5 De tre mænd, som kom til at stå i spidsen for de 3 organisationer, der blev stiftet. Fra venstre, Kurt Christensen. Dansk Bouiling Forbund, Henning E. [ensen; Dansk Kegle og Bowling Union og Alfred Christensen, Dansk Kegle Forbund.\nMange møder Forud gik temmelig mange møder. Det så så let ud, bare at dele, men viste sig at være uhyre vanskeligt. Mange interesser skulle imødekommes, og begge organisationer skulle helst fungere godt med det samme. På et fælles repræsentantskabsmøde i Aalborg den 13. august 1967, blev man så enige om at oprette to selvstændige forbund, og at lade denne deling træde i kraft den L januar 1968. Beslutningen kom overraskende hurtigt, og da heller ikke uden sværdslag. I ikke mindre end 5 timer diskuteredes tingene frem og tilbage, og hele 86 indlæg måtte man igennem, før man kunne skride til vedtagelsen af en overgangsstruktur, hvis hovedlinier var: Et udvalg, bestående af unionsformændene for lokalunionerne, skal meget hurtigt udarbejde forslag til love for de to unioner, og fastsætte dagen for en ekstraordinær generalforsamling, på hvilken de to ledelser skulle vælges. Arbejdet skal være tilendebragt, således at man den 12. november i år kan lade to nyvalgte bestyrelser træde sammen, og vælge de personer, som udadtil skal repræsentere bowling og kegler.\nublid medfart af unionernes repræsentanter, og de stakkels unionsformænd måtte bruge adskillige timer og dage, for at få de mange ændringsforslag indpasset i lovene. I unionerne afholdtes mindst 2 ekstraordinære repræsentantskabsmøder, med lovene som punkt på dagsordenen, og med det sigte, at alt skulle ligge klar til den stiftende generalforsamling. På et udvidet hovedbestyrelsesmøde i Nyborg den 12. november, gik så det i unionerne vedtagne igennem, og det kunne konstateres, at lovforslagene ikke var i uoverensstemmelse med FIQ's love, og Dansk Idræts-Forbunds amatørbestemmelser. Endvidere vedtog man de nye love for "overbygningen", Dansk Kegle- og Bowlingunion, samt at vort forbund skulle hedde DANSK BOWLING FORBUND. Tilsvarende keglefolkenes landsorganisation.\nDet stiftende repræsentantskabsmøde Det blev så Nyborg, som blev stedet for det stiftende repræsentantskabsmøde. Den 10. december 1967 blev stiftelsen foretaget, DANSK BOWLING FORBUND var en realitet. Det var et meget målbevidst møde, hvor stemningen gik på, at NU skulle alle disse diskussioner og møder, som Så begyndte den helt store diskus- havde fundet sted i efteråret 1967, afsion om vort nye forbunde love og sluttes med at danne en slagkraftig og vedtægter. De første udkast fik en levedygtig organisation. Og da repræ-


I år skal der dyrkes flere kartofler i begynderhaven end der blev sidste år, og forhåbentligt betyder det at vi kan blive 100% selvforsynende med kartofler. For at sikre at vi ikke bliver trætte af kartofler, har vi bestilt flere forskellige sorter, som også bliver høstklare på forskellige tidspunkter. Det betyder at jeg forventer at være klar med de tidligste kartofler i juni, og derfra vil kunne grave friske nye kartofler op i 3-4 måneder, hvorefter resten af høsten skal bjerges til vinteropbevaring.\nAf de mange forskellige sorter læggekartofler der findes, har jeg valgt følgende til vores køkkenhave i år:\nDer er bestilt 2 kg. Af hver sort læggekartoffel, og de kommer til at give et godt varieret udvalg af forskellige typer kartofler. Sidste år dyrkede vi Jutlandia, Frieslander og blå congo, og var fint tilfredse med udbyttet af disse kartofler, men har alligevel valgt at prøve ene af nye sorter.


november 4, 2017 Peter Thiessen Forbrugernyt 0\nVidste du, at der er blevet vedtaget en lov, hvor du som online lånudbyder skal give ansøgerne 48 timers betænkningstid? dette er for at beskytte forbrugere for at tage en overilet beslutning, og 48-timers reglen fungerer altså derfor som en fortrydelsesfrist. Der findes et utal af online långivere som der tilbyder mange forskellige slags lån: kviklån, forbrugslån, privat lån, kontantlån, kært barn har med andre ord rigtigt mange navne, og derfor skal du kigge dig godt for, og se på hvad de forskellige virksomheder tager i rente for et hurtig lån hos dem.\nUdover renten, så er der andre faktorer, som er super essentielle at holde øje med, når du kigger efter online lån. Begrebet ÅOP betyder årlige omkostninger i procent. Det er altså et tal der sammenfatter forskellige faktorer i dit lån. I tallet for ÅOP medregnes stiftelsesgebyret for dit lån. Det vil sige det en-gangs beløb du betaler, for overhovedet at få lov til at tage et lån. ÅOP omfatter også renten, det vil sige, at selvom du har to lån med to forskellige renter, så kan ÅOP tallet godt være lavere hos lånet med den højere rente, end hos det lån med den lavere rente. Det kan lade sig gøre fordi stiftelsesbeløbet også har indflydelse på ÅOP. Hvis lånet med den lavere rente altså har et højere stiftelsesbeløb, end det andet lån, så kan det betyde, at det, selvom det har en lavere rente, vil være dyrere at tage det lån. Tallet ud for ÅOP er altså vigtigere end rentetallet, da prisen for dit lån i sidste ende afgøres af, hvor stor ÅOP på lånet er.\nKend lånets betingelser\nDet er vigtigt at kende alle lånebetingelserne, inden du indvilliger i et lån. For eksempel skal du have styr på, hvor lang løbetid du vil have på dit lån, og hvor stor en månedlig tilbagebetaling du vil have. Disse faktorer spiller nemlig også ind på, hvor mange penge du i sidste ende betaler for dit lån. Jo længere tid du bruger på at betale lånet tilbage, des flere gange skal du betale renter af de resterende beløber. Derfor vil mange låneudbydere også opfordre dig til, at strække lånetiden ud, således at de kan nyde godt at dine dyrt betalte renter i så lang tid som muligt. Ligeså med den månedlige tilbagebetaling, som hænger nært sammen med lånetiden, er det vigtigt at huske på, at des hurtigere du får skåret ned i, hvad du skylder, des hurtigere vil det beløb du bruger på renten falde. Derfor vil udbyderne også være tilbøjelige til, at foreslå et lavt månedligt tilbagebetalingsbeløb, da du i så fald skal bruge længere tid på at betale beløbet tilbage. Udover disse tekniske faktorer, som indeholder en masse tal, er det også vigtigt at have læst lånets betingelser igennem. Der kan hurtigt vise sig, at være nogle af de lidt skjulte lånebetingelser, som viser sig at kunne koste dig en masse penge. Her er det oftest nemmere at finde andre, som har taget lignende lån og spørge dem om deres erfaringer med lånet. Det er også en god idé at lægge et budget for, hvor meget du har råd til at låne og sidenhen afdrage igen. Og ikke mindst overvej; Hvor meget har jeg egentligt behøv for at låne? Det hele handler om at finde en balance mellem, hvor mange penge du har brug for at låne, og hvor meget du har råd til at betale tilbage hver måned.\nDet at låne penge kan godt virke som en kompliceret og uoverskuelig affære, hvor det drukner i tal og grafer. Det kan derfor anbefales at tage et af de nye hurtiglån, her kan du nemt overskue betingelserne og, og de skjulte gebyrer og tal står nemt til rådighed. Desuden er det som ordet antyder hurtigt overstået, og du skal dermed ikke sidde og få grå hår af det til langt ud på natten.


Obama skærper regler for baggrundstjek af våbenkøbere - MX.dk\nAf Lars Dinesen - 05/01-16 18:20; Opdateret: 05/01-16 19:03\nHer ses Obama ved sin tale om våben (Billede: Polfoto/AP/Carolyn Kaster)\nVi er løbet tør for undskyldninger for ikke at skride ind over for de mange masseskyderier, og vi er nødt til at handle nu.\nObama skærper våbenlov efter utallige skudepisoder\nDen amerikanske præsident vil skærpe landets våbenlov. Se de mange skudsager her.\nSådan lyder budskabet fra den amerikanske præsident, Barack Obama, der tirsdag aften dansk tid fremlægger en række krav til blandt andet baggrundstjek af folk, der vil købe våben.\n- 30.000 amerikanere bliver hvert år skudt og dræbt, siger præsidenten ved et pressemøde.\n- Hundredtusindvis af amerikanere har mistet deres brødre eller søstre - eller begravet deres egne børn, fortsætter han.\nIfølge Barack Obama skal alle våbenhandlere udføre et baggrundstjek af køberne, uanset om våbnet bliver solgt på et loppemarked, i en forretning eller over internettet.\n- Vi kan ikke stoppe al ondskab i verden, men måske kan vi stoppe bare en enkelt ond handling, siger han.\nBrandoffer ønskede sig bare julekort: Så fik hun gave fra Beyoncé\n- Vi kan ikke redde alle, men måske kan vi redde nogle, tilføjer han.\nDe nye krav vil lukke nogle af hullerne i lovgivningen, som indtil nu har givet købere mulighed for at købe pistoler og geværer uden at blive tjekket.\nLÆS OGSÅ: Tyrkiet trækker styrker fra nabolandet Irak efter appel


En bil behøves ikke være en økonomisk tung omkostning -\nseptember 17, 2019 Ecommercenowadministrator Guide, Nyheder, Uncategorized 0\nMange dansker bruger en bil hver dag til at komme fra A til B enten til arbejde eller skole. Vi kører alle sammen rundt for at nå alle vores gøremål, og vi kan hurtigt i travl hverdag blive afhængige af at kunne tænde bilen, når tiden er knap. Hvis du kan nikke genkendende til dette, så læs med her og få inspiration til at spare penge på din daglige transport med leasing af en bil.\nDet koster mange penge at eje en bil og du mister pengene lige så hurtigt igen. Det er simpel logik for de fleste, og alligevel har de fleste dansker en bil til at klare sig gennem hverdagen. Det kan være svært at få råd til alt det vi drømmer om og særligt hvis vi har mange faste udgifter, som skal betales hver eneste måned, der gør vores rådighedsbeløb er lavt. Derfor kan du med fordel overveje om du har nogle faste udgifter, som du kan skære lidt i? Her kan du med fordel starte med at kigge på din bil, som er en stor og tung omkostning hvert måned.\n4 gode grunde til at lease en bil\nDer findes mange gode grunde til at lease din næste bil og spare penge. Hos Nelleman leasing kan du få gennemskuelig rådgivning til at finde den bil, der passer til dit behov og du kan læse mere om leasing her. Den første gode grund til at lease en bil er, at du har mulighed for at prøve flere forskellige biler gennem årene og måske endda kører i biler, som du ellers ikke vil have råd til. Den anden gode grund til at lease en bil er, at du spare mange penge på både kort- og lang sigt. Dine faste biludgifter vil blive mindre, da du ikke skal af med et stort engangsbeløb, hvor du taber mange penge efterfølgende og du kan også slippe for at betale af på et lån. En trejde fordel ved leasing er, at du kan få et tilbud og derefter tjekke om din økomomi kan stemme overens med det tilbud. Du er altså ikke bundet af noget og modtager et tilbud inden 24-timer. En fjerde grund til at lease en bil er, at det er fordelagtigt selv at kunne bestemme over ens tid. Det giver dig et større råderum og frihed til at bestemme, hvor lang en periode du har brug for at lease en bil. Så slipper du for at skulle tage den til syn og sælge den efterfølgende. Det er også smart, at du har muligheden for at fravælge bilen i en periode, hvis du ved du ikke får brug for bilen og kan spare penge på den måde. Samtidig kan du også lease en mere luksusbil, hvis du har ferie eller til et event, hvor du ønsker at kører og ankomme på en mere luksuøs måde.\nFokuser på din forretning og spar tid på regnskab


