan man måske spørge, om dette spørgsmål virkelig er relevant. For går et indre marked netop ikke ud på at skabe fri konkurrence og dermed fjerne det politiske element af samhandlen mellem landene? Intet kunne være længere fra sandheden. De-regulering eller re-regulering? Han lærte lektien hurtigt. Allerede i 1962 da det indre marked for landbrugsvarer kom til verden, stod det klart, at afskaffelsen af national regulering måtte erstattes af ny regulering på EU-plan. På landbrugsområdet drejede det sig om regler for interventionspriser, eksportsubsidier, støtteopkøb og meget andet som skulle håndteres som led i den løbende administration af den fælles landbrugspolitik. Det næste store skridt i retning af det indre marked var den fælles toldunion. Den var klar i Umiddelbart lød det let. Nationale toldregler skulle afskaffes, og en ny fælles toldsats tages i brug. Men toldunionen viste sig at kræve nye regler for en hob spørgsmål, som alle toldregimer står overfor. Regler for klassifikation af varer, opbevarelse af importerede varer, værdisættelse af varer til brug for fortold- 1615 ning, transitregler og regler om mange andre forhold. Da man kom til det indre marked for industrivarer var oplevelsen den samme. Et fælles marked kræver deregulering på nationalt plan, men reregulering på EU-plan. Regler for mærkning af varer, transport af varer, emballering af varer, bortskaffelse af varer og regler for mange andre forhold. Hvem skal lave disse regler? Her stikker det demokratiske problem sit hoved frem. På den ene side må man rose fødselaren for at have taget hånd om problemet. På den anden side er der ingen tvivl om, at det er her man endnu har et godt stykke vej at gå. Det demokratiske problem Den politiske beslutningsproces i EU-systemet har undergået dramatiske ændringer de seneste tyve år. Begyndende med Fællesakten i 1987 har hver traktatændring givet Europa- Parlamentet større indflydelse. Før 1987 var det et rent rådgivende organ. I dag er det på næsten alle områder sidestillet med Ministerrådet. Da Europa-Parlamentet er det eneste direkte folkevalgte organ i EU-systemet, er der tale om betydelig demokratisering af beslutningsprocessen. Problemet er bare, at det ikke betyder så meget for håndhævelsen af det indre marked. De fleste af de regler, der gælder her, er slet ikke kommet til verden i den officielle beslutningsproces, der involverer Ministerrådet og Europa-Parlamentet. De er derimod såkaldt sekundære regler, som det er overladt til EU-Kommissionen at udstede. Den skal normalt have reglerne godkendt af særlige komitéer bestående af repræsentanter for de enkelte medlemslande. Dette såkaldte komitologisystem udgør EU s reelle beslutningssystem for regler, der skal håndhæve det indre marked. Det er ukendt for offentligheden, men reelt er det forudsætningen for det indre marked. Set med demokratiske briller er systemet betændt. Der er tale om en form for politisk underverden. Europa-Parlamentet har længe haft øje på komitologisystemet. Men det er ikke nemt at få adgang. Systemet tjener medlemsstaterne umiddelbare behov for en smidig regulering af det indre marked. Derfor er Europa-Parlamentet en forstyrrende faktor, der kynisk holdes ude. Gradvis er det lykkedes parlamentet at blive inddraget. Men der er meget lang vej igen. Også fordi parlamentet skal lære at håndtere de teknisk vanskelige sager med korte tidsfrister. Kan problemet løses? Man kan også spørge, hvordan dette betydelige demokratiproblem bedst løses. Er løsningen at give Europa-Parlamentet øget adgang? Det er parlamentets eget svar. Men givet de meget tekniske forhold, som systemet skal håndtere, er spørgsmålet, om demokratisk legitimitet ikke er bedre sikret på anden måde. Berørte interesseorganisationer har ofte både den fornødne indsigt og kapacitet til at vurdere reglerne. Og vil en dansk forbruger måske være mere tryg ved, at regler om f.eks. fødevaresikkerhed blev udformet med inddragelse af danske forbrugerorganisationer end travle europa-parlamentarikere med mange dagsordener? Måske skulle Europa-Parlamentet og de europæiske interesseorganisationer samle kræfterne og lave en fælles indsats for at sikre den folkelige forankring af det indre markeds bærende regler? Det er nok at tage fat på de næste 50 år. 17 Vis mere\nFRA FORSAMLING TIL FOLKESTYRE? Festskrift i anledning af Europa-Parlamentets 50 års fødselsdag den 19. marts 2008 Redigeret af Peter Nedergaard UDGIVET AF EUROPA-PARLAMENTETS INFORMATIONSKONTOR I SAMARBEJDE Læs mere Hvad sker der med EU?