Det gør en forskel. Om livsstilsændringer i socialpsykiatrien - PDF\nDownload "Det gør en forskel. Om livsstilsændringer i socialpsykiatrien"\n1 Det gør en forskel Om livsstilsændringer i socialpsykiatrien\n3 Det gør en forskel Om livsstilsændringer i socialpsykiatrien\n4 Kolofon Titel: Det gør en forskel Om livsstilsændringer i socialpsykiatrien Copyright 2013 Socialstyrelsen Udgivet af: Socialstyrelsen, udgave, 1. oplag Trykt udgave: ISBN Elektronisk udgave: ISBN Redaktion: Jane Gullacksen, Line Hovind og Marie Herholdt Jørgensen, faglige konsulenter, Socialstyrelsen Layout: 4PLUS4 Tryk: Rosendahls Schultz Grafisk A/S Socialstyrelsen Videnscenter for Handicap, Hjælpemidler og Socialpsykiatri Landemærket København K Faghæftet kan bestilles via Synspunkter, der kommer til udtryk i interview, artikler af eksterne skribenter samt kommentarer er ikke nødvendigvis dækkende for Socialstyrelsen. Videnscenter for Handicap, Hjælpemidler og Socialpsykiatri 541 TRYKSAG 457 Videnscenter for Handicap, Hjælpemidler og Socialpsykiatri er en enhed i Socialstyrelsen, Socialministeriet. Videnscentrets opgave er at udvikle, indsamle, bearbejde og formidle viden om handicap, hjælpemidler og socialpsykiatri med henblik på at bistå kommuner, regionale og private tilbud med udvikling og kvalificering af de lokalt forankrede rådgivnings- og vejledningstilbud. 2 VIDEN TIL GAVN\n5 Indholdsfortegnelse Forord... 4 En styrket indsats for sundhedsfremme og forebyggelse til personer med psykiske vanskeligheder... 6 Aktuelt bedste viden om livsstilsændringer på psykiatriområdet Et forskningsoverblik... 9 Idræt skal fremme sundhed på tværs af sektorer Sund livsstil som en integreret del af botilbud Ind fra ensomheden Om idrætsdeltagelse blandt yngre brugere af socialpsykiatriske tilbud Idræt som frivilligt tilbud erfaringer fra Dansk Arbejder Idræt Sundere liv i socialpsykiatrien et eksempel fra Region Midtjylland Mennesker med psykiske vanskeligheder vil gerne leve sundere Livsstilscafé har sat spor Litteratur til inspiration\n6 DET GØR EN FORSKEL Forord Socialstyrelsen ønsker at formidle viden om indsatser, der har fokus på forebyggelse og sundhedsfremme. En viden, der tager højde for de specifikke udfordringer der er, når et menneske har psykiske vanskeligheder og samtidig gerne vil ændre livsstil. En aktuel rapport fra Vidensråd for Forebyggelse, Psykisk sygdom og ændringer i livsstil, fortæller, at mennesker med psykiske vanskeligheder har en markant højere dødelighed i forhold til den generelle danske befolkning. Gennem de seneste år er det dokumenteret, at denne gruppe, foruden den højere dødelighed på år i forhold til gennemsnitsdanskeren, tillige slås med markant flere livsstilssygdomme. Forskningen peger på, at denne målgruppe, i lige så høj grad som den øvrige del af befolkningen, er motiveret for livsstilsændringer. Rapporten fra Vidensrådet for Forebyggelse viser også, at det nytter med målrettede indsatser i forhold til livsstilsændringer. Det er vigtige aspekter, når der skal tænkes forebyggelse og sundhedsfremme for mennesker med psykiske vanskeligheder. Det øgede fokus på denne gruppes komplekse udfordringer i forhold til deres sundhed og trivsel, har de senere år resulteret i flere tiltag og indsatser, der lægger op til at tænke mere på tværs og utraditionelt i forhold til, at ændre den dårlige prognose på overdødelighed og livsstilssygdomme for mennesker med psykiske vanskeligheder. I forhold til sundhedsfremme og forebyggelse er det nødvendigt også at medtænke begreber som recovery, deltagelse, fællesskaber og inklusion. Recovery handler om at komme sig og komme videre efter at have fået en psykiatrisk diagnose, og begrebet dækker over, at diagnosen ikke nødvendigvis er forbundet med kronicitet. Forskning viser, at recovery ofte optræder i relation til det at deltage og blive inkluderet i sociale fællesskaber; at være i relationer, som giver håb og tro på fremtiden; at man som menneske har mulighed for at (gen)opbygge en positiv identitet og overvinde den stigmatisering, man kan have oplevet, samt at genvinde magten over sit liv og få handlemuligheder og kompetencer, som kan skabe positiv forandring. Det er både et individuelt og samfundsmæssigt anliggende. Personen skal selv ønske forandring, og samfundet skal give muligheder og være inkluderende i forhold til tilgængelighed på områder som arbejdsmarkedet, fritidsaktiviteter og øvrige fællesskaber. Ovennævnte rammer udgør nogle væsentlige forudsætninger i forhold til at arbejde med sundhedsfremme og forebyggelse. I dette faghæfte har vi valgt at fokusere på den del af den recovery-understøttende indsats, der handler om at fremme mulighederne for et sundere liv, og dermed muligheden for en øget livskvalitet. I faghæftet præsenteres aktuelt bedste viden i forhold til livsstilsinterventioner hos mennesker med psykiske vanskeligheder. Der er også en beskrivelse af, hvilke rammer kommunerne har i forhold 4 VIDEN TIL GAVN\n7 til at arbejde med sundhedsfremme og forebyggelse generelt, men også mere specifikt i forhold til målgruppen i socialpsykiatrien. Faghæftet præsenterer praksiseksempler, der viser hvorledes regioner, kommuner og bosteder arbejder med sundhed og forebyggelse, der tager højde for de specifikke udfordringer som mange mennesker med psykiske vanskeligheder kan opleve. Vi har valgt at beskrive enkelte praksiseksempler, så det kan give en fornemmelse og illustration af de rammer og vilkår, som indsatserne skal folde sig ud i. Det er vores håb, at præsentationen af artiklerne kan bidrage til at inspirere beslutningstagere, ledere og medarbejdere i kommuner og regioner på det socialpsykiatriske område til at tænke sundhedsfremme og forebyggelse ind som en naturlig og prioriteret del af hverdagen. Socialstyrelsen vil gerne takke de personer, der har ydet bidrag og skrevet artikler til denne publikation. Jane Gullacksen og Line Hovind, faglige konsulenter, Socialstyrelsen Begreber og sprogbrug Socialstyrelsen anvender i dette faghæfte generelt begrebet psykiske vanskeligheder. Begrebet psykiske vanskeligheder dækker over når en person for en kortere eller længere periode oplever vanskeligheder, som påvirker personens psykiske, fysiske, og sociale liv, samt funktionsevne. Faghæftets eksterne bidragsydere kommer blandt andet fra psykiatrien, hvor man har forskellige tilknytninger til det psykiatriske område. Derfor forekommer udtrykkene psykisk syg, sindslidende, psykisk lidelse, psykiske vanskeligheder, psykiske funktionsvanskeligheder og psykisk sårbar også i dette faghæfte. Det er udtryk for, at målgruppen i (social)psykiatrien er en bred og varierende målgruppe, der kan have brug for meget differentierede tilbud og støtte. 