Sankt Gertruds Stræde 6E, 3. tv, 1129 København K – Se vigtig info\nSankt Gertruds Stræde 6E, 3. tv\nSankt Gertruds Stræde 6E, 3. tv, 1129 København K\nEjendommen på Sankt Gertruds Stræde 6E, 3. tv i København K er opført i 1736 og indeholder 3 værelser, et køkken og et badeværelse fordelt på 76 m2.\nLuftfoto af Sankt Gertruds Stræde 6E, 3. tv, 1129 København K. Matriklen er markeret med den grønne polygon.\nSundhed — Sankt Gertruds Stræde 6E, 3. tv, 1129 København K\nSankt Gertruds Stræde 6E, 3. tv, 1129 København K er en lejlighed og dermed langt mindre udsat for radonforurening end enfamiliehuse i samme område. Radonrisikoen er derfor Meget lav.\nSankt Gertruds Stræde 6E, 3. tv, 1129 København K ligger i den gamle København kommune, der er klassificeret som Radonklasse 2. Det betyder at 1-3% af husstandene i området vurderes at have et radonniveau på 200 Bq/m3 eller mere (WHO anbefaler at koncentrationen ikke overstiger den øvre grænseværdi på 100 Bq/m3). Som udgangspunkt er risiko for Radon i boligen derfor middelhøj.\nDet geologiske underlag på Sankt Gertruds Stræde 6E, 3. tv, 1129 København K er Moræneler (Se Geologi og Geoteknik), der frigiver Radon og dermed øger risiko for Radon i boligen.\nEjendommen Sankt Gertruds Stræde 6E, 3. tv, 1129 København K er opført i 1736 (Se Boligoplysninger) og sandsynligvis ikke radonsikret mod undergrunden (først med bygningsreglementet i 1998 blev der stillet krav om, at nybyggeri skal radonsikres).\nSankt Gertruds Stræde 6E, 3. tv, 1129 København K er en lejlighed. Lejligheder i etageejendomme har et gennemsnitligt radonniveau, der kun er ca. en fjerdedel af niveauet i områdets enfamiliehuse.\nDer er lav risiko for Radon på Sankt Gertruds Stræde 6E, 3. tv, 1129 København K.\nIfølge Machine Learning- algoritmen har ejendommen på Sankt Gertruds Stræde 6E, 3. tv ingen risiko for Asbest.\nEjendommen på Sankt Gertruds Stræde 6E, 3. tv har risiko for PCB i følgende byggematerialer (sandsynlighed angivet i efterfølgende parentes): Maling (54.2%), Fuge (51.0%).\nEjendommen på Sankt Gertruds Stræde 6E, 3. tv har risiko for tungmetaller i følgende byggematerialer (sandsynlighed angivet i efterfølgende parentes): Maling (58.2%).\nDer er ikke registreret jordforurening på ejendommen Sankt Gertruds Stræde 6E, 3. tv, 1129 København K.\nKortet ovenfor viser jordforurening i området omkring matriklen 209-Rosenborg Kvarter, København, der hører til Sankt Gertruds Stræde 6E, 3. tv, 1129 København K. De røde omrader er egentlige jordforureninger (V2) og blå områder er mulige forureninger, der ikke endnu er undersøgt (V1). - Åbn stort kort\nDownload en officiel jordforureningsattest for Sankt Gertruds Stræde 6E, 3. tv, 1129 København K. Tryk på knappen og en PDF-fil vil blive dannet via Danmarks Miljøportal.\nJordforureninger (V2) tæt på Sankt Gertruds Stræde 6E, 3. tv, København K\nlok. nr. 101-02456 70 ✓ F0 BTEX (sum), Bly, C25-C35 kulbrintefraktion, Benzen m.fl.\nlok. nr. 101-00820 301 ? Olie, Bly\nTabellen viser de fem kortlagte jordforureninger (af typen V2), der ligger indenfor en ca. 500 meter radius af Sankt Gertruds Stræde 6E, 3. tv, 1129 København K.\nAfstand angiver afstanden i meter fra Sankt Gertruds Stræde 6E, 3. tv til den pågældende jordforurening.\nJordforureningsdata indsamles, opdateres og adminstreres af regionerne. Hvis du vil vide mere om jordforurening omkring Sankt Gertruds Stræde 6E, 3. tv, 1129 København K bør du kontakte den ansvarlige myndighed hos Region Hovedstaden\nDer kan være problemer med luftforurening på Sankt Gertruds Stræde 6E, 3. tv, 1129 København K.\nDer er ikke registreret trafikstøj på adressen Sankt Gertruds Stræde 6E, 3. tv, 1129 København K\nKortet viser trafikstøj i området omkring Sankt Gertruds Stræde 6E, 3. tv, 1129 København K. - Åbn stort kort\nNedenstående tabel viser trafikstøj i 1.5 meters højde på Sankt Gertruds Stræde 6E, 3. tv, 1129 København K om dagen:\nDrikkevand på adressen Sankt Gertruds Stræde 6E, 3. tv, 1129 København K har hårdhed: 18 - 24. Det betyder at vandet er klassificeret som hårdt. Hårdhedsgraden er baseret på et gennemsnit for kommunen. Vi anbefaler derfor, at du undersøger hårdhedsgraden hos dit lokale vandværk.\nRisiko for oversvømmelse — Sankt Gertruds Stræde 6E, 3. tv, 1129 København K\nDer kan være risiko for oversvømmelse ved kraftig regn og/eller regulære skybrud på adressen Sankt Gertruds Stræde 6E, 3. tv, 1129 København K.\nSankt Gertruds Stræde 6E, 3. tv, 1129 København K ligger ikke i en lavning og som udgangspunkt er risikoen for at regnvand samler sig på adressen under skybrud derfor lav.\nRisiko for oversvømmelse ved ekstrem regn afhænger i høj grad af terrænet. Kortet ovenfor viser lavninger (markeret med blå) omkring Sankt Gertruds Stræde 6E, 3. tv, 1129 København K. De blå områder viser den potentielle maksimale udbredelse af skybrudsrelateret oversvømmelse hvis alle lavninger bliver helt fyldt med vand. - Åbn stort kort\nDen gennemsnitlige befæstelsesgrad i området omkring Sankt Gertruds Stræde 6E, 3. tv, 1129 København K er 80 procent. Det betyder, at ca. 80 procent af overfladen er bebygget eller belagt med asfalt, fliser, brosten mv., der hindrer regn- og overfladevand at sive ned i jorden.\nI perioder med kraftig nedbør vil det øverste jordlag have en middellav hydraulisk ledningsevne på 100 - 125 mm/dag i området omkring Sankt Gertruds Stræde 6E, 3. tv, 1129 København K. Selv i ubebyggede områder vil regnvand derfor blive på overfladen og kun relativt langsomt trænge ned i jorden.\nSankt Gertruds Stræde 6E, 3. tv ligger i et område hvor grundvand ikke ser ud til at udgøre en risiko ifm oversvømmelse.\nBaseret på de historiske observationer og den nummeriske grundvandsmodel er der ikke tegn på at Sankt Gertruds Stræde 6E, 3. tv har problemer med højtliggende grundvand, for nuværende.\nKortet viser den modellerede dybde til grundvandet omkring Sankt Gertruds Stræde 6E, 3. tv. Kortudsnittet måler 1.600 x 800 meter og adressen er markeret med markør . Dybderne er baseret på historiske (1991-2020) målinger i vinterhalvåret (i geologisektionen længere nede på siden kan du få mere detaljeret information om de geologiske boringer tæt på adressen, hvorfra grundvandsdata stammer). Modelberegningerne er nedskaleret fra 100 m grid til 10 m grid med brug af maskinlæring. Områder med højt grundvand er markeret med blå farver, mens gule og orange farver svarer til et dybere grundvandsspejl. - Åbn stort kort\nBoligejer på Sankt Gertruds Stræde 6E, 3. tv, 1129 København K kan få et gratis og uforpligtende fugttjek (normalpris 995,- inkl. moms). Fugt er et problem for 90% af alle danske kældre - Fugt giver forhøjet risiko for sundhedsskadelig skimmelsvamp, astma, allergi, lugtgener, mug, saltudtræk og pudsafskalninger på kældervæggene.\nSankt Gertruds Stræde 6E, 3. tv, 1129 København K er ikke i umiddelbar risiko for oversvømmelse ifm forhøjet vandstand i nærmeste vandløb.\nKortet ovenfor viser hvilke områder, der kan blive berørt i tilfælde af en vandstand på 100 cm over det normale niveau i nærmeste vandløb. Push-pin markøren angiver adressen Sankt Gertruds Stræde 6E, 3. tv, 1129 København K. Data er stillet til rådighed af Klimatilpasning.dk. Se nærmere på det interaktive Vandløbsflodskort - Åbn vandløbskort\nSankt Gertruds Stræde 6E, 3. tv, 1129 København K ligger i en højde på 9.1 meter over havets overflade.\nKortet viser hvilke områder, der kan blive berørt i tilfælde af en vandstand på 600 cm over det nuværende gennemsnitlige havniveau. Push-pin markøren angiver adressen Sankt Gertruds Stræde 6E, 3. tv, 1129 København K. Med det interaktive stormflodskort kan du vurdere andre områder og vandstandsstigninger - Åbn stormflodskort\nSankt Gertruds Stræde 6E, 3. tv, 1129 København K befinder sig ikke i et område, der er udpeget som højrisiko for havvands- eller vandløbsoversvømmelse under plantrin 1.\nBoligfakta og Økonomi — Sankt Gertruds Stræde 6E, 3. tv, 1129 København K\nEjendommen på Sankt Gertruds Stræde 6E, 3. tv i København K er opført i 1736 og indeholder 3 værelser, et køkken og et badeværelse fordelt på 76 m2. Disse og mange andre ejendomsoplysninger er samlet i Bygnings- og Boligregistret (BBR). På DinGeo bruger vi BBR bredt og i kombination med andre geodata, f.eks. når vi vurderer risiko for oversvømmelse, radonforurening osv., samt ved computerberegnede ejendomsvurderinger. Vi har samlet nogle af de vigtigste BBR data nedenfor.\nHent den officielle BBR meddelelse for Sankt Gertruds Stræde 6E, 3. tv, 1129 København K. Tryk på knappen for at hente PDF-filen via boligejer.dk.\nBestil energimærke til Sankt Gertruds Stræde 6E, 3. tv, 1129 København K til pris fra 4.800,- - kontakt os for pris. Med et energimærke kan du søge om tilskud til energirenoveringer. Ved eksempelvis efterisolering af loft, udskiftning af facadevinduer og konvertering til varmepumpe kan du få ca. 100.000 kr. i tilskud, når du har et gyldigt energimærke.\nVi kunne ikke finde et energimærke på Sankt Gertruds Stræde 6E, 3. tv, 1129 København K sidst vi kiggede (15. februar 2020). Det kan skyldes at bygningen ikke endnu er energimærket, eller, at det tidligere energimærke ikke længere er gyldigt.\nJydsk Tagteknik tilbyder gratis gennemgang af husets tag, træværk, vinduer, døre, isolering, tagrender og facade på Sankt Gertruds Stræde 6E, 3. tv - Normalprisen for hustjek er 2.995,- inkl. moms.\nDen primære opvarmningskilde på Sankt Gertruds Stræde 6E, 3. tv, 1129 København K er fjernvarme. Der er ikke registreret supplerende varmeinstallationer.\nEjendommen på Sankt Gertruds Stræde 6E, 3. tv modtager fjernvarme fra HOFOR Fjernvarme P/S. Fjernvarme er stort set altid en fordel. HOFOR Fjernvarme P/S hører dog til blandt landets dyrere fjernvarmeforsyninger med en pris lidt over gennemsnittet - Deres pris for at opvarme en standardlejlighed på 75 m2 og et varmeforbrug 15 MWh er 11.999 kr. Find mere info om HOFOR Fjernvarme P/S her ».\nSankt Gertruds Stræde 6E, 3. tv har et vægtet areal på 76 m2, der er større end standardboligen. Et estimat, der tager højde for det større areal lyder:\nEjendommen Sankt Gertruds Stræde 6E, 3. tv, 1129 København K har 2 hæftelser, der samlet beløber sig til 65.000 kr .\nDato 04. Sep, 1998\nDato 16. Nov, 1983\nLokalområdet — Sankt Gertruds Stræde 6E, 3. tv, 1129 København K\nDen mest almindelige husstandstype i og omkring Sankt Gertruds Stræde 6E, 3. tv, 1129 København K er erhvervsdrivende fra hjemmeadressen , d.v.s. conzoom®-typen Lykkesmed.\nConzoom®-typen på en given adresse ændres løbende. Det skyldes dels den generelle almindelige udvikling i Danmark, men også lokalområdets til- og fraflytning. DinGeo opdaterer løbende Conzoom® - På Sankt Gertruds Stræde 6E, 3. tv er data sidst opdateret 10 februar, 2022.\nSankt Gertruds Stræde 6E, 3. tv hører til afstemningsområdet 3. Indre By hvor der er 14.032 stemmeberettigede borgere.\nBaseret på Rigspolitiets statistiske opgørelser vurderes indbrudsrisiko på Sankt Gertruds Stræde 6E, 3. tv, 1129 København K at være lav.\nI perioden fra første kvartal 2016 og frem til og med andet kvartal 2018 er der anmeldt 448 indbrud i et område på en kvadratkilometer omkring Sankt Gertruds Stræde 6E, 3. tv. Indenfor 1km2-kvadratcellen er der 13383 adresser. Omregnet betyder det at der i perioden årligt har været hvad der svarer til 13.39 indbrud per 1000 adresser. Det giver en estimeret indbrudsrisiko på 1.34 pct.\nSankt Gertruds Stræde 6E, 3. tv hører under skoledistriktet INDRE BY (Sølvgades Skole). I skoledistriktet er der én folkeskole, nemlig Sølvgades Skole.\nDer er gode bredbåndsmuligheder på Sankt Gertruds Stræde 6E, 3. tv, 1129 København K.\nSe fibernet dækningsgrad omkring Sankt Gertruds Stræde 6E, 3. tv\nDer er god 4G mobildækning på Sankt Gertruds Stræde 6E, 3. tv med vejledende downloadhastighed op til 100 - 200 Mbit/s. I Danmark findes der tre store mobilnetværk, der håndterer mobiltelefoni og mobilt bredbånd. På Sankt Gertruds Stræde 6E, 3. tv er dækningen for de tre netværk:\nSe 4G-dækningskort på Sankt Gertruds Stræde 6E, 3. tv\nInternet og Mobildækning Sankt Gertruds Stræde 6E, 3. tv, København K\nAnbefalet bredbånd på Sankt Gertruds Stræde 6E, 3. tv\nBaseret på pris, hastighed, popularitet og kundetilfredshed anbefaler vi Hiper 1000/1000 Mbit/s (Kabel TV-stik) » på Sankt Gertruds Stræde 6E, 3. tv.\nFind andre tilbud og meget mere information om internet, og mobildækning på Sankt Gertruds Stræde 6E, 3. tv, 1129 København K her.\nAnbefalet Mobilt Bredbånd på Sankt Gertruds Stræde 6E, 3. tv\nBaseret på pris, hastighed, popularitet og kundetilfredshed anbefaler vi CBB (Mobilt bredbånd) 75 GB + Trådløs » på Sankt Gertruds Stræde 6E, 3. tv.\nJordarten under Sankt Gertruds Stræde 6E, 3. tv, 1129 København K er Moræneler.\nGeologiske boringer i nærheden af Sankt Gertruds Stræde 6E, 3. tv\nTabellen nedenfor lister de 10 nærmeste boringer sorteret efter afstand fra Sankt Gertruds Stræde 6E, 3. tv.\nHvor langt er der fra Sankt Gertruds Stræde 6E, 3. tv\n✓Stamoplysninger for Sankt Gertruds Stræde 6E, 3. tv, 1129 København K\nAdressens Id 0a3f50a0-889d-32b8-e044-0003ba298018\nBFE nummer 125832\nVi har samlet diverse stamoplysninger på Sankt Gertruds Stræde 6E, 3. tv, 1129 København K.\nDer er ofte store helbredsmæssige omkostninger forbundet med et usundt indeklima. I samarbejde med DinGeo kan Niras tilbyde dig rådgivning om indeklimaet på Sankt Gertruds Stræde 6E, 3. tv. Udfyld formularen, så bliver du kontaktet.