\nHvad sker der med EU? Interviews med David Munis Zepernick, Jørgen Estrup og Ditte Staun Udgivet af Radikalt EU-kritisk Netværk Indhold side EU's hidtidige udvikling af Sven Skovmand 4 En føderal stat Læs mere Tema: EU forud for Europa-valget\nMAJ 2014 TIDSSKRIFTET PÅ DANSK OM UDENRIGSPOLITIK OG INTERNATIONALE FORHOLD Tema: EU forud for Europa-valget Baggrundsartikler om Ukraine-krisen Dokument: Præsident Putins tale ved annekteringen af Krim Læs mere FORENET I MANGFOLDIGHED EUROPA27 AF YLVA NILSSON EUROPA-PARLAMENTET\nFORENET I MANGFOLDIGHED EUROPA27 AF YLVA NILSSON EUROPA-PARLAMENTET Luxembourg: Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer, 2010 ISBN 978-92-823-3212-2 De Europæiske Fællesskaber, Læs mere Europaudvalget 2004-05 (2. samling) EUU Alm.del Info Note 37 Offentligt\nEuropaudvalget 2004-05 (2. samling) EUU Alm.del Info Note 37 Offentligt ÅBENT SAMRÅD I EUROPAUDVALGET VEDR. SOFTWAREPATENTER 1 ÅBENT SAMRÅD I EUROPAUDVALGET VEDR. SOFTAWAREPATENTER Fredag den 6. juni 2005, Læs mere EU i hverdagen. Hvad gør EU for mig?\nEU i hverdagen Hvad gør EU for mig? EU-formandskabet varetages på skift af EU s lande. Fra januar til juli 2012 er det Danmark, der som formandsland skal tilrettelægge og lede arbejdet i EU s Ministerråd. Læs mere POLITIK. 18. december 2003 UDVIDET TEMANUMMER OM EU\nRADIKAL 13/14 POLITIK 18. december 2003 UDVIDET TEMANUMMER OM EU INDHOLD Det mener jeg 2 Mariannes klumme 3 Arbejdsmarkedet efter udvidelsen 4 Danmarks internationale parti 6 Retlige og indre anliggender Læs mere Grænseoverskridende sundhedsydelser og patientmobilitet i EU\nGrænseoverskridende sundhedsydelser og patientmobilitet i EU ISBN-nummer: 978-87-87803-14-4 Udgivet af: Den Danske Europabevægelse 2010 Produktion/design: HJ Grafik 2 Tidligere udgivelser: 2009 EU og naboerne Læs mere Hvad gør EU for mig? EU s nye borgerinitiativ. Ligestilling i EU. Læs også om...\nEU i hverdagen!_avis:layout 1 05/03/10 10.46 Page 1 EU i hverdagen Hvad gør EU for mig? Med Lissabon-traktaten får du som EU-borger mulighed for mere direkte indflydelse. Retningslinjerne i EU s nye borgerinitiativ Læs mere fremtiden starter her... DANSK ERHVERVS EU-POLITIK\nfremtiden starter her... DANSK ERHVERVS EU-POLITIK Forord Dansk Erhvervs mål med denne publikation er at give vores bud på en fremtidsrettet politik for EU-samarbejdet. Dansk Erhvervs ønsker et mere fokuseret Læs mere TIRSDAG DEN 14. DECEMBER 2004\n2-001 TIRSDAG DEN 14. DECEMBER 2004 2-002 2-003 FORSÆDE: Josep BORRELL FONTELLES Formand 2-004 (Mødet åbnet kl. 9.05) 2-005 2-006 2-007 Åbning af mødet Modtagne dokumenter: se protokollen Debat om tilfælde Læs mere FOLK i BEVÆGELSE. D o k u m e n t a t i o n o g d e b a t o m u n i o n e n U d g i v e t a f F o l k e b e v æ g e l s e n m o d E U\nEUROPAS FORENEDE STATER ER PÅ TRAPPERNE Leder af Lave K. Broch Side 2 TRUSSEL MOD DEMOKRATI, SUNDHED OG MILJØ Kommentar om EU-USA aftalen af Nanna L. Clifforth fra NOAH Side 4 SKAL EU BESTEMME ALT? Indstik Læs mere TIRSDAG DEN 22. FEBRUAR 2005\n2-001 TIRSDAG DEN 22. FEBRUAR 2005 2-002 FORSÆDE: Jacek Emil SARYUSZ-WOLSKI Næstformand (Mødet åbnet kl. 9.05) 2-003 Åbning af mødet 2-004 Formanden. - Jeg erklærer mødet for åbnet. 2-005 Uopsættelig behandling Læs mere VENSTRES EU-PROGRAM LØSNINGERNES EUROPA\nVENSTRES EU-PROGRAM LØSNINGERNES EUROPA 2014-2019 INDHOLDSFORTEGNELSE Forord 4 Udfordring 1: Vækst og beskæftigelse 6 Venstres løsninger 7 Slip den globale handel fri 7 Færdiggør det indre marked 7 Topforskning Læs mere 8. møde. Torsdag den 29. oktober 2009 (D) 1\nTorsdag den 29. oktober 2009 (D) 1 8. møde Torsdag den 29. oktober 2009 kl. 10.00 Dagsorden 1) Spørgsmål om fremme af forespørgsel nr. F 8: Forespørgsel til ministeren for sundhed og forebyggelse om modeller Læs mere 18. møde. Torsdag den 13. november 2014 (D) 1\nTorsdag den 13. november 2014 (D) 1 18. møde Torsdag den 13. november 2014 kl. 10.00 Dagsorden 1) Spørgsmål om fremme af forespørgsel nr. F 8: Forespørgsel til