5\n8 DET GØR EN FORSKEL En styrket indsats for sundhedsfremme og forebyggelse til personer med psykiske vanskeligheder Mange med psykiske vanskeligheder er motiverede for at ændre livsstil. Endda i højere grad end den øvrige befolkning. Af Eva Michelle Burchard, konsulent i Center for Forebyggelse i praksis, KL Borgere med psykiske vanskeligheder udvikler, ligesom den øvrige befolkning, i stigende grad livsstilssygdomme. Denne stigning i livsstilssygdomme er i vid udstrækning resultat af uhensigtsmæssig sundhedsadfærd. Undersøgelser viser, at mennesker med psykiske vanskeligheder generelt har mere usunde kostvaner, ryger mere, drikker mere alkohol og er mindre fysisk aktive end den øvrige befolkning. Borgere med psykiske vanskeligheder dør i gennemsnit 20 år tidligere end landsgennemsnittet. En del af overdødeligheden kan tilskrives selvmord, mens ca. 60 % kan tilskrives somatiske sygdomme. Mennesker med psykiske vanskeligheder har fx en overdødelighed af livsstilssygdomme som diabetes, hjertekarsygdomme og kræft. Kommunerne har mulighed for at påvirke befolkningens dagligdag og nærmiljø. Stort forebyggelsespotentiale blandt borgere med psykiske vanskeligheder Mange mennesker med psykiske vanskeligheder er motiverede for at ændre livsstil og endda i højere grad end den øvrige befolkning. Det viser tal fra den nationale sundhedsprofil fra 2010, hvor det blandt andet ses, at syv ud af ti borgere med psykiske vanskeligheder ønsker at kvitte cigaretterne, mens tre ud af fire mennesker med psykiske vanskeligheder ønsker at være mere fysisk aktive og over halvdelen med psykiske vanskeligheder ønsker at spise sundere. Kommunerne i Danmark har et stort ansvar for forebyggelsen, idet kommunerne ifølge sundhedsloven har ansvaret for at skabe sunde rammer og etablere sundhedsfremmende tilbud. Kommunerne har mulighed for at påvirke befolkningens dagligdag og nærmiljø både i de kommunale institutioner; daginstitutioner, skoler, plejecenter og botilbud og igennem indsatsen på beskæftigelsesområdet, den fysiske planlægning osv. Der er et stort potentiale i at arbejde sundhedsfremmende i hele kommunen. Sundhedsfremme- og forebyggelsesarbejdet fordrer en tværfaglig indsats og opmærksomhed og bør ses som en del af kerneydelsen. Det gælder også i socialpsykiatrien, hvor der skal arbejdes 6 VIDEN TIL GAVN\n9 med sunde rammer i botilbud og væresteder, og hvor medarbejderne skal kunne indgå i nye samarbejdsformer med de borgere, der ønsker hjælp og støtte til at ændre sundhedsadfærd. Indsatsen understøttes af politikker og handleplaner samt ledelsesmæssig opbakning, men det er naturligvis især vigtigt, at medarbejderne har den nødvendige viden på området. Sundhedsstyrelsens forebyggelsespakker Sundhedsstyrelsen har udarbejdet en række forebyggelsespakker, der indeholder faglige anbefalinger baseret på den aktuelt bedste viden om effektiv forebyggelse og sundhedsfremme. Forebyggelsespakkerne retter sig mod de kendte risikofaktorer bl.a. rygning, alkohol, motion og mental sundhed, men pakkerne har også et nyt og stærkere fokus på, hvordan kommunerne kan reducere ulighed i sundhed. Anbefalingerne i forebyggelsespakkerne skal bidrage til prioritering og kvalitetssikring af det forebyggende og sundhedsfremmende arbejde i kommunerne. Sundhedsloven 119 Kommunalbestyrelsen har ansvaret for ved varetagelsen af kommunens opgaver i forhold til borgerne at skabe rammer for sund levevis. Stk. 2. Kommunalbestyrelsen etablerer forebyggende og sundhedsfremmende tilbud til borgeren. Stk. 3. Regionsrådet tilbyder patientrettet forebyggelse i sundhedsvæsenet og i praksissektoren med videre samt rådgivning i forhold til kommunernes indsats efter stk. 1 og 2. I forebyggelsespakkerne indgår der 4 typer af indsatser: Rammer (kommunale planer, politikker). Tilbud (rådgivning, træning, behandling af borgere). Informationsindsatser og undervisning (oplysning, markedsforing af kommunale forebyggelsestilbud, understøttelse af nationale initiativer). Tidlig opsporing (opsporing af borgere med risiko for udvikling af sygdom). Der er ikke udarbejdet en forebyggelsespakke specifikt til socialpsykiatrien, men der er i alle pakkerne en række anbefalinger, der retter sig mod kommunens institutioner og botilbud, og anbefalinger der retter sig mod særlig sårbare grupper, herunder borgere med psykiske vanskeligheder. I forhold til sunde rammer anbefales det blandt andet, at kommunale sundhedspolitikker (om mad og måltider, rygning, motion og alkohol- og rusmiddelbrug) skal udmøntes som handleplaner i de kommunale institutioner, herunder i socialpsykiatrien, mens det i forhold til forebyggelsestilbud anbefales, at der på nogle områder etableres særligt tilrettelagte tilbud til sårbare grupper, der ligesom den øvrige del af befolkningen har gavn af fx hjælp til at stoppe med at ryge. I relation til tidlig opsporing kan det i socialpsykiatrien handle både om opsporing af tidlige tegn på somatisk sygdom og om tidlig opsporing af risikoadfærd som fx alkohol- eller rusmiddelmisbrug. Med implementering af Sundhedsstyrelsens forebyggelsespakker kan kommunerne sikre en systematisk sundhedsfremme og forebyggelsesindsats i hele kommunen og skabe det fundament, der er nødvendigt for at mindske den sociale ulighed i sundhed. Ved at sikre sunde rammer og målrettede tilbud til borgere med psykiske vanskeligheder understøttes socialpsykiatriens arbejde med rehabilitering og recovery. 