Nilox onlinebutik på Bikeinn\nSørg for at tjekke det bedste udvalg af udstyr fra Nilox. Det kunne ikke være nemmere at søge og købe online og dine valgte varer bliver endda leveret direkte til din dør. De fleste af vores produkter afsendes inden for 24 timer fra bestilling. Som autoriseret forhandler af Nilox har vi en omfattende viden og indsigt i vores produkter og vi kan give dig den nødvendige uddannelse omkring brugen af vores produkter. Du får den bedst mulige service når du har brug for den. Vi mener at en stor del af at sørge for din tilfredstillelse har at gøre med at du kan stole på at dine informationer forbliver fortrolige og sikre. Vi ønsker at du skal være 100% tilfreds med dit køb. Og som om det ikke var nok i sig selv kan du endda sende enhver vare tilbage indenfor 30 dage hvis du ikke er tilfreds med købet. Køb cykel til konkurrencedygtige priser hos bikeinn. Hurtig levering og sikker betaling hos bikeinn. Hvis du har spørgsmål kan du kontakte vores venlige kundeserviceteam som med glæde vil hjælpe.


» Billig Knusper Mysli – 39 kr.\nNavn: Knusper Mysli\nEn stor portion internet outlets yder på nuværende tidspunkt flere leveringstyper. En der er meget anvendt er i dag levering til en pakkeshop, fordi du så nemt kan hente ordren når der er tid til det. Fragtløsningen er altså vældig smertefri, og endda derudover den mest prisbevidste fragttype ved køb af Knusper Mysli.\nDu kan også udse dig at få pakken sendt hjem til din privatadresse eller til når du er på job. Leveringsformen er jævnligt en tak mere bekostelig, men tillige virkelig praktisk. Den prisbilligste form for levering kan ikke benægtes at være selv at hente varerne, men det betinges af at du har bopæl med kort afstand til e-shoppens lager.\nLeveringshastigheden på Frysetørret mad er meget relevant om vi mangler ordren øjeblikkeligt, og derfor er det sandelig vigtigt at du efterser den anslåede leveringsdato for den respektive vare.\nMange e-forretninger reklamerer med 1 dags levering på de fleste af deres produkter, eksempelvis Knusper Mysli, men vær obs på at det er regnet ud fra at der bestilles forud for et besluttet tidspunkt, så de højst sandsynligt kan nå at få dit nye produkt på posthuset inden logistikpersonalet holder fyraften.\nIndtil flere internet handler tilbyder fragtfri levering, men oftest kun ifald du køber for et fastslået beløb. I øvrigt kunne du vælge den mest betalelige form for fragt, som mange gange – uanset om du opholder sig tæt på Fredericia, Slagelse eller Skælskør – vil blive at få dem til at levere varerne til et afhentningssted.\nDet er i dag temmelig ukompliceret for alle og enhver at finde information om priser i blandt diverse internet handler, og så har mange internet firmaer fundet det nødvendigt at formindske salgspriserne på deres varer – til drenge og piger, men også til mænd og kvinder – markant, og endda nogle gange yde fri fragt.\nTrods dette kan det trods alt blive indbringende at tjekke nogle få e-firmaer efter rabat på Knusper Mysli forinden du køber, således at man er på den sikre side med at skaffe sig den mest attraktive pris.\nMan må dog være årvågen med, at såfremt en butik annoncerer bedst i test varer for en pris som kan virke helt ekstremt fremragende, kan det ofte være en indikation på en bedragerisk webshop. Kortkøb er heldigvis omfattet af en ordning, hvilket begunstiger os overfor snydagtige webbutikker.\nVi tilråder generelt køb med gængse betalingskort eller mobilbetaling. Som alternativ bør du vælge en afdragsløsning fra fx ViaBill, hvis du tilstræber at godtgøre omkostningerne over et længere tidsrum.\nForud for at folk shopper på en internet handler behøver de principielt betragte forhandlerens handelsaftale, det er dog tit ikke særlig interessant.\nEt alternativt forslag kunne derfor være at granske hvorvidt netbutikken er medlem af e-mærke ordningen, grundet at det længe har været et bevis på at e-handlen retter sig efter den officielle danske lovgivning, samt at netbutikken af og til undersøges af eksperter der er meget fortrolige lovene på området. Dette er desuden din lejlighed til en håndsrækning, for så vidt du bliver udsat for dilemmaer som følge af din ordre.\nI øvrigt går vi ind for at køber er hensynstagende til de mest relevante regler der indvirker på handlen, f.eks. den ombytningsrettighed e-shoppen tilbyder. I den forbindelse er det ydermere afgørende, at man stadig gemmer ens ordrekvittering, således man når som helst vil kunne bekræfte ordren af Knusper Mysli, ligegyldigt om man leder efter en vare til en herre eller dame.\nTrustpilot medfører absolut relevante løsninger til at kortlægge en stor portion tidligere brugeres betragtninger og derfor er det prisværdigt, at du gransker e-butikkens kritik af Knusper Mysli forinden du shopper.\nFacebook tilbyder dig også i højeste grad relevante metoder til at få kendskab til netshoppens popularitet. Herinde ser vi nogle online webshops som tilbyder folk at ytre en evaluering af ordreforløbet, som lige så vel burde bruges til at vurdere tidligere kunders oplevelser.\nDette website er finansieret af reklamer. Vi har samarbejdsaftaler med en lang række online forretninger hvori vi promoverer deres tilbud, og indtjener godtgørelse ifald en af vores besøgende fuldfører en ordre.\nOrientering angående tilbud og internet virksomheder understøttes tit, men det er umuligt for os at give garantier imod forandringer der muligvis er realiseret efter seneste opdatering af de viste informationer.