klima-, energi- og bygningsministeren om Læs mere Derfor euro. Derfor euro. Støt Europabevægelsen bliv medlem. Niels Thygesen Svend E. Hougaard Jensen Klaus Frandsen Henrik Hofman Christian Thygesen\nDerfor euro Europas fælles mønt euroen er det største og mest ambitiøse projekt, som EU har haft held til at søsætte siden opbygningen af det indre marked i 80'erne. I denne lille bog giver fem økonomer Læs mere RADIKAL POLITIK 617. Ambitiøs plan for bæredygtig energi. Energiforbruget skal halveres, og 80 pct. af de fossile brændstoffer skal skæres væk\nRADIKAL POLITIK 617. maj 2006 Ambitiøs plan for bæredygtig energi Energiforbruget skal halveres, og 80 pct. af de fossile brændstoffer skal skæres væk FO R MAN D E N S K R I V E R Teatertorden, seismografer Læs mere DI DEBAT. EU på vej mod nye mål\nDI DEBAT EU på vej mod nye mål vejen til et konkurrencedygtigt eu EU på vej mod nye mål Vejen til et konkurrencedygtigt EU September 2007 Den europæiske udfordring Den 25. marts 2007 fejrede vi 50-året Læs mere NYTÅRSSKRIFT 2013: HVORDAN VINDER VI VALGET?\nNYTÅRSSKRIFT 2013: HVORDAN VINDER VI VALGET? 1 Indhold Nanna Westerby (Cevea) Hvordan vinder vi valget? 3 Jesper Petersen (Socialdemokraterne: Sammenhold, snusfornuft og socialdemokratiske værdier 4 Peter Læs mere ONSDAG DEN 25. MARTS 2009\n1 ONSG DEN 25. MARTS 2009 FORSÆDE: Hans-Gert PÖTTERING Formand 1. Åbning af mødet (Mødet åbnet kl. 9.10.) 2. Det Europæiske Råds resultater (19.-20. juni 2009) (forhandling) Formanden. Mine damer og herrer! Læs mere FOKUS PÅ FOLKEOPLYSNING\nNr. 01 Februar Årgang 01 2002 FOKUS PÅ FOLKEOPLYSNING Fokus på folkeoplysningens fremtid under den nye regering Ny regering nye økonomiske vilkår? Dansk Folkeoplysnings Samråd fik lige som mange af vore Læs mere Franske stemmer. Kritik af forfatningsforslaget fra venstre. Tænketanken NyAgenda\nFranske stemmer Kritik af forfatningsforslaget fra venstre Tænketanken NyAgenda 1 Tænketanken NyAgenda har til formål at fremme analyser og debat omkring EU s virke og juridiske rammer ud fra et demokrati- Læs mere 15. møde. Torsdag den 7. november 2013 (D) 1. Miljøministeren (Ida Auken):\nTorsdag den 7. november 2013 (D) 1 Miljøministeren (Ida Auken): 15. møde Torsdag den 7. november 2013 kl. 10.00 Dagsorden 1) Spørgsmål om fremme af forespørgsel nr. F 8: Forespørgsel til statsministeren, Læs mere 10. møde. Tirsdag den 3. november 2009 (D) 1. Af økonomi- og erhvervsministeren (Lene Espersen). (Fremsættelse 07.10.2009).\nTirsdag den 3. november 2009 (D) 1 10. møde Tirsdag den 3. november 2009 kl. 13.00 Dagsorden 1) Spørgsmål om fremme af forespørgsel nr. F 10: Forespørgsel til videnskabsministeren om hævdelse og udvikling Læs mere FORSIKRING. Socialt. ansvar. Har selskaberne fokus på social ansvarlighed? Humanistnørd brænder for CSR [Side 10]\nNr. 1 / 2015 DFL - foreningen for ansatte i forsikring FORSIKRING Humanistnørd brænder for CSR [Side 10] Fleksjob en guds gave eller en fandens plage? [Side 14] Kend faldgruberne på de sociale medier [Side Læs mere Marxismens gode sider og kapitalismens værste\nSkatteudvalget SAU alm. del - Bilag 204 Offentligt Fra: Niels Jørn Krog Organisation: Adresse: Svalerodsvej 5 Postnr: 9800 Hjørring EMail: svalerodsvej5@stofanet.dk Telefon: midl. 82432782-98902345 mob.61713146 Læs mere EUNU. europa 2014/15. EU-DEBATTEN LEVER Hver uge, hver måned - året rundt. Vores Europa Ungdommens Europa Få fællesskabet helt tæt på\nVores Europa Ungdommens Europa Få fællesskabet helt tæt på Din holdning batter Bland dig i debatten i avisen og online! EU og sexlegetøj EU er endnu tættere på, end du aner Tag Thorning-testen Ole Ryborg: Læs mere RADIKAL. POLITIK 828. okt. Radikale, menneskerettigheder SIDE 4 6. Fogh, Bendtsen og Napoleon læs Hans Engells analyse SIDE 7 8. VK-uenigheder SIDE 9\nRADIKAL POLITIK 828. okt. 2004 Radikale, menneskerettigheder og familiesammenføringer SIDE 4 6 Fogh, Bendtsen og Napoleon læs Hans Engells analyse SIDE 7 8 VK-uenigheder SIDE 9 FORMANDEN SKRIVER Operaen, Læs mere Finland. Sverige Estland. Letland. Polen. Ungarn Rumænien. Bulgarien. Grækenland Tyrkiet. Cypern\nEU Finland De 15 nuværende medlemslande i EU Sverige Estland De 10 lande, som efter planen bliver fuldgyldige medlemmer af EU i maj 2004. Irland Danmark Letland UK Litauen De to lande, som efter planen Læs mere 2016 © DocPlayer.dk Fortrolighedspolitik | Servicevilkår | Feedback