7\n10 Fra forebyggelsespakke til forebyggelse i praksis Flere kommuner rundt om i landet arbejder i disse år aktivt på at arbejde med forebyggelses som en integreret del af den socialpsykiatriske indsats. Nogle steder ansættes udviklingskoordinatorer, der arbejder med at skabe sunde rammer i botilbud, væresteder og aktivitetscentre i hele kommunen, andre steder arbejder man med afprøvning af nye metoder til at styrke sundheden blandt borgere med psykiske vanskeligheder på enkelte af kommunens institutioner. Erfaringerne viser, at målrettede og vedholdende sundhedsfremmeindsatser kan gøre en forskel - også for disse borgeres sundhed og livskvalitet. Det er dog ikke altid lige let at gå fra anbefalinger om, hvad der bør gøres, til faktisk at integrere nye måder at arbejde på i daglig praksis. For at understøtte systematik og kvalitet i kommunernes forebyggelsesarbejde har regeringen bevilget midler til et nyt center, Center for Forebyggelse i praksis, der gennem rådgivning og afholdelse af temadage mv. skal hjælpe kommunerne med implementering af forebyggelsespakkernes anbefalinger. Vi vil tydeligt vise, at det her område er noget, som kommunerne skal tage ejerskab til. Astrid Kragh Vi vil tydeligt vise, at det her område er noget, som kommunerne skal tage ejerskab til. Det er en afgørende kommunal dagsorden, og kommunerne har heldigvis meldt sig stærkt på banen. Kommunerne har en særlig mulighed for at tænke på tværs, helt fra daginstitutioner til ældreplejen. Derfor er det godt, at centret holder til i KL, siger Astrid Krag. Alle kommuner er velkomne til at kontakte Center for Forebyggelse i praksis med ønsker til nye aktiviteter på områder, hvor de har brug for rådgivning, sparring, ny viden eller anden bistand i forbindelse med implementering af Sundhedsstyrelsens forebyggelsespakker. Centeret prioriterer aktiviteter, der kan komme flere kommuner til gavn, og vil i planlægning og gennemførelse af aktiviteter samarbejde med andre relevante aktører på forebyggelsesområdet. For yderligere oplysninger, kontakt: 8 VIDEN TIL GAVN\n11 DET GØR EN FORSKEL Aktuelt bedste viden om livsstilsændringer på psykiatriområdet Et forskningsoverblik Mennesker med psykisk sygdom har en markant lavere levetid end mennesker, der ikke er ramt af psykisk sygdom. Denne artikel ser på, hvad der findes af viden om årsager til denne forskel. Af Merete Nordentoft, professor i psykiatri Der er overdødelighed og oversygelighed for mennesker med psykisk sygdom. Den forventede levetid er cirka 20 år kortere for mænd og 15 år kortere for kvinder med bipolar sygdom og skizofreni, mens antallet af tabte leveår er lidt mindre ved depression (1;2). fordoblet, og denne dødsårsag spiller kvantitativt den største rolle. Selvmord og ulykker spiller en betydelig rolle for den nedsatte livslængde, men hovedårsagen er tidlig død på grund af somatisk sygdom, og kvantitativt spiller hjertekarsygdom den største rolle (3). Der er overdødelighed ved samtlige sygdomskategorier både for mænd og kvinder. Overdødeligheden ved hjertekarsygdomme er mere end 30 Tabte leveår sammenlignet med baggrundsbefolkningen Tabte leveår sammenlignet med baggrundsbefolkningen I de seneste årtier er dødeligheden ved hjertekarsygdomme i befolkningen faldet dramatisk, men hos patienter med skizofreni har man ikke kunnet Mænd, Danmark Kvinder, Danmark Mænd, Finland Kvinder, Finland Mænd, Sverige Kvinder, Sverige Figur 1: Tabte leveår blandt psykiatriske patienter i Danmark, Finland og Sverige, sammenlignet med baggrundsbefolkningen. Patienterne har mindst en gang været indlagt på psykiatrisk afdeling. Kilde: Wahlbeck et al, Br J Psychiatry,\n12 Figur 2. Udviklingen i hjertekarsygdom for mænd, per Kilde: Det Psykiatriske Centralregister og Dødsårsagsregisteret (8). finde denne positive udvikling. Den vigtigste årsag er formentlig, at patienter med skizofreni ofte har en meget usund livsstil, og har været svære at nå med kampagner for sundere livsstil (for eksempel rygestop og fysisk aktivitet). Hertil kommer at patienter med skizofreni ikke i tilstrækkelig grad undersøges og behandles for somatiske sygdomme (for eksempel diabetes, forhøjet blodtryk og kolesterol) (4;5), og formentligt er bivirkninger ved nyere antipsykotisk medicin i form af øget risiko for vægtøgning og forstyrret hjerterytme også en del af forklaringen (6;7). Data fra det Nationale Indikator Projekt (NIP 1 ) viser, at der blandt patienter med skizofreni er en større andel, der har risikomarkører for diabetes og hjertekarsygdom (Body Mass Index (BMI) > 30, taljeomfang > 88 cm for kvinder og 102 cm for mænd, forhøjet blodsukker, forhøjede blodlipider og blodtryk>130/95 mm Hg). Blandt de NIP er en landsdækkende kvalitetsdatabase, som har eksisteret siden NIP har fra 2012 skiftet navn til Den Nationale Skizofrenidatabase. ( patienter med skizofreni, som i 2011 fik rapporteret data til NIP havde 18 % forhøjet blodsukker, 35 % havde BMI over 30, 57 % havde taljeomfang der oversteg de af Sundhedsstyrelsen anbefalede grænser, 59 % havde forhøjede blodlipider og 61 % havde forhøjet blodsukker. For alle patienter med skizofreni, indlagt på psykiatrisk afdeling eller i ambulant behandling, skal der mindst en gang årligt indrapporteres oplysninger, der dokumenterer kvaliteten af den behandling, de har modtaget. Der findes ikke tilsvarende oplysninger for depression og bipolar sygdom. Årsager til overdødelighed Oversygelighed og overdødelighed kan have flere årsager. For det første er der meget der tyder på, at mennesker med psykiske lidelser har en mere usund livsstil end