VIA DE LA PLATA II – DAG 2 | Den Gamle Pilgrim\nVia de la Plata II - 2015\n7. maj 2015 ErikHjulmand\tSkriv en kommentar\nStart by El Cubo de la Tierra del Vino til Zamora\nDato 7. maj 2015\nVejr +40C sol / skyfri\nHøjdemeter op 110 m\nHøjdemeter ned 310 m\nAfstand tilbagelagt i alt 615 km\nDet blev igen i dag en rigtig, rigtig varm dag. Om +40C var det højeste, ved jeg ikke rigtig. Idiotisk som jeg var, havde jeg hverken taget solarie og for brunet mig inden jeg tog af sted eller taget solbeskyttelsescreme med. Jeg havde faktisk ikke troet, at det blev så varmt og at solen var så hård.\nJeg havde 1½ l vand med - og det er for lidt på sådan en dag, så jeg bliver nødt til at rationere vand på den sidste del af vandringen.\nFør jeg vandre over Rio Duero i udkanten af Zamora, er jeg vandret lidt ned gennem forstaden og kan i det fjerne se den dominerende katedrag fra 1100 tallet i romansk/gotisk arkitektur.\nVed bredden af Duero er der en udendørs restaurant, hvor jeg kan få en godt måltid - kanin med svampe og koldt vand og hvidvin. Og nu kan jeg mærke, at jeg har fået sol.\nJeg vandre over den nye vejbro ind i byen - måske ikke den bedste løsning - for derved kommer man faktisk ind i bagenden af byen. En omvej end at vandre på den gamle bro.\nJeg har booket hotel ud til caminoen. Jeg kan bare ikke lokaliseret hotellet. Men opfattelse er at det ligger uden for centrum. Går ind på en bar og bestiller noget koldt at drikke og dum som jeg er beder jeg barejeren om at bestille en taxa. Da den kommer og jeg fortæller navnet på hotellet - tager han sig til hovedet og peger 200 m hen mod centrum og peger på det. Det kostede ca. 5€.\nJeg finder et apotek og får købt faktor + 50 solcreme - for nu gå det altså ikke længere - min hud på armene og i hovedet er ved at have små blærer med væske. Så jeg står i halvvarm/halvkoldt brusebad i nogen tid i håbet om, at det kan medvirke til at jeg bliver nedkølet og at blærerne kan aftage.\nFør aftensmaden går jeg op i den gamle bydel for at bese katedralen. Den er efter min menig lidt skuffende. Jeg havde faktisk troet, at den var mere eksklusivt udstyret end tilfældet er, dog er en meget imponerende sølv hovedaltertavle.\nHvad jeg ikke tidligere har set, er en imponerende gobelin med Jesus, der er ved at blive taget ned fra korset.\nMine tidligere medpilgrimme har jeg intet set noget til hele dagen.\nZamora er jo en af de her "must see" byer på Via de la Plata, som man skal se. Byen er på 66.000 indbyggere, så helt lille er den jo ikke.\nDen centrale bygning er katedralen med en ikke særlig stor katedralplads, men hævet op over resten af den oprindelige middelalderby.\nForrige indlægVIA DE LA PLATA II – DAG 1Næste indlægVIA DE LA PLATA II – DAG 3