Optakt: 6. etape af Tour of Croatia 2018 Feltet.dk\n21. april 2018 17:45 af Emil AxelgaardFoto: Unipublic\nDen tredje uge af april er altid en todelt affære, hvor der på én gang er klassikere i Holland og Belgien samt vigtige forbedelsesløb til Giro d’Italia i det sydlige Europa. Det er således også tilfældet i år, hvor mange af de største favoritter varmer op til den italienske grand tour i Tour of the Alps (indtil 2016 kendt som Giro del Trentino), der afvikles fra mandag til fredag med blandt andre Chris Froome, Thibaut Pinot, Fabio Aru og Miguel Angel Lopez i feltet, samt Tour of Croatia, der køres fra tirsdag til søndag og har bl.a. Gianluca Brambilla, Giacomo Nizzolo og Andrea Guardini til start. Hver dag vil vi bringe optakter til etaperne i begge løb.\nSøndag gælder det 6. etape af Tour of Croatia, mens Tour of the Alps er slut.\nDu kan læse overordnede optakter til Tour of the Alps og senere også til Tour of Croatia.\nHusk, at du hver dag hele ugen kan følge løbene på www.feltet.dk/live , hvor du også kan stille spørgsmål til vores ekspert, Emil Axelgaard.\nTour of Croatia - 6. etape\nDe fleste nationale etapeløb slutter i landets hovedstad, og den tradition har det relativt nye Tour of Croatia holdt i hævd. For fjerde år i træk ender det hele med en stor finale i Zagreb efter en relativt flad etape, der er stort set identisk med den, der blev benyttet sidste år. Der er dog ingenlunde tale om en klassisk sprinterfinale i landets største by. I stedet venter en svær rundstrækning med en lille bakke op mod mål, hvor historien viser, at der sagtens kan opstå huller og skabes små forskydninger i klassementet, mens de eksplosive puncheurs og hårdføre sprintere slås om sejren\nEtapen er bare 151,5 km lang, starter i Samobor og slutter i Zagreb. Startbyen ligger bare få kilometer vest for Zagreb, og fra starten kører man faktisk mod vest helt hen til udkanten af hovedstaden, idet man undervejs allerede efter 3,0 km slås om point og bonussekunder i den første spurt. I udkanten af Zagreb slår man en lille sløjfe mod syd for at komme frem til den anden spurt, der er placeret efter 36,0 km. Herefter kører man mod nord til den østlige udkant. Denne indledende del er helt flad.\nDen følgende del af etapen består af en omgang på en rundstrækning i det hovedsageligt flade område nordøst for Zagreb. Først kører man mod nordøst forbi den sidste spurt, der kommer efter 66,5 km, indtil man etapens østligste punkt. Herfra kører man mod nordvest op til toppen af dagens eneste stigning, kategori 3-stigningen Ivan Zelina (1,2 km, 5,2%), der har top efter 102,5 km. Herfra går det mod sydvest gennem helt fladt terræn tilbage mod Zagreb, inden man kører mod vest ind gennem forstæderne frem mod centrum.\nEfter 138,5 km passerer man målstregen for første gang og etapen afsluttes nu med to omgange på en 6,5 km lang rundstrækning i den nordlige udkant af byen. Den er langt fra nogen enkel sag. Fra start kører man mod nord op til et vendepunkt, hvor man vender rundt og herefter følger en anden, let faldende vej tilbage mod syd. Med 2 km igen flader det ud efter en, og herefter venter et skarpe sving med 1800 og 1000 m igen. Med 600 m følger to sving lige i træk, og de leder ind på den afsluttende brostensbelagte bakke, der fører op til mål og har yderligere et sving bare 100 m fra stregen.\nSidste år holdt Vincenzo Nibali sig fremragende til og sikrede sig den samlede sejr ved at spurte sig til en fjerdeplads 2 sekunder bag vinderen Sacha Modolo, der var helt suveræn og sejrede foran Jan Polanc og Boy Van Poppel, mens feltet bagude eksplodere i mange grupper. I 2016 var det Sondre Holst Enger, der med en fantastisk spurt slog Edward Theuns, som ellers havde lignet en sejrherre. Timothy Dupont var 2 sekunder efter på tredjepladsen, mens der var hele 9 sekunder ned til den første større gruppe med de mest opmærksomme klassementsryttere. Året forinden kørte en lille gruppe hjem, og her vandt Maciej Paterski foran Felix Grossschartner, Roman Maikin og Olivier Pardini, mens feltet ankom 17 sekunder for sent.