baggrundsbefolkningen, og det er dette forhold denne artikel tager udgangspunkt i. For det andet er visse psykofarmaka forbundet med øget risiko for hjertekarsygdom og diabetes. For det tredje er det også vist at somatiske sygdomme underdiagnosticeres og underbehandles hos mennesker med psykiske lidelser. Endelig er 10 VIDEN TIL GAVN\n13 Dobbelt så usund, men ligeså motiveret Vedvarende psykisk sygdom Ikke psykisk syg Dagpenge Storrygere (15+ dagligt) Usundt kostmønster Er primært stillesiddende BMI 30 Dagligrygere, der gerne vil holde op med at ryge Andel, der gerne vil spise mere sundt Andel, der gerne vil være mere fysisk aktiv Figur 3: Andel med vedvarende psykiske problemer der har usund livsstil og som ønsker at ændre det. Kilde: Vidensråd for forebyggelse (11). der en fælles genetisk disposition til visse psykiske og somatiske lidelser (9;10). En betydelig andel af overdødeligheden skyldes somatisk sygdom forårsaget af usund livsstil. Nye landsdækkende tal fra Sundhedsprofiler 2010 viser, at svær overvægt, rygning, usund kost og stillesiddende adfærd forekommer ca. dobbelt så hyppigt hos personer, der angiver, at de har en psykisk sygdom, som i baggrundsbefolkningen. Personer, der angav at de havde vedvarende psykisk sygdom, havde dobbelt så ofte et usundt kostmønster (20,9 % vs. 12,9 %), en stillesiddende adfærd (34,7 % vs. 14,5 %) eller var daglige rygere (38,8 % vs. 19,8 %) i forhold til den generelle befolkning. Der var også langt flere storrygere (25,9 % vs. 10,1 %) og svært overvægtige (20,9 % vs. 12,9 %), men til gengæld har personer med vedvarende psykisk sygdom samme høje interesse som den generelle befolkning for at ændre livsstil, hvad angår rygning (68,3 % vs. 74,5 %), kost (62,2 % vs. 56,4 %) og fysisk aktivitet (68,7 % vs. 72,2 %) (www. vidensraad.dk/nyhed/ny-rapport-om-psykisk-sygdom-og-%c3%a6ndringer-i-livsstil). Alkohol spiller en rolle Alkoholforbrug indgår også som en livsstilsfaktor, der spiller en stor rolle. Således viste en nylig dansk undersøgelse (1), at overdødeligheden var værst blandt personer, der havde været indlagt med en alkohol eller stofrelateret sygdom, og også blandt de, som havde været indlagt med sygdomme i skizofrenispektret, eller i det affektive spektrum, var alkoholrelaterede dødsfald øget med en faktor 3-5. Forebyggelse af alkohol og stofrelaterede dødsfald må derfor have høj prioritet. Der er behov for at etablere et bedre overblik over sundhedstilstand og livsstilsforhold hos personer med psykisk sygdom i Danmark og for at forske i hvilke interventioner, der er effektive og holdbare i forhold til livsstilsændringer. International forskning tyder på, at mennesker med psykiske lidelser, som indgår i undersøgelser om rygestop, har lige så gode resultater, som mennesker uden psykisk lidelse. Litteraturen tyder også på at kostomlægning kan mindske vægtøgning, eller give vægttab, og at fysisk aktivitet forbedrer kondition og muskelstyrke. 11\n14 Tilbud og indsatser Der er betydelig uklarhed om, hvem der har ansvaret for indsatser i forhold til livsstilsforhold blandt mennesker med psykisk sygdom. Som det aktuelt er, er det de regionale sundhedsmyndigheder, der ved mest om livsstilsforhold blandt mennesker med psykiske lidelser, mens det er kommunerne, der har forpligtigelsen til at etablere tilbud. Erfaringen er, at det er meget ujævnt hvad der er af tilbud i kommunalt regi. I Sundhedscentrene er der en del tilbud rettet mod mennesker med livsstilsproblemer, men disse tilbud er sjældent specielt målrettet og ej heller velegnede for mennesker med psykiske lidelser. Der er i forbindelse med sociale tilbud til mennesker med psykisk sygdom en del tilbud, der inkluderer fysisk aktivitet, men mange mennesker med psykisk sygdom opfatter ikke sig selv som nogen, der skal benytte sig af særlige tilbud for sindslidende. I den ambulante psykiatri har man tidligere haft en del tilbud om fysisk aktivitet, men med den tiltagende fokusering på direkte behandlingsarbejde har man mistet en del af disse tilbud. Det er således de færreste ambulante enheder, der har tilbud om fysisk aktivitet, kostvejledning og madlavning. Blandt personalet i såvel regioner som kommuner er der et stort behov for uddannelse i livsstilsforhold og i effektive interventioner, og der er brug for at de aktuelle personalegrupper suppleres med personalegrupper der har specifik viden på disse områder så som fysioterapeuter, diætister, idrætsuddannet personale. Sårbar gruppe med særlige behov Patienter med skizofreni udgør en sårbar gruppe med komplekse behov, og gruppens ringe fysiske helbredstilstand er med til at fastholde den sociale ulighed i sundhed. Der er behov for at udvikle og afprøve interventioner, der har en effekt på de risikofaktorer for tidlig død, som er overrepræsenterede hos disse patienter. For at have effekt må interventionerne omhyggeligt og fleksibelt forankres i patienternes dagligdag. Indsatsen skal være af en konkret, umiddelbart anvendelig karakter og varigheden af indsatsen skal være så lang, at alliance, motivation, kortlægning af livsstil, identifikation af handlemuligheder, afprøvning, konsolidering og forankring kan finde sted. En nyligt udkommet rapport fra Vidensråd for Forebyggelse beskriver effekterne af en lang række livsstilsinterventioner. Rapporten konkluderer, at der er moderat evidens for, at nikotinsubstitutionsbehandling og rygestoprådgivning fremmer rygestop hos mennesker med tidligere eller pågående depression, mens lægemidlet bupropion kan forbedre chancen for rygestop hos personer med skizofreni. Den konkluderer også, at der stærk evidens for, at tilbud om superviserede motionsprogrammer til personer med depression vil forbedre deres kondital og muskelstyrke. Og endelig giver forskningen moderat evidens for, at det er muligt at gennemføre tiltag, der fører til vægttab eller til forebyggelse af vægtøgning, samt til positive forandringer