Emne: Grønt regnskab for Region Hovedstaden - PDF\nEmne: Grønt regnskab for Region Hovedstaden\nDownload "Emne: Grønt regnskab 2008-2009 for Region Hovedstaden"\n1 REGION HOVEDSTADEN Forretningsudvalgets møde den 18. maj 2010 Sag nr. 2 Emne: Grønt regnskab for Region Hovedstaden 1 bilag\n2 Region Hovedstaden Grønt regnskab\n3 Grønt regnskab Indholdsfortegnelse Grønt Regnskab Forord...2 Læsevejledning...4 Basisoplysninger- Region Hovedstaden og dens virksomheder...5 Ledelsens redegørelse- visioner, målsætninger og indsatsområder...8 Oplysninger om miljøforhold...15 Energi, varme og CO 2 udledning...15 Brugsvand...27 Affald...31 Kemikalier...43 Spildevand...47 Bæredygtigt byggeri...51 Miljørigtige indkøb...55 Miljørigtig transport...57 Miljørigtig it...58 Bilag\n4 Grønt regnskab Læsevejledning Grønt Regnskab 2008 og 2009 for Region Hovedstaden er en sammenfatning af energi og miljøindsatsen på regionens hospitaler og institutioner. Regionen vil med det grønne regnskab give alle interesserede en let tilgængelig information om virksomhedernes miljøforhold og inspirere regionens virksomheder til at sætte indsatsen for miljøet i system og opnå de fordele, der er forbundet med det. Regionens grønne regnskab indeholder en status over virksomhedens miljøpræstation med fokus på, hvordan virksomhederne påvirker miljøet, samt fremadrettede oplysninger om regionens miljøprofil, målsætninger samt hvilke indikatorer regionen vil måle miljøindsatsen på. Med dette grønne regnskab er det første gang, at Region Hovedstaden viser en samlet oversigt over regionens forbrug og miljøpåvirkning. Alle hospitalerne, psykiatrien, handicap, regionsgården og apoteket har indberettet forbrugsdata for el, varme, brugsvand og affald for 2008 og Hospitalerne har registreret energiforbruget gennem en lang årrække, mens ikke alle institutioner har registreret energiforbruget de foregående år. Affaldsproduktionen er endvidere ikke blevet registreret af alle virksomheder før Det er derfor kun muligt at vise udviklingen i energiforbruget for 2004 til 2009 for hospitalerne. Grønt regnskab 2008 og 2009 omfatter 3 kapitler. I kapitel 1 beskrives regionen som virksomhed og der er en kort kvalitativ beskrivelse af de væsentligste ressource- og miljømæssige forhold, der kendetegner virksomhedens aktiviteter. I kapitel 2 præsenteres Region Hovedstadens holdninger, ambitioner og prioriteringer på miljøområdet. Det beskrives, hvorfor regionen anser de valgte op lysninger for at være væsentlige for forståelsen af virksomhedens miljøpåvirkning, dvs. de miljø og sundhedsmæssige årsager til at begrænse miljøpåvirkningen. Hvilke målsætninger, mål og indikatorer regionen har, hvordan medarbejderne inddrages i virksomhedens miljøarbejde generelt samt hvordan regionen stiller miljøkrav til sine leverandører. I kapitel 3 gøres der status på regionens væsentligste forbrug og miljøpåvirkninger, dvs. hvad der indgår af ressourcer i virksomhedernes aktiviteter og hvad der udledes til luft, brugsvand og affaldsproduktion. Det indeholder både en kvalitativ og kvantitativ beskrivelse af status for energi, varme, brugsvand og affald, mens der i dette første grønne regnskab for regionen kun er en beskrivende kvalitativ status på regionens indsats på kemikalier, spildevand, miljørigtigt byggeri, miljø rigtige indkøb, transport og it. 4\n5 Grønt regnskab Basisoplysninger Region Hovedstaden og dens virksomheder Region Hovedstaden er en meget stor og sammensat virksomhed med ca ansatte. Region Hovedstadens største opgave er hospitalsdrift. Men regionen driver også sociale institutioner og er dynamo i den regionale udvikling. Virksomheden Region Hovedstaden forbruger store mængder ressourcer og påvirker derfor miljøet og samfundet markant. Virksomheden har samtidig en lang række muligheder for at fremme bæredygtig udvikling til gavn for både miljøet, patienter, brugere, medarbejdere, borgere og samfundet. Region Hovedstaden Region Hovedstaden har i alt 1,7 millioner indbyggere Godt 30 pct. af landets befolkning bor i Region Hovedstaden Befolkningstætheden i Region Hovedstaden er ca. fem gange højere end landsgennemsnittet Region Hovedstaden består af 29 kommuner med Bornholms Regionskommune Regionen dækker i alt km² - eller ca. seks pct. af Danmarks samlede areal Region Hovedstaden har i alt 554 km kyststrækninger Region Hovedstaden dækker et område fra Gilleleje i nord til Dueodde i syd og fra Hundested i vest til Christians ø i øst Regionens samlede nettoudgiftsbudget for 2009 var på 30,4 mia. kr og den samlede nettoudgifter på sundhedsområdet udgjorde i alt 29,7 mia. kr., som fordeler sig med: 20,9 mia. kr. til hospitaler og psykiatri m.v., 6,6 mia. kr. til sygesikring, 1,2 mia. kr. til inversteringsgifter, 0,9 mia. kr. til administration. Psykiatri ansatte 12 hospitaler ansatte Handicap ansatte Apotek 454 ansatte Administration ca. 800 ansatte 5\n6 Grønt regnskab Esbønderup Sygehus Helsingør Hospital Hillerød Hospital Hørsholm Hospital Psykiatrisk Center Nordsjælland Frederikssund Hospital Glostrup Hospital Herlev Hospital Hvidovre Hospital Gentofte Hospital Bispebjerg Hospital Rigshospitalet Frederiksberg Hospital Amager Hospital Psykiatrisk Center Sct. Hans Retspsykiatrisk Center Glostrup Psykoterapeutisk Center Stolpegård Psykiatrisk Center Ballerup Psykiatrisk Center Gentofte Psykiatrisk Center Bispebjerg Psykiatrisk Center Rigshospitalet Psykiatrisk Center Frederiksberg Psykiatrisk Center Glostrup Psykiatrisk Center Hvidovre Psykiatrisk Center Amager Bornholms Hospital Psykiatrisk Center Bornholm Regionens sundhedsvæsen Hospitalerne i Region Hovedstaden omfatter 12 hospitaler med ca sengepladser og mere end fuldtidsansatte medarbejdere. Psykiatrien omfatter 14 centre med ca sengepladser, 9 sociale tilbud og omkring ansatte. Praksissektoren i regionen består af ca privatpraktiserende behandlere primært alment praktiserende læger og andre speciallæger, tandlæger, fysioterapeuter, fodterapeuter, kiropraktorer og psykologer. De 29 kommuner i regionen indgår individuelle sundhedsaftaler med Region Hovedstaden bl.a. om indlæggelses- og udskrivningsforløb, om forebyggelse, genoptræning og hjælpemidler. Region Hovedstaden - Handicap driver 17 institutioner med en række specialiserede tilbud målrettet børn og voksne med fysisk og psykisk funktionsnedsættelse, erhvervet hjerneskade, syns-, høre- og andre kommunikationshandicap, børn og unge med gennemgribende udviklingsforstyrrelse, børn og unge med kriminel adfærd. Hvordan påvirker regionens virksomheder miljøet? Region Hovedstadens omfattende aktiviteter på sundhedsområdet påvirker miljøet ved at anvende store mængder fossile brændstoffer, udlede klimapåvirkende gasser, anvende kemikalier og lægemidler, udlede spildevand og producere betydelige mængder affald - for blot at nævne nogle eksempler på, hvordan regionen påvirker miljøet i en negativ retning. Fysisk består virksomheden af en betydelig bygningsmasse, hvori der foregår mange meget forskelligartede aktiviteter inden for sundhedsområdet. Der foretages løbende en række ombygninger af hospitaler og institutioner og der planlægges nogle af de største hospitalsbyggerier i mange år. Virksomheden Region Hovedstaden har derfor som bygherre og som ansvarlig for driften gode muligheder for selv at påtage sig et ansvar og anvende mindre miljøbelastende kemikalier og gennemføre energibesparelser. Regionen indkøber store mængder produkter og en række serviceydelser som påvirker miljøet. Regionens underleverandører er inden for områder som for eksempel energi, ambulanceføring, rengøring, vaskeri, kantinedrift og affaldshåndtering. 6\n7 Grønt regnskab Transport af regionens medarbejdere til og fra arbejde samt transport af patienter, prøver mv., som led i sygdomsbehandlingen, påvirker ligeledes miljøet ved emission af drivhusgasser og partikler til luften. Såvel byggerierne, indkøb og transport har indflydelse på miljøet både direkte og indirekte. Dels ved anvendelse af ressourcer fra andre verdensdele og dels ved at udlede stoffer, der påvirker det globale miljø. Regionen påvirker således ikke kun miljøet lokalt, men også indirekte miljøet og ressourceforbruget i andre regioner og verdensdele gennem sit valg af materialer og produkter. Region Hovedstaden har fokus på miljøpåvirkningerne i alle faser lige fra design af nye byggerier og valg af materialer til den daglige drift og indkøb af produkter og serviceydelser. Region Hovedstadens forbrug og udledninger i 2009 Emission til luft Drivhuseffekt tons CO 2 Ressorcer/Forbrug Indkøb af produkter og serviceydelser ca. 10 milliarder Energiforbrug MWh varmeforbrug 66 % elforbrug 34 % Brugsvandforbrug 1,2 mio m 3 Økonomi Regionens samlede nettoudgifter 30,4 mia. kr. Sundhedsområdet 29,7 mia. kr. Transport Patienter Medarbejdere CO 2 Bygningsmasse ca. 1,9 mio m 2 Affald Total tons Forbrænding tons Genbrug tons Klinisk Risikoaffald tons CO 2 Spildevand Kemikalier Lægemidler Miljøgodkendelser og tilladelser Hospitalerne har ikke egentlige miljøgodkendelser, men spildevandsområdet og de enkelte hospitalers udledninger til de kommunale spildevandssystemer er reguleret gennem kommunale spildevandstilladelser. 7\n8 Grønt regnskab Ledelsens redegørelse visioner, målsætninger og indsatsområder Miljøpolitik Regionen har ikke vedtaget en overordnet miljøpolitik, men bæredygtighed og miljø indgår som elementer i forskellige politikker og planer vedtaget af regions rådet. Det er Kvalitet i byggeri, Strategi for bæredygtig udvikling (Agenda 21), Generalplan-fremtidens fysiske rammer for patienter i Region Hovedstaden for fremtidens byggerier, Handlingsplan for bæredygtig udvikling (Agenda 21), Regional Udviklingsplan, Indkøbspolitikken mv. Miljøindsatsen og bæredygtig udvikling i Region Hovedstaden er en konstant opvejning mellem økonomiske, samfundsmæssige og miljømæssige forbedringer. Regionen tilstræber at samtænke og sammenkoble disse tre dimensioner i sine beslutninger. Handlingsplan for bæredygtig udvikling (Agenda 21) ØKONOMI Udbudspolitik Regional Udviklingsplan MIL JØ Strategi for bæredygtig udvikling (Agenda 21) Indkøbspolitik Kvalitet i byggeri Generalplan Arbejdsmiljøpolitik SAMFUND Vision Region Hovedstadens vision er, at Hovedstadsregionen skal være en af de førende europæiske storbyregioner kendetegnet ved en grøn profil. (Regional Udviklingsplan) Regionen vil aktivt arbejde for, at regionens egne virksomheder udvikles i en bæredygtig retning, så regionen internt gør, hvad den kan for at opfylde denne vision. Region Hovedstadens virksomheder skal på sigt drives gennem bæredygtige principper ved løbende reduktioner og miljøpåvirkninger. Det skal ske ved totaløkonomiske vurderinger så der opnås mest miljø for pengene. Visionen skal virkeliggøres ved, at organisationen har særligt fokus på de væsentligste miljøpåvirkninger ved at forbedre relevante kompetencer samt ved at igangsætte initiativer til fremme af visionen, herunder etablering af et miljø- og energiledelsessystem. 8\n9 Grønt regnskab Værdigrundlag Region Hovedstaden har fire grundlæggende værdier, der skal inspirere ledere og medarbejdere i det daglige arbejde. Disse værdier, der blev vedtaget af regionsrå- det i begyndelsen af 2009 med strategi for bæredygtig udvikling, vil også være grundlaget for det langsigtede arbejde hen imod bæredygtig udvikling. De grundlæggende værdier er: Professionalisme Robusthed Ordentlighed Fremsynethed Professionalismen sikres ved fortsat kompetenceudvikling af nøglepersoner med ansvar for og direkte relationer til Bæredygtighedsstrategien. Igennem et planlagt systematisk miljøarbejde, herunder en forbedret styring af ressourceforbrug og formindskelse af miljøpåvirkningen, sikres det, at kompetencerne fortsat udvikles. Robustheden sikres ved at etablere miljø- og energiledelsessystemer, som relevante nøglepersoner tager ansvaret for. Herved sikres, at systemerne er fast forankret i driften af regionens virksomheder og at resultater fastholdes, dokumenteres og videreudvikles. Ordentlighed sikres ved, at regionens prioriteringer bygger på forebyggende principper, herunder at bæredygtighedsarbejdet tilgodeser forebyggelse af såvel miljøpåvirkninger som påvirkningen af borgernes sundhedstilstand. Fremsynethed sikres ved, at regionen prioriterer en bæredygtig udvikling og at regionen påtager sig rollen som model for ansvarlig miljømæssigt adfærd, ikke alene med lokale initiativer, men også initiativer som har et globalt sigte. Strategi for bæredygtig udvikling Målsætninger Region Hovedstaden har vedtaget tre overordnede målsætninger for, hvordan virksomheden vil arbejde med miljøområdet og udvikle virksomheden i en bæredygtig retning. Det handler om at gøre det rigtigt fra starten, så man undgår miljøproblemer og dyre udgifter til løsning af problemerne efterfølgende. Regionen vil effektivisere miljøindsatsen Region Hovedstaden arbejder for, at hovedstadsregionen skal blive et endnu bedre sted at arbejde, bo og leve i. Regionen vil derfor indkøbe og bygge bæredygtigt, hvor det er muligt. Region Hovedstaden vil arbejde systematisk med at udarbejde procedurer og retningslinjer for at få miljøaspektet ind i beslutningerne så tidligt som muligt. Miljøledelse er en forudsætning for styringen og opfølgningen på de mål regionen sætter sig. Kun med kompetente og engagerede medarbejdere kan regionen opnå konstante forbedringer. Regionen vil spare på ressourcerne At spare på ressourcer som energi, brugsvand og produkter er ikke bare i de fleste tilfælde god økonomi, men også godt ud fra et miljøsynspunkt. Regionen anvender store mængder el og varme. Det påvirker klimaet. Det samme er tilfældet med transporten. Regionen har et omfattende ressourceforbrug af produkter og byggematerialer, der kan indeholde miljø og sundhedsfarlige stoffer. Udledninger fra transporten er endvidere sundhedsskadelige. Miljø og sundheds farlige stoffer kan spredes og påvirke mennesker og økosystemer. Regionen vil etablere en stærk miljøprofil For at nå langsigtede mål på miljøområdet kræver det både store og små forandringer. Region Hovedstaden er lydhøre for, hvad der sker i omverdenen, men også hvilke muligheder regionen har for at påvirke udviklingen på miljøområdet. Med ca medarbejdere, der hovedsageligt arbejder inden for sundhedsområdet, oparbejder regionen viden og erfaringer af stor værdi for samfundet. Regionen kan på forskellig vis bidrage til en positiv samfundsudvikling, eksempelvis gennem formidling af forskning mellem miljø og sundhed, gennem uddannelse af medarbejdere samt gennem vores regionale udvikling. 9\n10 Grønt regnskab De overordnede målsætninger i Strategi for bæredygtig udvikling Effektivitet ved planlægning, drift, projektering og indkøb inden for de udvalgte parametre Region Hovedstaden vil håndtere miljøforholdene systematisk og fremadrettet i lokalt og globalt perspektiv Region Hovedstaden vil have fokus på organiseringen af miljøarbejdet Region Hovedstaden vil implementere et miljø- og energiledelsessystem som et centralt værktøj Spare på ressourcerne, begrænse miljøpåvirkningen og fremme bæredygtig udvikling inden for de udvalgte parametre Region Hovedstaden vil begrænse brugen af ressourcer, og optimere brugen heraf Region Hovedstaden vil løbende begrænse miljøpåvirkningerne Region Hovedstaden vil forberede og iværksætte aktiviteter hen imod bæredygtig udvikling Etablere en stærk miljøprofil for Region Hovedstaden Region Hovedstaden vil have fokus på miljøforbedringer gennem handlinger og handlingsplaner Region Hovedstaden vil være en kompetent og synlig aktør på miljøområdet Region Hovedstaden vil sprede viden om succeshistorier og opnåede resultater Regionens væsentligste miljø - på virkninger Regionens virksomheder har gennem en årrække arbejdet med miljø og energiforhold og der er gennemført screeninger af, hvilket forbrug og hvilke aktiviteter, der giver anledning til de største miljøpåvirkninger. Input /output Energi HOSPITAL Luft og klima Brugsvand Spildevand Materialer Kemikaler Affald 10\n11 Grønt regnskab Fælles for de forbrug og miljøpåvirkninger, der er udpeget som væsentligst er, at de, trods meget forskellige byggerier og aktiviteter, går igen på alle regionens virksomheder, som drives i den fusionerede region. Region Hovedstaden har et stort ressourceforbrug og anvender store mængder energi, kemikalier og lægemidler. De væsentligste direkte påvirkninger af miljøet sker ved udledning til luften, primært som CO 2, samt til recipienter ved udledning af spildevand via renseanlæg. Regionens virksomheder producerer endvidere betydelige mængder affald, der ved bortskaffelsen påvirker miljøet. Regionens ressourceanvendelse Energi Regionen er storforbruger af energi. Der bliver bl.a. brugt meget energi på køling, opvarmning, ventilation, lys og udstyr. Der er både økonomiske og miljømæssige gevinster ved at reducere energiforbruget og CO 2 udledningen fra hospitaler og institutioner. Selvom der løbende er gennemført energiforbedrende foranstaltninger, er der stadig et stort potentiale for yderligere forbedringer og energibesparelser. Internationale klimaaftaler, national regulering, ressourceknaphed og stigende energipriser er andre vigtige incitamenter til at arbejde for energibesparelser. Kemikalier Regionen påvirker miljø og sundhed med miljøbelastende stoffer. Anvendelse af store mængder kemikalier og lægemidler er en forudsætning for et moderne sundhedssystem. Regionen lægger stor vægt på at begrænse miljøpåvirkningen ved fortsat at kortlægge og substituere anvendelsen af de farligste stoffer og begrænse udledningen. Derfor er kemikalieområdet prioriteret som et meget væsentligt indsatsområde. En række af de produkter og byggematerialer, der anvendes i regionen indeholder stoffer, har en kendt potentiel effekt på miljø og sundhed. Hormonlignende stoffer, blødgørere og pthalater udgør for eksempel et stigende sundhedsproblem. Generelt udsættes befolkningen for et meget stort antal kemikalier. Kemikalier er med til at fremkalde sygdomme som kræft, allergi, barnløshed mv. Sygdomme som er ressourcekrævende at behandle. Kemikalieanvendelsen i sundhedssektoren påvirker således det interne arbejdsmiljø og det lokale ydre miljø. Men også det globale ydre miljø. Visse kemikalier, f.eks. CFC og HCFC-gasser, påvirker miljøet på globalt plan, da de er med til at nedbryde ozonlaget. Et andet kemikalie, der påvirker miljøet på globalt plan, er lattergas (N 2 O). Lattergas er med til at øge drivhuseffekten og set i forhold til CO 2, er lattergas