\nDen tidlige kroatiske sommer varer ved helt til slut. Søndag vil kun byde på få skyer og en temperatur på hele 27 grader. Det vil være næsten helt vindstille med en svag vind fra sydvest. Det giver sidemedvind og medvind på først del af etapen og dernæst mod- og sidemodvind på turne tilbage til Zagreb. På rundstrækningen vil der være medvind på første del, sidemodvind på anden del og sidemedvind på den sidste kilometer.\nTrods utallige angreb lykkedes det akkurat ikke for Pieter Weening at slå et hul til en hårdt kæmpende Kanstantsin Siutsou, og dermed har den erfarne hviderusser direkte kurs mod en samlet sejr i et af sponsorgrunde meget vigtigt løb for Bahrain-Merida. Araberne har i det hele taget haft en fantastisk uge og står efter tre dage med to mand i top 10 og hele tre etapesejre. Som I kan læse nedenfor, er der endda meget gode chancer for, at de også tager sejr nr. 4.\nSidste år skiftede førertrøjen ejermand på sidste etape, men det skyldtes alene snilde fra Vincenzo Nibali. Det er meget svært at se, hvordan Weening skal kunne ændre situationen. Han er ikke hurtig nok til at gå efter bonussekunder - her vil Siutsou kunne sætte Arashiro, Bonifazio og Mohoric til at spurte fra ham - og selvom der altid opstår huller i den tekniske finale, vil Weening, der ikke just er et teknisk eller eksplosivt vidunder, næppe kunne lukrere på det til at gøre forskellen. Siutsou skal med andre ord bare holde sig til hollænderens baghjul for at sikre sig den samlede sejr.\nDermed ser det ud til, at sidste etape vil handle om etapesejten. Der er tale om næsten samme rundstrækning, som i de tre foregående udgaver, men denne gang har man forlænget den relativt lette midterste del, så den nu er 6,5 og ikke 3,3 km lang. Historien taler imidlertid uanset denne ændring sit tydelige sprog. Dette er bestemt ikke en dag for de rene sprintere, og de er altid kommet til kort. I stedet er det en perfekt etape for puncheurs og mere holdbare sprintertyper, der samtidig skal kunne håndtere den meget tekniske finale. For klassementsrytterne handler det om at være opmærksom, da der med sikkerhed opstår huller i feltet i en finale som denne.\nSpørgsmålet er, om et udbrud for tredje dag i træk kan løbe med sejren. Det vil blive svært, selvom vi helt sikkert vi se endnu en aggressiv indledning. Bahrains førsteprioritet er naturligvis Siutsou, men det vil være dumt ikke at gå efter sejren med en formstærk Matej Mohoric. Nippo må øjne muligheder med Juan Jose Lobato, Astana med Yevgeniy Gidich og CCC med Jan Tratnik. Derfor burde der være stor interesse i at jagte. Den sidste rundstrækning er ikke let at kontrollere, men i det nye format er den længere og med flere flade strækninger. Derfor burde det kunne lade sig gøre, og vi tror derfor, at det for tredje år i træk skal afgøres i en dyst mellem de bedste puncheurs og de hårdføre sprintere.\nDet får os til at pege på Matej Mohoric som vores favorit. Det tog sin tid for det slovenske at slå igennem som professionel, men i det seneste års tid har han endelig fået sit gennembrud. Det startede med Vuelta-etapesejren sidste år, og siden da er det gået slag i slag for Mohoric. I år har han været næsten ustyrlig siden sin drømmeweekend i starten af marts, hvor han blev nr. 11 i Strade Bianche og vandt GP Industria. Det var dog i Catalonien, at han for alvor viste sit kolossale potentiale, idet han sluttede i top 10 på samtlige etaper med undtagelse af løbets store bjergetape. Den gode form har han taget med sig til Kroatien, hvor han med et smart angreb var tæt på at vinde 2. etape, og nu kommer den etape, han formentlig har set allermest frem til. Mohoric har en fremragende spurt på en lille bakke og er samtidig et teknisk unikum, der som ingen anden kan holde sig fremme i en teknisk finale som denne. Med andre ord står hans navn skrevet med fed på denne afslutning, og derfor tror vi, at han fortsætter Bahrain-dominansen ved at vinde etapen.\nVi glæder os meget til at se Yevngeniy Gidich på denne etape. Den unge kasak har længe været betragtet som et stortalent, men det er først i denne uge, at han har fået sit gennembrud. Paradoksalt er det kommet i de høje bjerge for en mand, der ellers er kendt som hårdfør sprinter. Hans kørsel i denne uge vidner om, at han er i fremragende form, og som hurtig afslutter med forrygende klatreben burde han være fremragende i en finale som denne. Positionskampen kan blive et problem, men hans præstation på den meget tekniske 2. etape indikerer, at han også mestrer den ædle kunst at holde sig fremme i en kringlet afslutning.