i andre risikomarkører, herunder niveauet af kroppens fedtprocent, fasteglukose, blodets indhold af fedt samt taljemål. Andre typer af livsstilsinterventioner er også fundet at forbedre livsstilen hos forskellige psykiatriske patientgrupper, men her er der behov for mere forskning før noget sikkert kan konkluderes. Rapporten viser, at det i forbindelse med planlægningen af konkrete livsstilsinterventioner kan betale sig at have fokus på de særlige barrierer og motiverende faktorer, der er til stede, når mennesker med psykisk sygdom vil ændre livsstil. De væsentligste barrierer omfatter deres sygdomssymptomer, de medicinske bivirkninger og deres livssituation. Individuelle hensyn og støtte fra det professionelle og personlige netværk er derfor af stor betydning i forbindelse med planlægningen og gennemførelsen af livsstilsinterventioner og aktiviteter. På baggrund af den viden, der er præsenteret i indeværende artikel, kan jeg komme med følgende anbefalinger: 1. Det anbefales at registrering af livsstilsforhold (KRAM) indgår systematisk i klinisk praksis. 2. Det anbefales, at der i regioner og kommuner etableres tilbud, der understøtter rygestop, fysisk aktivitet, sund kost og begrænsning af alko- 12 VIDEN TIL GAVN\n15 holforbrug. Det skal afklares, hvordan tilbud om støtte til livsstilsændringer kan implementeres både i kommunale og regionale tilbud og hvilket samspil, der kan etableres. 3. Der skal arbejdes med afklaring af de barrierer der er for ændringer af livsstil og den viden man opnår, skal bruges i implementeringen af tilbud. 4. De pårørende skal inddrages i arbejdet med at ændre livsstilsforhold. Erfaringer viser, at det er svært at ændre sine kost-, ryge-, alkohol- og motionsvaner alene. Er man tillige belastet af psykisk sygdom bliver det ikke nødvendigvis nemmere. Til gengæld, når der er trygge rammer, de rigtige motivationsfaktorer, tid, tålmodighed og et engageret netværk, øger det mulighederne for at indarbejde ændrede kost- og motionsvaner. 5. Alkohol og stofmisbrug er stærkt medvirkende faktorer til overdødelighed blandt mennesker med psykiske lidelser. Behandlingstilbud bør indeholde tilbud om hjælp til håndtering af misbrug sideløbende med behandling for psykisk lidelse. Referencer (1) Nordentoft M, Wahlbeck K, Hallgren J, Westman J, Osby U, Alinaghizadeh H, et al. Excess mortality, causes of death and life expectancy in 270,770 patients with recent onset of mental disorders in denmark, Finland and sweden. PLoS One 2013;8(1):e (2) Wahlbeck K, Westman J, Nordentoft M, Gissler M, Laursen TM. Outcomes of Nordic mental health systems: life expectancy of patients with mental disorders. Br J Psychiatry 2011 May 18. (3) Laursen TM. Life expectancy among persons with schizophrenia or bipolar affective disorder. Schizophr Res 2011 Sep;131(1-3): (4) De Hert M, Cohen D, Bobes J, Cetkovich-Bakmas M, Leucht S, Ndetei DM, et al. Physical illness in patients with severe mental disorders. II. Barriers to care, monitoring and treatment guidelines, plus recommendations at the system and individual level. World Psychiatry 2011 Jun;10(2): (5) Laursen TM, Munk-Olsen T, Agerbo E, Gasse C, Mortensen PB. Somatic hospital contacts, invasive cardiac procedures, and mortality from heart disease in patients with severe mental disorder. Arch Gen Psychiatry 2009 Jul;66(7): (6) De Hert M, Correll CU, Bobes J, Cetkovich-Bakmas M, Cohen D, Asai I, et al. Physical illness in patients with severe mental disorders. I. Prevalence, impact of medications and disparities in health care. World Psychiatry 2011 Feb;10(1): (7) Newcomer JW. Antipsychotic medications: metabolic and cardiovascular risk. J Clin Psychiatry 2007;68 Suppl 4:8-13. (8) Laursen TM, Nordentoft M. Time trends of heart disease treatment, and mortality, from 1994 to 2006 among persons with schizophrenia or bipolar disorder. Psychiatry Research. In press (9) Chen X, Lee G, Maher BS, Fanous AH, Chen J, Zhao Z, et al. GWA study data mining and independent replication identify cardiomyopathy-associated 5 (CMYA5) as a risk gene for schizophrenia. Mol Psychiatry 2011 Nov;16(11): (10) Hansen T, Ingason A, Djurovic S, Melle I, Fenger M, Gustafsson O, et al. At-Risk Variant in TCF7L2 for Type II Diabetes Increases Risk of Schizophrenia. Biol Psychiatry 2011 Mar 15. (11) Vidensråd for forebyggelse. Psykisk sygdom og ændringer i livsstil. Copenhagen: Vidensråd for forebyggelse;\n16 DET GØR EN FORSKEL Idræt skal fremme sundhed på tværs af sektorer Med afsæt i idræt og foreningsliv forsøger socialpsykiatrien i tre sjællandske kommuner sammen med regionspsykiatrien at skabe en sundhedsfremmende indsats, der hænger sammen på tværs af fag og sektorer. Det storstilede projekt rummer et tæt parløb mellem tre idrætsforeninger og psykiatri, en opkvalificering af medarbejderne og udvikling af et nyt tværfagligt uddannelsesmodul. Af Lotte Edberg Loveless, freelance journalist Bevægelse, krop og sind. Det er titlen på et treårigt udviklingsprojekt mellem Slagelse, Sorø og Ringsted kommuner og Psykiatrien Vest under Region Sjælland. Projektet, der blev skudt i gang foråret 2012, skal opkvalificere nuværende og kommende medarbejdere og sætte fokus på krop og motion som et gennemgående perspektiv i indsatsen over for psykisk sårbare. Udover at bruge idræt som løftestang for sundhedsfremme, ligger der bag projektet et ønske om at skabe større sammenhæng mellem de regionale behandlingstilbud og kommunernes socialpsykiatri. Målet er, at styrke kvaliteten og den fælles forståelse, og skabe helstøbte idrætstilbud, der matcher borgernes behov. Centralt i projektet står samarbejdet med tre idrætsforeninger for mennesker med psykiske vanskeligheder. Foreningerne i Slagelse og Ringsted var allerede etableret før projektstart. Hertil er kommet endnu én i Sorø. Idrætsforeningerne er etableret og understøttet i samarbejde med Dansk Arbejder Idræt (DAI), der sammen med