knapt 300 gange så skadeligt, dvs. at for hvert kg lattergas der udledes, svare det til 300 kg CO 2. På bare et af regionens hospitaler blev der i brugt 3522 kg lattergas, hvilket svarer til 1049 ton CO 2. Mens andre kemikalier har en mere lokal påvirkning, det kan være LAS i vaskemidler, der, når det kommer ud i naturen med spildevandet, er med til at forskyde konkurrencen i økosystemet. Valget af kemiske produkter og materialer, hvordan de håndteres, opbevares og bortskaffes har derfor en betydning for virksomheders påvirkning af sundhed og miljø. Det gælder både når der skal bygges nyt og indkøbes produkter og serviceydelser. Brugsvand Brugsvand er en knap ressource i Region Hovedstaden og der bliver mindre af den. Årsagen er dels, at vandboringer lukker, da kvaliteten er for ringe på grund af forureninger af jorden, dels fordi der sker en intensiv vandindvinding og dermed sænkning af grundvandsspejlet. Mange af regionens virksomheder har gennem årene gjort en stor indsats for at spare på brugsvandet. Men der anvendes stadig store mængder brugsvand på regionens virksomheder - ca. 1,2 million m 3 om året. Regionen vurderer derfor fortsat området for væsentligt og vil i såvel planlægning og projektering, som i den daglige drift fortsætte arbejdet med at mindske brugsvandforbruget. Regionens udledninger Luft Regionen udleder betydelige drivhusgasser, SO 2, NOx og sundhedsskadelige partikler fra hospitaler og institutioner, som primært skyldes energiforbruget. Luftforureningen udledes fra regionens virksomheder i forbindelse med en række forskellige aktiviteter tilknyttet bygningsdrift, nybyggeri og renoveringer, indkøb af varer og service, transporten af personer og varer. Regionen ønsker at spille en væsentlig rolle i indsatsen for et bedre klima. Regionen vil begrænse luftforureningen ved at gøre det rigtigt fra starten dvs. ved at indtænke energirigtige løsninger i nybyggerier, reno- 11\n12 Grønt regnskab vere den eksisterende bygningsmasse, optimere driften, indkøbe energirigtigt samt mindske energiforbruget ved transport tilknyttet virksomhederne. CO 2 og andre drivhusgasser er væsentlige, da de medfører en øget drivhuseffekt og dermed en stigning i temperaturen på jorden og medfølgende klimaændringer. Emissioner af SO 2 og NOx forværrer åndedrætssygdomme regionalt og giver syreregn, der lokalt ødelægger skove, søer og bygninger. NOx kan endvidere medvirke til næringsstofbelastning i søer og haver. Udledningen af flygtige organiske forbindelser (VOC) er også et problem, da det medvirker til fotokemisk ozondannelse, der forværrer åndedrætssygdomme og er ødelæggende for materialer og planter. Spildevand Regionens virksomheder udleder store mængder spildevand, der går via de kommunale renseanlæg til recipienterne dvs. Øresund og Kattegat. Spildevandet indeholder såvel kemikalier som medicinrester. Region Hovedstaden har sat fokus på spildevandsområdet og vil tage udfordringen op med at kortlægge, begrænse og rense de væsentligste steder. Udledning af kemikalier og lægemidler med spildevandet kan have en toksisk påvirkning af renseanlæg og recipienter. Speciallægemidler til behandling af kræft, HIV infektioner, psykofarmaka udgør en potentiel miljøbelastning af ferske og marine vandområder og en række af stofferne er persistente i vandmiljøet, dvs. at de ikke nedbrydes eller kun nedbrydes meget langsomt. Hospitalernes spildevand vil altid indeholde medicinrester og bakterier, da de udskilles fra patienterne via fæces og urin. Medicinrester, herunder antibiotika, påvirker miljøet i negativ retning og kan potentielt medvirke til at fremme antibiotikaresistens. Affald Regionens virksomheder producerer affald svarende til flere provinsbyer. For at mindske ressourcetabet og miljøpåvirkningen har regionens virksomheder arbejdet på en større genanvendelsesgrad og mindre affald til forbrænding. Endvidere har flere hospitaler haft fokus på medarbejderes sundhed ved håndteringen af affaldet. Men der er stadig store udfordringer på affaldsområdet og regionen har derfor valgt affald som et indsatsområde af hensyn til det ydre miljø, arbejdsmiljøet, sikkerheden og økonomien. De største fraktioner er dagrenovation, men der er også betydelige mængder kontoraffald, byggeaffald, kemikalieaffald samt klinisk risikoaffald. Klinisk risikoaffald er klart den dyreste fraktion at bortskaffe. Derfor er det også økonomisk en god ide, at effektivisere sorteringen, da blot lidt klinisk risikoaffald blandet i dagrenovationen giver anledning til, at det hele takseres til den høje pris. Langt den største del af affaldet går til forbrænding, noget bliver genanvendt og endelig skal en del af det affald, der produceres på hospitalerne specialbehandles, hvilket er omkostningstungt. En stor del af det affald, der produceres i regionen, forbrændes på de store centrale forbrændingsanlæg. Det udleder CO 2 og regionens affaldsproduktion har derfor en indirekte negativ påvirkning på klimaet. Regionens muligheder for at gennemføre miljøforbedringer De konkrete handlemuligheder dækker et bredt felt lige fra optimering af driften, ændret adfærd, renovering og projektering af nye miljø - og energioptimale bygninger til at indkøbe miljømærket udstyr. Det forudsætter viden, organisering og ledelsesværktøjer samt en god kommunikation til medarbejdere, partnere og leverandører. Et eksempel på, hvordan regionen kan nå sine mål på energi- og klimaområdet er, at den sætter ind på alle de felter, der kan resultere i en mindre udledning af drivhusgasser. Både når man bygger nyt, indkøber produkter og serviceydelser, vælger it-løsninger og i den daglige drift er der fokus på de mest energirigtige og mindst CO 2 belastede løsninger. Man skal sørge for, at den tilstrækkelige viden er til stede og bliver spredt. Man skal arbejde systematisk med energiledelse, evaluere og rapportere for at følge den samlede udvikling for at kunne vurdere om indsatsen står mål med effekten eller man skal prioritere sin energiindsats anderledes. I nedenstående figur er det illustreret, at regionen har en række handlemuligheder, der hver især er nødvendige for at gennemføre regionens vision, målsætninger og mål og opnå de ønskede effekter på miljø og sundhed. 12\n13 Grønt regnskab Etablering af miljø- og energiledelse og afrapportering Etablering af tværgående netværk blandt miljøansvarlige og miljømedarbejdere Kompetenceudvikling og opbygning af viden Kommunikation og formidling Miljøvurdering af alle relevante beslutninger Miljørigtigt udbud og indkøb Miljørigtig drift Bæredygtigt byggeri Energi Luft og klima Brugsvand Spildevand Kemikaler Affald Miljørigtig transport H A N D L E M U L I G H E D E R INDSATSOMRÅDER Energi og miljøledelse Region Hovedstaden vil gradvist indføre energi og miljøstyring på alle hospitaler og institutioner. For at opnå resultater vil alle handlemuligheder blive anvendt. Energi og miljøledelse indeholder fire elementer status på miljøbelastningen (det grønne regnskab), opfølgning, planlægning af nye mål (handlingsplan) og gennem førelsen. Det grønne regnskab vil fremover blive koblet til regionens økonomiske regnskab. Status Grønt Regnskab Gennemførelse Opfølgning Planlægning Handlingsplan 13\n14 Grønt regnskab Organisering og inddragelse af medarbejdere På de fleste virksomheder varetages miljøopgaverne af arbejdsmiljømedarbejdere eller af de tekniske chefer. Glostrup Hospital har en miljøkoordinator ansat. På Regionsgården er der tre stabe, der arbejder med miljø og bæredygtighed. Koncern Regional Udvikling arbejder med bæredygtighed primært med fokus på regionen som areal bl.a. med den Regionale Udviklingsplan og Klimastrategi. Koncern Miljø arbejder med oprensning af forurenede grunde. Koncern Økonomi, Bygherreafdelingen arbejder med bæredygtighed, miljø, energi og Klimatrategi i forhold til regionen som virksomhed. Region Hovedstaden har fokus på den interne organisering af energi og miljøarbejdet med henblik på implementeringen af regionsrådets energi og miljømål. Virksomhedernes tekniske chefer og miljøansvarlige medarbejdere er allerede inddraget i arbejdet og vil fremover i stigende grad blive inddraget i arbejdet med at udvikle regionens virksomheder i en bæredygtig retning. 14\n15 Grønt regnskab Oplysninger om miljøforhold Energi, varme og CO 2 udledning Region Hovedstadens hospitaler og institutioners betydelige energi- og varmeforbrug giver anledning til udledning af CO 2 og andre drivhusgasser. Grønt regnskab er den første status på regionens samlede energi- og varmeforbrug samt CO 2 udledning. Ved at omsætte varme og elforbrug til CO 2 udledninger synliggøres hverdagens CO 2 udledning for brugerne. Der sættes således øget fokus på klimaudfordringen. I grønt regnskab for opgøres udelukkende det årlige forbrug af el og varme samt udledningen af CO 2 fra bygningsdriften i de regionale bygninger. Andre af regionens aktiviteter, som f.eks. transport giver anledning til CO 2 udledning, men de er ikke opgjort for Status Hospitaler og institutioner har over en årrække gennemført energibesparelsesprojekter og løbende begrænse energiforbruget. Det er en udfordring, blot at opretholde disse besparelser. Men der sættes disse år konstant nye initiativer i gang, nye teknikker introduceres, energipriserne stiger og der sker løbende stramninger i takt med offentliggørelse af ny viden om klimaændringernes omfang og effekter. Såvel EU som Folketinget har sat mål for CO 2 reduktion. Region Hovedstaden har også selv opsat mål for reduktion af CO 2 og vil gøre, hvad den kan for at tænke energirigtige løsninger og inddrage totaløkonomiske beregninger, når der skal vælges løsninger til de energiforbrugende aktiviteter i regionen. Regionens handlemuligheder for reduktion af energiforbrug og CO 2 udledning Miljørigtigt udbud og indkøb Miljørigtig drift Bæredygtigt byggeri Energi Luft og klima Brugsvand Spildevand Kemikaler Affald Miljørigtig transport HANDLEMULIGHEDER INDSATSOMRÅDER 15\n16 Grønt regnskab Region Hovedstadens målsætninger for luftforureningen er at reducere partikelforureningen og kvælstofudledningen til minimum EU s grænseværdier og herigennem nedbringe antallet af luftvejsrelaterede sygdomme. Tilsvarende er målet at mindske udledningen af CO 2 med mindst 20% i forhold til i dag inden 2015, så internationale klimaaftaler kan overholdes. Regionale Udviklingsplan Ved byggeprojekter skal det sikres, at der lægges vægt på bæredygtige og driftsøkonomiske og miljømæssige analyser i forbindelse med udarbejdelse af projekter. Et hospital er en miljø og energimæssig tung virksomhed. Det er vigtigt at energiforbruget minimeres ved, at der i projekteringsfasen foretages energibevidste beregninger og indkøb samt efterfølgende gives oplysninger om energirigtig adfærd til personalet. Der skal anvendes energi og miljøvenlig projektering af opgaverne Generalplan-fremtidens fysiske rammer for patienter i Region Hovedstaden Delmålsætning Region Hovedstaden vil fortsætte arbejdet med at identificere og implementere energibesparelser ved hjælp af såvel traditionelle metoder som ved anvendelse af nye innovative måder at drive virksomheden på, således at et mindre CO 2 aftryk fra virksomheden Region Hovedstaden opnås. Region Hovedstaden vil arbejde for: At indføre et miljø- og energiledelsessystem for blandt andet at få et samlet overblik over besparelsespotentialet samt vedligeholde og udbygge hidtidige energibesparelser. At identificere energibesparelser inden for bygningsdriften, herunder f. eks. de tekniske installationer, såsom ved udskiftninger og bedre styring af ventilatorer, pumper, belysning samt optimeringer af varmeforbruget. At fremme bæredygtige energiløsninger allerede i planlægnings- og projekteringsfasen ved nybyggeri, renoveringer og ombygninger, for eksempel gennem at vælge vedvarende energikilder. At fremme brugen af energivenlige produkter og tjenesteydelser ved indkøb. Kravene til energivenlige indkøb vil blive præciseret i udbud og koordineres med de mange andre hensyn, som krævet i indkøbspolitikken. At anskaffe benzin- og dieselkøretøjer til regionens virksomheder og i stabs- og servicefunktionerne, som fremover lever op til de høje EU-miljønormer (jf. en beslutning i Budget 2009). At muligheden for anskaffelse af andre køretøjer baseret på bæredygtige drivmidler undersøges. Strategi for bæredygtig udvikling 16\n17 Grønt regnskab Fælles mål for energiområdet at tilstræbe at få bedre overblik over og kendskab til de enkelte anvendelsesområders betydning for energiforbruget. Systematiske kortlægninger af energiforbruget vil være en måde at få overblik på. Herudfra vil hvert anvendelsesområde kunne opgøres mere præcist. Det tilstræbes at energiforbruget reduceres. Handlingsplan for bæredygtig udvikling. Tværgående indsatser på energiområdet Indsats Formål Ansvarlig Indikator Virksomhederne vil tilstræbe at foretage systematiske kortlægninger af varme- og elektricitets forbruget fordelt på anvendelsesområder Bedre beslutningsgrundlag for varme- og elbesparelser Virksomhederne Opgørelse over energiforbrugets fordeling på anvendelsesområder Virksomhederne vil tilstræbe at foretage energimærkning af bygninger Bedre beslutningsgrundlag for varme- og elbesparelser Den centrale administration Energimærker for bygningerne Virksomhederne vil tilstræbe at identificere og gennemføre energi forbedrende foranstaltninger Reduktion af el- og varmeforbrug Virksomhederne Oversigt over de mest attraktive løsninger, driftsbesparelser og reduktion i CO 2 -udledninger Virksomhederne vil tilstræbe at benytte energisparekampagner for ensartede institutioner f.eks. gennem indgåelse af Kurveknækker aftaler Reduktion af elforbrug gennem holdnings- og adfærdsændring Den centrale administration Antal kampagne og kampagnematerialer, Nedbringe CO 2 -udslip og driftsomkostninger Tilbud om deltagelse i regelmæssige ERFA-møder på energi området for driftsansvarlige fra regions virk - som heder Vidensdeling og spredning af bedste praksis Den centrale administration Antal afholdte møder, Evalueringsresultat, mødedeltagere Handlingsplan for bæredygtig udvikling 17\n18 Grønt regnskab Glostrup Hospital sparer på over 1 mio. kr. på varmen Bæredygtighed er blevet et kodeord på Glostrup Hospital og det giver resultater. Der er mange initiativer til at nedbringe energiforbruget, både ved indkøb af energibesparende udstyr og ved at ændre på bestående installationer. Vi har allerede sparet 1 mio. kr. ved at ombygge vores varmesystem fra damp til brugsvand. Og vi regner med en yderligere besparelse, når vi har fået konverteret hele varmesystemet, fortæller miljø- koordinator Jan Søderberg, Glostrup Hospital. Han er ikke i tvivl om, at vejen frem er at tænke langsigtet og visionært både når man vurderer eksisterende installationer og ved ombygninger. Derfor vælger ledelsen også at bruge besparelserne til at foretage flere energisparetiltag. Alt sammen noget der i sidste ende giver bedre miljø og bedre økonomi, siger Jan Søderberg. 18 Fakta Hospitalet bliver nu opvarmet primært af to varmtvandskedler samt en kraftvarmecentral bestående af 3 gasmotorer. Kraftvarmeanlægget producerer ca. tre gange mere elektricitet end hospitalet kan forbruge og forsyner Dong Energy s net, med den overskydende produktion. Kraftvarmeværket er yderst miljøvenligt og udnytter i dag ca. 90 % af energien fra naturgassen. Til sammenligning gav de gamle dampkedler et varmetab på ca. 80% - en årlig udgift på 1 mio. kr.\n19 Grønt regnskab Status i tal Regionens energiforbrug (el og varme) er opgjort for hele regionen som virksomhed dvs. for alle hospitaler, psykiatrien, handicapinstitutioner, Apoteket samt Regionsgården. Opgørelsen omfatter ikke energiforbrug i forbindelse med udlicitering af vask, madordninger m.v. Regionens samlede energiforbrug var Mwh i 2008 og MWh i Opgørelsen af energiforbruget dækker varme og el. I tabel vises en oversigt over fordelingen af forbruget samt hvor meget CO 2, der udledes samlet fra regionen. Hospitaler er meget energiforbrugende, og de har derfor det største for brug og udleder mest CO 2. Tabel Samlede energiforbrug, elforbrug, varmeforbrug (brutto), CO 2 udledning for angivet i MWh og tons Enhed Apotek Hospitaler Handicap Psykiatri Regionsgården I alt (n=1) (n=12) (n=14) (n=12) (n=1) Samlet energiforbrug MWh Forbrug af varme -målt MWh Forbrug af varme MWh graddagekorrigeret Forbrug af el MWh CO 2 udledning tons (n=1) (n=12) (n=14) (n=13) (n=1) Samlet energiforbrug MWh Forbrug af varme -målt MWh Forbrug af varme MWh graddagekorrigeret Forbrug af el MWh CO 2 udledning tons Figur viser det samlede energiforbrug fordelt på varmeforbrug og elforbrug. Regionen bruger det meste energi på opvarmning og produktion af varmt brugsvand. Samlet Energiforbrug MWh MWh Målt varmeforbrug 63 % El-forbrug 37 % Målt varmeforbrug 66 % El-forbrug 34 % 19\n20 Grønt regnskab Varme Regionen brugte i 2008 og 2009 hhv MWH og MWH til at varme regionens bygninger op samt at producere varmt vand. Varmeforbruget til opvarmning af bygninger er afhængig af udetemperaturen. For at kunne sammenligne data fra år til år, omregnes varmeforbruget derfor til, hvad forbruget ville være på et normalt år. Et normalår har 3012 graddage, mens der i er målt hhv graddage og graddage (ELO skyggedage). I figur og tabel ses regionens varmeforbrug fordelt på virksomheder. Det ses, at hospitalerne er klart de største forbrugere af varme. Figur viser det graddage korrigerede varmeforbrug fordelt på regionens virksomhedsgruppe (MWh) Samlet Graddagekorrigeret Varmeforbrug MWh fordelt på virksomheder MWh fordelt på virksomheder Hospitaler 85,6 % Hospitaler 85,7 % Administration 0,6 % Apotek 0,2 % Handicap 2,9 % Psykiatri 10,7 % Administration 0,5 % Apotek 0,5 % Handicap 2,7 % Psykiatri 10,6 % Regionen anvender forskellige typer fyringsmedier til opvarmning af bygningerne, hvilket kan ses på figur Der anvendes mest fjernvarme 68% i 2008 og 59,9% i 2009, men damp anvendes også på en række hospitaler og leverer 13 % i 2008 og 26 % i 2009 af regionens varme. Flere steder anvendes der stadig olie 5,1% i 2008 og 0,3% i 2009, som bl.a. giver anledning til forholdsvis høj CO 2 udledning pr. produceret kwh. Figur viser det samlede graddagekorrigerede varmeforbrug fordelt på fyringsmedier. 20\nHandlingsplan for bæredygtig udvikling\nHandlingsplan 2009 Region Hovedstaden Koncern Miljø Handlingsplan for bæredygtig udvikling Lokal Agenda 21 handlingsplan for virksomheden Region Hovedstaden Koncern Miljø Region Hovedstaden Indholdsfortegnelse