\nJan Tratnik har længe været en solid rytter, men det er først i år, at han for alvor er slået igennem. Efter at have vundet enkeltstarten i Coppi e Bartali i suveræn stil var han totalt dominerende i Volta Limburg Classic, som han vandt på overlegen maner trods et styrt i finalen. En femteplads i Brabantse Pijl vidner ikke bare om god form, men også fabelagtige evner som afslutter på en lille bakke, og han har også altid været teknisk stærk. Med andre ord bliver en formstærk Tratnik livsfarlig i denne afslutning.\nFor et par år siden var Juan Jose Lobato måske verdens bedste til at spurte op ad bakke, men siden da er det kun gået tilbage for spanieren, hvis karriere endda blev truet efter ”sovemedicin-sagen” i december. Nu er han imidlertid tilbage hos Nippo, hvor han efter en lidt tøvende start langsomt har fundet formen. Der er ingen tvivl om, at han ikke er på samme niveau som tidligere, men han nærmer sig stille og roligt. En stigende spurt som denne burde passe ham perfekt, men desværre er han kendt for sine elendige positioneringsevne, der kan sætte ham ud af spillet i en teknisk afslutning som denne.\nCaja Rural har en meget spændende kandidat i Nick Schultz. Den unge australier har fået sit gennembrud i år, særligt med 3. pladsen i GP Miguel Indurain, men også med flot kørsel i Klasika Primavera. Han er en meget klatrestærk type med en god spurt på en bakke, hvilket ikke mindst 4. pladsen på 2. etape af Tour of the Alps sidste år vidner om. Derfor burde han have udset sig denne etape som en oplagt mulighed for at kapitalisere på den gode form, hvis han kan holde sig fremme i den tekniske afslutning.\nIsrael Cycling Academy har en stærk afslutter i Guillaume Boivin. Efter bronzemedaljen ved U23-VM i 2010 gik karrieren lidt i stå, men langsomt har han fået gang i benene igen. Særligt i det sidste års tid har han været stærkt kørende, ikke mindst i efteråret, hvor han blev nr. 2 i Coppa Bernocchi og nr. 8 i Memorial Marco Pantani samt kørte et flot VM. I teorien burde han være en stærk afslutter på en bakke som denne, og han synes langsomt at være ved at finde formen frem mod Giroen, hvor han allerede nu har sikret sig en plads.\nAlex Kirsch har været yderst svingende i den første del af sæsonen, og han synes ikke helt at være på toppen i øjeblikket. Afslutningen her burde dog være god for den eksplosive puncheur, der ikke mindst i Tour de Luxembourg har viste sine evner som afslutter på en bakke. Måske er denne afslutning ikke helt hård nok for en fyr som ham, men til gengæld burde han kunne glæde sig over den tekniske afslutning.\nBahrain satser formentlig på Mohoric, men vi vil ikke helt udelukke, at Niccolo Bonifazio kan få sin chance. Italieneren synes endelig at have fundet formen og virkede ganske stærk på den afsluttende stigning på 4. etape. Han er en lille holdbar fyr med en fremragende spurt, og selvom han ikke har sine bedste resultater i stigende spurter, burde en teknisk afslutning som denne i teorien passe ham.\nIsrael Cycling Academy kan også satse på Kristian Sbaragli, der efter en katastrofestart på sæsonen i de seneste løb har vist, at han er på rette vej frem mod Giroen. Han er som bekendt en af de mest holdbare sprintere og ganske positioneringsstærk, så derfor har han fine muligheder i denne afslutning, også selvom hans bedste resultater ikke er kommet i stigende spurte.\nUden den knæskadede Giacomo Nizzolo kunne Trek tænkes at køre for Gianluca Brambilla. Den lille italiener har ikke haft den Giro-generalprøve, han havde ønsket sig, og kunne derfor sagtens bruge lidt selvtillid i sin sidste start inden årets store mål. Det er klart, at der er hurtigere folk end ham, men han er teknisk stærk og meget eksplosiv på korte stigninger som denne.\nHvor har vi Sergey Shilov? Russeren er en voldsomt holdbar sprinter, der har opnået sine bedste resultater i hårde endagsløb med en flad finale. Det er imidlertid uklart, hvor god han er til at spurte op ad bakke. Det bliver vi klogere på i morgen, hvor han dog kan få problemer med at positionere sig i den tekniske afslutning.