University College Sjælland og Gerlev Idrætshøjskole også er samarbejdspartner i projektet. Så godt som alle idrætsaktiviteter i projektet afvikles i forenings-regi, og langt de fleste er understøttet af medarbejdere fra socialpsykiatrien. Samarbejdet med idrætsforeningerne giver inklusions- og udslusningsperspektiver, fordi vi laver en kobling mellem den frivillige og den offentlige sektor. I stedet for eksempelvis at bage boller med borgeren kan man tage til badminton i idrætsforeningen hver mandag klokken 13, siger projektleder Jim Toft, der er cand. mag. i idræt og psykologi og har en ph.d. i psykologi. Frivillige får back-up Et af målene for projektet er at modne idrætsforeningerne, og allerede det første år har man set en udvikling. For eksempel er antallet af betalende medlemmer i foreningen Trelleborg IF i Slagelse steget fra 7 til 35, og der udbydes langt flere aktiviteter end tidligere. Medlemmerne er ambassadører for foreningslivet. De og den udbyggede tilbudsvifte giver positiv synergi, og forhåbentlig stiger antallet yderligere i projektperioden, siger Jim Toft. Ideelt set skal foreningernes drift og bestyrelsesarbejdet varetages af frivillige blandt medlemmerne. Men grundlaget er skrøbeligt, for aktiviteterne kræver, at faste personer tager ansvar for at afvikle dem. Mange har det dårligt i perioder, og er en frivillig væk et par måneder, kommer aktiviteten ikke op at køre igen. Foreningerne er derfor meget afhængige af, at medarbejdere fra socialpsykiatrien tager ejerskab og kan tage over og understøtte 14 VIDEN TIL GAVN\n17 aktiviteterne, når frivillige må melde fra. DAI s erfaringer på landsplan viser også, at de steder, hvor man ikke afsætter timer til det, falder foreningerne fra hinanden, siger Jim Toft. Det er vigtigt for projektet, at medarbejderne mødes på tværs af fag og sektorer og tager ansvar for de fysiske aktiviteter med borgerne. Der er stor vilje blandt medarbejderne til at arbejde tværsektorielt. Men det er en ny opgave, der skal presses ind i en i forvejen travl hverdag. Derfor er det en vigtig ledelsesopgave at vise, at man prioriterer indsatsen, og sørge for, at der bliver frigivet tid og skabt rammer for de fysiske aktiviteter. Meget handler om omstillingsparathed. Idrætstilbuddene erstatter bare andre aktiviteter i hverdagen. Koordinatorer sikrer sammenhæng De tre projektkommuner har for eksempel prioriteret indsatsen ved at udpege en idrætskoordinator hver. Udover at koordinere aktiviteterne er idrætskoordinatoren drivkraft for modning af initiativer på bevægelsesområdet og bindeled mellem idrætsforeninger, socialpsykiatri og behandlingspsykiatri. De tre medarbejdere er frikøbt fra deres normale funktion 20 timer ugentligt i en periode på to år. Halvdelen af timerne finansieres af Sundhedsstyrelsen under forudsætning af egenfinansiering af den anden halvdel. I regionspsykiatrien har man udnævnt en ansvarsperson. Den manglende idrætskoordinator i behandlingspsykiatrien gør det ekstra vigtigt, at der er tæt kontakt mellem projektlederen og afdelingssygeplejerskerne på de to åbne afdelinger på Dianalund, som er tilknyttet projektet. De skal vise vejen og give grønt lys for, at målrettet information om aktiviteterne i foreningerne implementeres i hverdagen. Det behøver ikke være særligt tidskrævende, men projektet kræver, at nogen tager ansvar for det. Allerede ved udskrivelsen skal borgeren have et billede af, hvilke idrætstilbud der er relevante for ham eller hende, siger Jim Toft, som håber, at det på sigt også vil være muligt, at medarbejdere fra hospitalet kan følge med borgere til idrætsaktiviteter under indlæggelsen. Skal vi nedbryde sektorsøjlerne, skabe sammenhæng i indsatsen og vedligeholde kontakten efter projektet, kræver det, at vi får etableret et medarbejdernetværk og en kommunikation mellem de regionale behandlingssteder, distriktspsykiatrien og socialpsykiatrien. Bevægelsesambassadører får inspiration Et af de tiltag, der gøder jorden for mødet på tværs af sektorer, er et kompetenceudviklingsforløb på seks kursusdage fordelt over et halvt år. Her uddannes i alt 30 medarbejdere fra de socialpsykiatriske enheder og regionspsykiatrien til såkaldte Det er vigtigt for projektet, at medarbejderne mødes på tværs af fag og sektorer og tager ansvar for de fysiske aktiviteter med borgerne. Jim Toft 15\n18 Fakta om projektet: Projektperiode: 1. april maj Deltagere: Socialpsykiatrien i Sorø Kommune, Ringsted Kommune og Slagelse Kommune samt Psykiatrien Vest under Region Sjælland. Samarbejdspartnere: University College Sjælland, Dansk Arbejder Idræt og Gerlev Idrætshøjskole. Tilknyttede idrætsforeninger: IF Sorø, IF FRISK og Trelleborg IF. Styregruppen består af: Socialpsykiatricheferne fra Ringsted, Sorø og Slagelse kommuner, en repræsentant fra regionspsykiatrien og projektleder Jim Toft. bevægelsesambassadører. Forløbets indhold er udviklet i samarbejde med DAI, University College Sjælland og Gerlev Idrætshøjskole. Deltagerne får viden og praktisk erfaring i forhold til, hvor differentieret man kan arbejde med kroppen. De præsenteres for en bred vifte af bevægelsestilbud og tilgange til idræt og lærer, hvad de enkelte aktiviteter kan befordre hos mennesker med psykisk sårbarhed, fortæller Jim Toft. Han håber, at man mod slutningen af projektet vil kunne rejse penge til at uddanne yderligere et hold bevægelsesambassadører. Kompetenceforløbet giver medarbejderne inspiration og ruster dem til at tilrettelægge aktiviteter og tage faglige diskussioner om bevægelse med kollegerne. Foreløbig har vi afviklet to kursusdage, og tilbagemeldingerne har været utroligt positive. På næste kursusdag vil der blandt andet være et oplæg om frivillighed, og om hvordan man kobler civilsektoren og den offentlige sektor. I forløbet trækker man også på undervisere fra samarbejdspartneren University College Sjælland. En fysioterapeut-lærer, der har stor erfaring med