Bilindustrien: et projektil på 700 hk fra en 3D-printer\nEn sportsvogn med 700 hk, der kun vejer 635 kg – mindre end en Smart Fortwo. Intet problem takket være 3D-printere og printmateriale med aluminiumspulver. Teknikere i bilindustrien verden over bruger denne produktionsteknologi til at sætte nye standarder for vægt og design.\nDer er en måben, når "Blade" ruller forbi. Den lilla metallakerede sportsvogn fra den amerikanske startup-virksomhed Divergent kan med sin motor på 700 hk nemlig accelerere fra 0 til 100 km/t på omkring 2,5 sekunder – mens passager og fører sidder bag ved hinanden som i et jetfly. Men der er også en anden grund til at måbe med ærefrygt, selv om du ikke kan se det med det blotte øje: "Blade" vejer kun 635 kg. Til sammenligning vejer en Ferrari F12berlinetta med 740 hk næsten 1,5 ton; mere end dobbelt så meget.\nHvad er så hemmeligheden bag den lave vægt? "Blade" er den første sportsvogn i verden, hvor chassis og undervogn er lavet udelukkende på en 3D-printer. Printeren bruger en laser til at sammensmelte papirtynde lag af aluminiumspulver – et perfekt materiale til lette konstruktioner. Fjerlette komponenter formes lag for lag på blot et par timer. Udført uden behov for dyr og tidskrævende støbning.\nDette er Blade – den første sportsvogn fremstillet med en 3D-printer. Den har 700 hk og vejer kun 635 kg.\nLM3D fra Local Motors: En stor del af chassis og karrosseri er fremstillet på en 3D-printer.\nEn 3D-printer producerer en golfvogn på 44 timer\nDet er usandsynligt, at "Blade" nogensinde kommer i serieproduktion – og den ville være alt for dyr for gennemsnitsforbrugeren. Men det ikke tilfældet for andre biler lavet med 3D-printere. Local Motors er f.eks. en bilproducent i Phoenix, Arizona, der har planer om at lancere sin elektriske golfvogn "LM3D" – 75 procent af chassiset og karrosseriet er lavet på en 3D-printer. I modsætning til Divergent bruger de ikke en laser.\nLocal Motors bruger i stedet det såkaldte Big Area Additive Manufacturing System (BAAM). En kæmpe 3D-printer med en mobil sprøjtedyse, der kan nå alle punkter i montagehallen via tre lineære spor. Printermaterialet er kulfiberforstærket polymer. 18 kg af dette materiale løber der igennem dysen i timen. Det tager omkring 44 timer at printe karrosseriet og de enkelte komponenter som kofangere og sæder. Den elektriske motor, batteriet og dækkene laves dog efter traditionelle metoder. I USA anslås det, at "LM3D" kommer til at koste 45.000 euro.\n3D-printere anvendes mere og mere i bilindustrien i hele verden\nKonkurrenterne i Tyskland producerer biler, der er betydeligt billigere. Teknikere hos RWTH Aachen udvikler e.GO – en eldreven bil, der også er lavet med 3D-printere. Den foreslåede markedspris: kun 16.000 euro. Det gør e.GO til den billigste elbil i Tyskland. Og den globale konkurrence ligger heller ikke stille. I Østrig udvikler de en model kaldet "enjoy", i New Zealand er det "The Drop" og i Taiwan "EV".