\nEndelig vil vi pege på de to kroatiske stortalenter Tadej Pogacar og Ziga Jerman. Førstnævnte har i år virkelig bekræftet sin evner som afslutter efter hårde løb efter en ganske lovende 2017-sæson, mens sidstnævnte med sejren i U23-udgaven af Gent-Wevelgem har dokumenteret, at en afslutning som denne i hvert fald i teorien burde passe ham. Begge har de derfor gode muligheder for at overraske, hvis de kan holde sig fremme i den tekniske finale.\nOgså Fabian Lienhard, Enrico Barbin, Jonathan Lastra, Vincenzo Albanese, Federico Zurlo og Michel Kreder vil kunne blande sig, men næppe vinde etapen.\nOPDATERING: Shilov og Schultz udgik på dagens etape.\nFeltet.dks vinderbud: Matej Mohoric\nØvrige vinderkandidater: Yevgeniy Gidich, Jan Tratnik\nOutsidere: Juan Jose Lobato, Guillaume Boivin, Alex Kirsch, Niccolo Bonifazio\nJokers: Kristian Sbaragli, Gianluca Brambilla, Tadej Pogacar, Ziga Jerman\nDu kan gense Sacha Modolos sejr fra 2017, Sondre Holst Engers sejr fra 2016 og Maciej Paterskis sejr fra 2015.


Sådan tegner du et nyt badeværelse\nKul Vs. Trævarme\nSådan tegner du et nyt badeværelse\nSæt gulvet. Gulvet skal være fri for byggestøv og snavs.\nMål rummet med et målebånd. Marker en linje direkte ned i midten af rummets bredde. Gentag dette med længden af rummet. Brug en kalklinje til at markere linjerne. Når du er færdig, skal du være tilbage med to linjer, der mødes i midten af det nye badeværelse.\nTør let på flisen på gulvet. Placer fliserne på gulvet ved hjælp af fliseafstandsstykker for at markere fugerørene. Læg gulvet ud og juster fliserne for at minimere de nedskæringer, du skal lave. Når du har besluttet dig for et layout, skal du fjerne fliserne og afstandsstykkerne fra gulvet.\nGlat tyndt sæt mørtel til gulvet med den fladkantede fladkant. Når først det tynde sæt er udglattet, drej trowel over og brug den skårne kant til at skabe kamme i mørtel. Påfør mørtel i små områder for at undgå tørring.\nSæt fliserne i det tynde sæt. Tryk hver flise ned i mørtel. Brug fliser spacers mellem hver flise. Begynd at indstille fliserne langs de markerede linjer. Skær fliserne til rummet med en flis sav. Vent på gulvet til at tørre helt.\nTryk fugemasse i fliserne sammen med en gummibåd. Efter at leddene er blevet fyldt, fjern overskydende med en fugtig fugtesvamp. Vent på gulvet til at tørre helt.\nSæt fugemassen med en fugemasse på producentens anvisninger.\nBadeværelser er et godt sted at installere fliser, fordi de får meget fugt gennem årene. Tile beskytter dit hjem mod vandskader. Tile er også holdbar, hvilket gør den perfekt til års misbrug. Det er nemt at installere fliser i et nyt badeværelse, fordi du ikke behøver at bekymre dig om at fjerne eksisterende gulve, bundplader eller endda et toilet.\nSådan installeres grout


Kommune sagde nej til havmøller\n30/11/2012 KL. 13:17\nNordjysk kommune spillede "turisme-kortet" for at slippe for et af de seks havområder til kystnære havmøller.\nUdsigten fra fiskerlejet Lille Thorup og det sårbare kystfiskeri skulle ikke generes af en mange kilometer lang vindmøllepark kun 4 km ude i havet, mente Jammerbugt Kommune.\nFørst var der 15 udpegede områder, så blev det skåret ned til otte, og i den endelige forhandling blev seks danske havområder udpeget som hjemsted for nye kystnære havvindmøller frem til 2020.\nPlaceringen af de seks havområder blev offentliggjort onsdag, og det drejer sig om to områder i Vesterhavet, et ved Sæby, et i Sejerøbugten, et i Smålandsfarvandet samt et sydvest for Bornholm.\nFlere af havområderne blev sorteret fra efter indædt lokal modstand, blandt andet i Jammerbugt Kommune i Nordjylland.\nSlap for to områder\nKommunen havde fået hele to havområder udpeget, men politikerne kæmpede en hård kamp for at blive sorteret fra. Det skete blandt andet ved at trække "turisme-kortet" under forhandlingerne.\nRegeringen har indgået forlig med V, DF, Enhedslisten og K om, at der skal gennemføres udbud af 450 MW produktionsmøller i de udpegede områder, mens 50 MW bliver forsøgsmøller.\nHavvindmølleparkerne skal som udgangspunkt placeres mindst fire kilometer fra kysten; de skal være klar til at producere senest i 2020 og vil samlet producere strøm nok til en halv million husstandes elforbrug.