crossfit i naturen, vil dele faglig viden og erfaring i forhold til, hvordan man tænker det fysiske aspekt ind i rehabiliteringen af psykisk sårbare mennesker. Og en ernæringsterapeut fra professionshøjskolen vil give en socialpsykiatrisk indgang til sit område. Modul målrettet praksis Sidste ben i projektet er skabelsen af et tværfagligt modul for studerende på de social- og sundhedsfaglige uddannelser under University College Sjælland. Fokus er på krop og motion, psykosocial rehabilitering og frivillighed. Valgfaget er på seks uger og vil blive udbudt i løbet af de kommende måneder med opstart i efteråret Det tværprofessionelle forløb er udviklet i samarbejde med undervisere fra henholdsvis sygeplejerske-, fysioterapeut-, ergoterapeut-, ernæringsterapeut-, socialrådgiver- og pædagoguddannelsen. Socialpsykiatrien fylder meget lidt på professionshøjskolerne, og uddannelserne efterspørger en tværfaglig og fysisk tilgang. Alene derfor er modulet banebrydende, og resultatet er i al beskedenhed blevet rigtig fint. Vi har styrket netværket mellem uddannelserne og de fremtidige aftagere og skabt et modul målrettet behovene ude i praksis, siger Jim Toft, der også håber på at få oprettet en diplomuddannelse, inden projektet udløber. Udbytte på mange niveauer Jim Toft mener, at brugerne både på det fysiske, psykiske og sociale plan kan profitere af idrætstilbuddene i det sjællandske udviklingsprojekt. Og der er god brug for indsatsen. Sygdom og medicinering betyder, at mange bliver passive. Middellevetiden for psykisk syge er år kortere end for andre borgere. Det er et enormt sundhedsproblem, siger han. Udover at give motion fremkalder de fysiske aktiviteter kropslige erindringer. Alle har leget som børn og haft positive oplevelser med bevægelse. Der ligger store ressourcer 16 VIDEN TIL GAVN\n19 i at aktivere indlejrede kropserfaringer fra tiden før, sygdommen brød ud, siger Jim Toft. Det så han blandt andet under arbejdet med sin ph.d., hvor han med udgangspunkt i meget syge patienter med en skizofren lidelse undersøgte idræts indvirkning på symptomer og bevidsthed. Uanset hvor dybt psykotiske patienterne var, så blev de nærværende og tilstede, når de deltog i en fysisk aktivitet, der relaterede sig til deres kropserfaringer. Det åbnede op for en helt anden kommunikation, fortæller han og fortsætter: Idræt handler ikke bare om sundhed, men er et psykologisk og kulturelt begreb, som er vigtigt, når vi taler rehabilitering og recovery. At være til stede i sin egen krop giver en oplevelse af mestring. Det er der, livet leves. Brugerne får det bedre, bliver nærværende og er bedre i stand til at være sammen med andre. Foreningslivet repræsenterer også en indgang til en tilværelse som aktiv borger på lige fod med alle andre og deltagelse i den demokratiske proces. Mange brugere har på grund af sygdommen mistet kontakten til deres netværk. Aktiviteterne i idrætsforeningen virker inkluderende. Deltageren oplever at være del af et fællesskab, som kan være med til at bryde isolationen og skabe nye netværk. Al socialpsykiatrisk forskning peger på, at det mest afgørende vendepunkt på vejen mod recovery er, at du får brudt isolationen og føler, at du er del af meningsfulde aktiviteter. Og her passer idræt perfekt ind, siger Jim Toft. Der er ingen tvivl om, at medarbejderne gerne vil den her tilgang. Den giver mening og korresponderer med den generelle recovery-orientering, man arbejder med i dagligdagen. De fysiske aktiviteter indebærer også social færdighedstræning, og brugerne lærer at møde op på faste tidspunkter et par gange om ugen redskaber som er afgørende på vejen mod et mere selvhjulpent liv. Alt tyder på, at den tværsektorielle struktur og prioriteringen af idræt lever videre, når projektet udløber i foråret De tre kommuner har givet tilsagn om, at idrætskoordinator-funktionen fortsætter. Uden den ville det også blive meget vanskeligt at sikre forankringen af idrætten og kontakten mellem region og kommune, siger Jim Toft. Bred opbakning Skal brugere tage første skridt ind i idrætshallen er det afgørende, hvordan medarbejderne sælger varen til dem. Er de dygtige til at motivere og aktivere, får brugerne lyst til at deltage og komme igen. Ikke alle i personalegruppen har i forvejen et forhold til idræt, men vi udnytter det brændstof, der ligger hos medarbejdere, som er særlig tændte på projektets muligheder. Bevægelsesambassadørerne og ledelsens sikring af rammerne betyder meget for, om projektet bliver en succes, siger projektlederen. 17\n20 DET GØR EN FORSKEL Sund livsstil som en integreret del af botilbud Socialstyrelsen har i 2012, via en spørgeskemaundersøgelse, undersøgt, hvorvidt man på bostederne i Danmark arbejder med områderne kost og motion. Der er en markant overdødelighed og overrepræsentation af livsstilssygdomme forbundet med psykiske vanskeligheder. Sunde kost- og motionsvaner kan således være særlig vigtige for mennesker med psykiske vanskeligheder. Af Jane Gullacksen og Line Hovind, faglige konsulenter, Socialstyrelsen Vi har i denne artikel valgt at sætte fokus på undersøgelsens hovedformål: at afklare hvorvidt man arbejder med sunde kost- og motionsvaner på bosteder i Danmark, og i givet fald hvilke udfor- dringer og barrierer, man oplever. Vi har valgt dette fokus, da vi mener det er et godt udgangspunkt for det videre arbejde i forhold til at skabe en sund livsstil hos beboerne på bostederne i Danmark. Spørgeskemaundersøgelsen I undersøgelsen er både ledelse og medarbejdere blevet adspurgt om deres erfaringer med at få implementeret sunde kost- og motionsvaner på bostederne. Mange har givet supplerende oplysninger og fortalt om deres erfaringer med at implementere nye sunde vaner. Svarprocenten ved undersøgelserne var henholdsvis 59 % for lederne af bosteder og 65 % for medarbejderne. Svarprocenten for medarbejdere er udtryk for et estimat, da medarbejderne har fået