GrammaHilfe er en selvstændig og lettilgængelig grammatisk opslagsbog, som kan bruges til tyskundervisningen i udskolingen. Den kan kombineres med øvehæftet GrammaHilfe Arbeitsheft. På http://grammy.alinea.dk/ er der desuden ekstra øvelser, videoer...\nLet´s dance, Rød café\nMat 10, Grundbog\nKenneth Riis Poulsen, Jonas Juul Hansen, Jakob Thomsen, Kaj Østergaard, Lennart Børsting\nGrundbogen præsenterer eleverne for basisstoffet i en række aktiviteter, som efterfølgende foldes ud på systemets website. Alle bogens 10 kapitler har samme opbygning: Intro Aktiviteter Klassesamtaler Viden om Redegørelse. I introen og de efterfølg...


ID Hair Elements Repair Charger Healing Mask, 200 ml kun kr. 99.00\nVarenummer (SKU): 2826 Kategori: ID Hair Elements Tag: Id Hair\nID Hair Elements Repair Charger Healing Mask, 200 ml varefakta\nVarenavn: ID Hair Elements Repair Charger Healing Mask, 200 ml\nID Hair Elements Repair Charger Healing Mask, 200 ml fra Id Hair\nID Hair Elements Repair Charger Healing Mask, 200 ml fås sammen med en masse andre varer lige her i shoppen i den eftertragtede varegruppe ID Hair Elements. Det er ren luksus at få de lovpligtige 14 dages returret der er en god garanti mod at købe det forkerte. Du kan inden for fristen bare returnere ID Hair Elements Repair Charger Healing Mask, 200 ml. Det er snart allemandsviden at man helst køber sin ID Hair Elements Repair Charger Healing Mask, 200 ml hos onlineshoppen HairOutlet, der altid har et stort udvalg af populære varer. Vi har håndplukket varerne og blandt dem kan du shoppe løs efter lækre varer, som jo fx kan være ID Hair Elements Repair Charger Healing Mask, 200 ml. Ved at købe dine varer i en webshop kan priserne findes lavere end i butikker- og det lader sig gøre, når man ikke skal betale til showroom og butikker på dyre adresser.\nID Hair Elements Repair Charger Healing Mask, 200 ml og fordelene ved online handel\nKøber du varer online, er du sikret lidt bedre rettigheder, end loven foreskriver for de fysiske butikker. Varer som er købt i en dansk webshop, skal have returret i 14 dage. når produkterne er købt online, og i nogle tilfælde giver shoppen endda mere og forlænger din returret til mere end de 14 dage. En stor fordel for dig som forbruger er, at webshops har deres priser online, og det at sammenlligne priser bliver en leg, når man kan se de forskellige shops priser med det samme. Og i dag kan du uden videre sammenligne priser direkte på din mobiltelefon i bussen eller toget. Du får også en anden stor fordel, når du shopper online, og det er du slipper for, at skulle få det hele til at passe med de forskellige buslinjer og tidspunkter. Når du har handlet dine produkter, kommer de hjem til din adresse, eller de kan blive sendt til din arbejdsplads, og det kan frit vælges, når du angiver leveringadresse. Den irriterende kassekø undgår du ved at handle online køen er der slet ikke, når du handler online, så behøver du ikke længere forudsige, hvilken kø der er hurtigst – vi gætter aldrig rigtigt alligevel.


Fondsrådet har i 2006 fortsat den regnskabskontrol, der blev påbegyndt i januar 2005.\nPå Fondsrådets hjemmeside kan man finde anonymiserede afgørelser af væsentlig og principiel karakter.\nHjemmesiden indeholder desuden en oversigt over overtrædelser af regnskabslovgivningen, der ikke er væsentlige eller principielle. Der er typisk tale om fejl og mangler, der enten er konstateret samtidig med en væsentlig overtrædelse, eller hvor der er konstateret flere øvrige fejl og mangler.\nOversigten kan hentes via linket her på siden.\nI oversigten vises først overtrædelser af IFRS/IAS-standarder, herefter overtrædelser af “Bekendtgørelse om finansielle rapporter for kreditinstitutter og fondsmæglerselskaber m.fl.” og endelig overtrædelser af årsregnskabsloven.


Den Korte Avis | Muslimsk lærerinde nægtede at give hånd til mænd – nu vil hun have 120.000 kr i erstatning\nMuslimsk lærerinde nægtede at give hånd til mænd – nu vil hun have 120.000 kr i erstatning\nEn muslimsk kvinde, der var ansat som lærervikar på Kundskabsskolen i Helsingborg, nægtede at give hånd til mænd.\nMen det ville skolen ikke acceptere. De stod fast på et krav om, at alle skulle give hånd til andre mennesker.\nMen for den muslimske kvinde, Fardous El-Sakka, er det “utænkeligt”, at hun skulle give hånd til en mand over 18 år, og derfor forlod sit job som lærervikar.\nMen der stoppede historien ikke.\nFardous El-Sakka mener, at hun er blevet diskrimineret.\nDerfor har hun stævnet skolen og krævet 120.000 kr i erstatning for diskrimination. Det kan man læse om hos TV4, Sydsvenskan, FriaTider, og Nyheter Idag\nSagen bliver netop nu behandlet ved arbejdsdomstolen i Helsingborg. Der falder en afgørelse til april, der kan få stor betydning for lignende sager.\nPå den ene side, så hævder El-Sakka at bakke op om skolens værdigrundlag, men samtidig påberåber hun sig respekt for hendes grænse om intimitet.\nPå den anden side står skolen og skolens rektor Lidija Münchmayer fast på, at de ansatte som rollemodeller skal være foregangseksempler på ligestilling.\nKultursammenstød i en nøddeskal\nRetssagen bliver et møde mellem to uforenelige værdisystemer, fordi grænsen Fardous El-Sakka taler om ikke er hendes egen, men islams. Forklædt i vestlige gevanter om respekt og personlig intimitet, kæmpes der ved brug af vestens egen jura for et system, der i virkeligheden handler om det modsatte end respekt.\nFor det handler ikke om hverken respekt eller personlige grænser. Det handler om sharia, og et kvindeundertrykkende værdisystem, der diskriminerer kvinder. Retssagen handler om, at bruge det vestlige retssystem og de vestlige regler til at gennemtvinge særregler om håndtryk på skolen og i resten af det svenske samfund, og dermed skære endnu en bid af Sverige som vestligt, frit og ligeværdigt samfund.\nI virkeligheden handler det om, at bane vejen for et kvindesyn der på ingen måde respekterer kvinden.\nOg det handler desværre om meget mere end det\nDet er vigtigt i denne sammenhæng at skelne mellem muslimer og islam. Nogle muslimer kommer for at blive en del af de fri vestlige samfund og leve sekulært. Det gør islam ikke. “Den” kommer som kolonisator og som erobrer.\nDerfor handler det om meget mere. Nu handler denne retssag om håndtryk, men det kunne lige så godt have været svinekød, bederum, halalkød, burka og tørklæder, særlige skilsmisseregler, kønsadskilt svømning og meget andet. Det det i virkeligheden handler om, er islams indtog og dette værdisystems gradvise reduktion og afmontering af de vestlige samfund ved salamimetoden. Bid for bid.\nDet Fardous El-Sakka gør her, i denne retssag, er bare som god muslim, at tage, eller forøge på at tage endnu en lille bid af Sverige – af Vesten.\nSe video med Fardous El-Sakka fra TV4 her


Problemer med nyt fyr. - Side 4 - Stoker Pro\nIndlæg af martin_b » 16 okt 2013 22:16\nTom_AT skrev: Hvem snakker om at de vil give 80% tilbage?\nTrådstarer skrier selv det med de 80%:\nKashmir skrev: Tvivleren: jo, men de vil kun give os 80% af købsprisen igen.\nLau: er det ikke godkendt!?! Hvorfor det? Vi købte det i juni?\nIndlæg af nemocharley » 16 okt 2013 22:30\nJeg synes helt klart at følgende eksperiment bør udføres på venindens eksmand: http://www.youtube.com/watch?v=ZmUYrgkRXuI\nIndlæg af sjensen » 17 okt 2013 16:49\nOBS. VVS-eksperten trækker 20 % ved retur vare det står der i deres butik og vist nok også på faktura. så det er tabte penge. Medmindre i kan forhandle jer til noget andet, pga. dato for godkendelsen af fyr er udløbet. Den bedste måde at rede flest penge hjem er vel at købe noget hos dem via en bythandel ellers ville jeg nok vælge et andet fyr. Så som skotte. samt en opsætning pakke så er du sikker på at alt virker.\nIndlæg af nemocharley » 17 okt 2013 19:20\nJeg er sgu lidt spændt på at høre enden på historien her - kunne der handles om til en Biomax, eller har trådstarter taget 80% af dine penge tilbage?\nHåber ikke at VVS-eksperten har overtalt dig til at beholde det fyr du har nu.\nIndlæg af Kashmir » 17 okt 2013 19:27\nHar i dag talt med VVS eksperten. Vi får selvfølgelig de ting vi mangler, og min skorstensfejer siger at jeg stadig kan nå at sætte det op lovligt, da det er under 1/2 år siden det er købt.\nHvad er det der er galt med fyret siden I mener det skal byttes? Har kigget rundt om på nettet, og folk virker da ellers rimeligt positive omkring det.\nIndlæg af nemocharley » 17 okt 2013 19:34\nvirkningsgraden er virkelig ringe - biomaxen ligger vistnok 10% højere. Det er for mig at se nok den mest oplagte ting. MEN hvis skorstensfejer har givet grøn lys og du har fået de ting du mangler, tja.. så få det sat op. Viadrus kedlen er en gammel svend, men det er self. en støbejernskedel som holder meget meget længe.\nHvis i får bøvl med en stabil drift i de 6 varme måneder, så kunne det måske være en løsning at investere i solvarme, som også giver rumvarme. Investeringen bliver måske yderst langsigtet, men det kan give en rigtig god komfort.\nIndlæg af Kashmir » 17 okt 2013 19:37\nOkay. Så det vil sige at et andet fyr får 10% mere ud af pillerne? Vi er snart så trætte af det her så vi bare skal have det lavet.\nIndlæg af nemocharley » 17 okt 2013 19:37\nIndlæg af Tom_AT » 17 okt 2013 19:39\nAlene en virkningsgrad på 80% siger alt om at det fyr burde leveres tilbage. Nye pillefyr ligger på omkring 91-95%.\nYdermere skulle den kedel ikke være specielt nem at gøre ren, så vidt jeg kan huske at have læst mig til.\nMen altså, det korte af det lange er at det er oldnordisk design der for skulle være taget af markedet for flere år siden.\nDu er glad for det solvarme, hva Nemo?\nNu ved jeg ikke med sådan en Bio 18 kedel.\nMen synes flere Scotte-ejere har skrevet at forrentningstiden på solvarme er alt alt for lang, og at det slet ikke kan betale sig at montere solvarme. Simpelthen fordi moderne pillefyr kan starte og stoppe selv, og bruge så lidt piller på fx at lave varmt vand. Så de 30000,- ekstra solvarme koster tager alt for lang tid at tjene ind igen.\nIndlæg af nemocharley » 17 okt 2013 19:40\ndet der bekymrer mig mest er de voldsomt mange kw fyret kan yde. Jeg har også et fyr som er for stort til mit hus, men det er heldigvis rigtig stærk til at tænde og slukke efter behov (ingen pausefyring) og så har jeg solvarme, hvor fyret varmer i en 300l akkutank. Dvs at fyret ikke arbejder om sommeren, og om vinteren taber den lidt kw i vandet.\nTime: 0.452s | Queries: 40 | Peak Memory Usage: 3.12 MiB