\nDe seks udvalgte områder:\n"Vi har ikke noget imod at have havvindmøller på 12-15 kilometers afstand, men de her skulle jo ligge kun 4 km fra land. Og vi syntes, at vi havde gode argumenter for at slippe fri," siger borgmester Mogens Gade (V), Jammerbugt Kommune.\nBlandt andet pegede de nordjyske forhandlere på, at det ene af de to forslag til havmølleparker ville betyde, at en stribe vindmøller ret tæt under land ville genere beboerne i omkring 8.500 sommerhuse i området ved Blokhus i Jammerbugten.\nTæt på uberørt fiskerleje\n"Det andet forslag var placeret lige op og ned ad Lille Thorup, et unikt og uberørt fiskersamfund, hvor kystfiskeriet beskæftiger 15 fiskerbåde. Det var vi meget bekymrede for," forklarer borgmester Mogens Gade.\nKommunen havde indleveret et grundigt høringssvar, og under mødet med energiminister Martin Lidegaard slog de nordjyske forhandlere på, at kommunen i forvejen var eksemplarisk med hensyn til antallet af landmøller, og at der var nye landbaserede mølleprojekter på vej i kommunen.\n"Jeg håber, vi er skrevet ud af planerne nu," siger borgmester Mogens Gade (V) fra Jammerbugt Kommune. Hans og kommunalbestyrelsens nej tak skete især af hensyn til ejerne af omkring 8.500 sommerhuse i Jammerbugt.\n"Så jeg håber, at vi er skrevet ud af planerne nu," tilføjer borgmesteren, som siger, at det havde været en katastrofe med en vindmøllepark tæt inde under land i Jammerbugten.\n"Vi er den kommune i Danmark, hvor turisterhvervet har størst betydning for økonomien. Over 10 procent af den erhvervsaktive befolkning er direkte beskæftiget med turisme, så det er noget der batter her hos os," forklarer Jammerbugtens førstemand.\nOmråder stadig i reserve\nI Energistyrelsen understreger kontorchef Hanne Windemuller, at de ni områder, der blev sorteret fra i sidste ende, ikke endegyldigt er smidt i skraldespanden.\n"De resterende ni områder er i princippet i spil, hvis det viser sig, at der ikke er nok der interesserer sig for de områder, som nu bliver udbudt, eller at der er andre grund til at det ikke bliver til noget. Så har vi stadig de andre at falde tilbage på," siger kontorchefen til Jyllands-Posten.\nHun forklarer, at de seks områder er udvalgt som de steder, hvor der er bedste forudsætninger for økonomisk udbygning og samtidig lokalpolitisk opbakning.\n"Der er andre steder, hvor man ikke lige var klar fra kommunalpolitisk side til at skulle have vindmøller op nu," tilføjer kontorchefen.\nKalundborg fravalgte følsomt område\nVi er godt tilfredse med en kystnær havmøllepark i Sejerøbugten, siger borgmester Martin Damm (V).\nI Kalundborg Kommune var borgmester Martin Damm mere end klar. Kommunen havde fået to havområder udpeget, og iden sidste blev det ene af dem udpeget.\n"Vi havde to områder med til mødet med ministeren, og vi sagde, at hvis der skulle reduceres i antallet af placeringer, så havde vi det fint med at Jammerland Bugt faldt ud og vi beholdt Sejerøbugten. Jammerland Bugt er vores største sommerhusområde, og den er meget mere langstrakt og med plads til færre møller. Vi har fået det præcis som vi ville have det," siger Martin Damm til Jyllands-Posten.\nHan forklarer, at man i kommunen satte sig imod placeringen i Jammerland Bugt, fordi vindmøllerne ville komme til at ligge for tæt på land.\n"I det første udkast kunne man ikke se, hvor langt det lå fra kysten. Her lå de tættere på kysten end 4 km - måske nærmere 2 km. Nu er det blevet til 4 km i alle områder, og så er det jo kommet godt ud," lyder det fra borgmesteren, som ikke er bekymret for protester fra sommerhusejere i den idylliske Sejerøbugt.\nMål: Mølleparker kører i 2020\n"Der vil da være nogen der kan se dem, men det er ikke lige oppe foran vinduet," siger Martin Damm.\nDe næste par år forløber nu med forundersøgelser og VVM-undersøgelse, hvorunder der gennemføres en høringsfase.\nSenest i 2017 skal udbuddet i gang, og i 2020 skal der være opstillet i alt 500 MW kystnære havmøller i de seks områder, fremgår det af energiforliget fra marts 2012.\nHar du bopæl i et af de berørte områder, og har du en mening om det kommende naboskab med mølleparkerne?\nHar du andre erfaringer med naboskab med vindmøller?