skemaet videresendt fra deres leder. I undersøgelsen har vi defineret sund kost således: at beboerne til måltiderne tilbydes en fedt- og sukkerfattig, varieret kost, med grøntsager til hvert måltid, samt at frugt og grønt tilbydes i stedet for slik og kage. Motion er defineret således: at beboerne 2 gange ugentlig tilbydes at deltage i f.eks. gåture, løbeture, cykelture, svømning, tur i motionscenter, gymnastik osv. Vi har ved definitionen af sunde kostvaner taget afsæt i sundhedsstyrelsens 8 kostråd, men valgt at gøre rådene mere enkle og har bl.a. dermed lagt vægt på, at der skal tilbydes en sund og varieret kost som et alternativ til slik og kage. Sundhedsstyrelsen anbefaler, at man dyrker motion dagligt. I forhold til beboerne, fandt vi, at det i nærværende undersøgelse var relevant, at der som minimum skulle tilbydes motion 2 gange ugentligt, da vi skønnede det var realistisk. 18 VIDEN TIL GAVN


Lynlåse - Online Workshop i Syteknikker|Lær at sy lynlåse\nForside / Sykurser / Online Kurser / Lynlåse – Online Workshop i Syteknikker\nLær at sy lynlåse rigtigt i tøjet, og at vælge den rigtige lynlås.\nWorkshoppen indeholder 13 forskellige syteknikker med lynlåse. Der er både lynlåse egnede for begyndere og avancerede syteknikker til dig, der har syet i mange år.\nPå workshoppen bliver du præsenteret for 4 forskellige typer lynlåse og du lærer 13 forskellige syteknikker, du kan bruge til at sy lynlåse i tøjet. Du bliver fortrolig med almindelige, delbare og usynlige lynlåse, og lærer hvordan de skal syes, for at tøjet får en flot finish.\nDenne online workshop i lynlåse lærer dig både at vælge den rigtige type lynlås til dit projekt, at placere den i den rigtige søm og at sy den i, så den sidder som den skal.\nNogle lynlåse kan bruges til flere teknikker og i flere variationer, og der lærer du de forskellige muligheder og at vælge mellem dem. Andre lynlåse kan kun bruges til en enkelt eller 2 teknikker, og der lærer du at sy de teknikker og naturligvis bliver du også undervist i, hvorfor de lynlåse ikke er smarte at bruge til andre teknikker.\nDu lærer både at sy lynlåse i og at afslutte kanterne i tøjet omkring lynlåsen på forskellige måder. Du får også forskellige tips til at få bedre finish omkring dine lynlåse, så indersiden af tøjet også bliver pæn, og så de forskellige lynlåse ikke får sømmene til at bule.\nKort sagt lærer du at bruge lynlåse som en helt naturlig del af det at sy tøj, så du kan arbejde med mere avancerede designs og metervarer, uden at være begrænset i valg af snit, halsudskæringer og pasform, fordi du ikke behøver tænke over, om du kan komme i tøjet – det kan du altid, når du kan sy en lynlås i en søm, og ved hvilken søm, du skal sy lynlåsen i.\nKender du de her tanker og oplevelser med lynlåse?\n* Du vil helt vildt gerne sy noget mere avanceret tøj til dig selv, men hver gang du ser et mønster, hvor der står du skal bruge en lynlås, går du lidt i panik og skynder dig enten at vælge et andet mønster eller vælge stof med så meget stræk, at du kan få ekspedienten i stofbutikken til at give dig ret i, at så behøver du ikke en lynlås.\n* Du har prøvet et par gange med lynlåse, men det lykkes ikke rigtigt. De bliver meget synlige i sømmen, og det ser bare kikset ud. Du har ellers også prøvet med usynlige lynlåse, men du kan simpelthen ikke se, hvordan de nogensinde skulle forsvinde helt væk.\n* Selve lynlåsen går det egentlig meget godt med at sy i. Problemet er at få ordnet kanten foroven på en ordentlig måde. Det er endnu ikke lykkes dig at få syet pæne (nok) afslutninger i enderne af dine lynlåse.\n* Du kan sy 2-3 forskellige teknikker med lynlåse så det bliver rigtig flot, men du vil gerne have udviddet din værktøjskasse og have endnu flere teknikker at vælge imellem. Du er klar til at lære noget mere avanceret end det, du allerede er ret god til.\nHvis du kender bare en af de her tanker om lynlåse, så er denne workshop helt klart noget for dig. Du lærer det, du er i tvivl om, helt fra bunden, og får både ebøger med tekst og billedserier og video guides at støtte dig til, når du skal sy lynlåse i tøjet.\nHvad er problemet med lynlåse, siden de kræver en hel workshop?\nProblemet med lynlåse er, for det første, at de kræver lidt øvelse. For det andet er de forskellige typer lynlåse udviklet til bestemte formål. Hvis man prøver at sy en lynlås i med en syteknik, der ikke er beregnet til den lynlås, vil resultatet sjældent blive godt.\nDesværre tror de fleste af os, at det er os, der er noget galt med, hvis tingene ikke lykkes bare nogenlunde i første omgang. Derfor giver mange op og konstaterer bare at “det kunne jeg ikke finde ud af”. Men rigtig mange (måske også dig?) mangler faktisk bare en portion helt grundlæggende viden om, hvordan lynlåse fungerer, og hvad de forskellige typer er egnet til, for at få det til at lykkes.\nFor at få succes med at sy lynlåse i tøjet har man bl.a. brug for viden om, hvordan man stabiliserer stoffet, så det er klar til at få en lynlås syet i, uden at sømmen begynder at bule og blive trukket ud af facon. Og så er der også de specielle redskaber som fx. specielle trykfødder, som kan være en anelse skræmmende at tage i brug, når man hverken ved hvad de kan eller hvordan de skal bruges. Men det lærer du i denne online workshop.\nDenne workshop giver dig al den viden, du har brug for, for at vide hvad du skal øve dig i, når du går i gang med at sy lynlåse i tøjet. Du slipper for at gætte dig frem, og du slipper for at risikere at ødelægge dit tøj ved at vælge en forkert lynlås eller forberede stof og mønster på en forkert måde (for eksempel slet ikke). Så din eneste opgave er faktisk bare at øve dig i de syteknikker, du lærer på workshoppen.\nDet lærer du på denne online workshop i lynlåse\nHvis du tager alle modulerne i denne online workshop en efter en, så kan du faktisk ret meget, når du er færdig. Workshoppen indeholder 13 forskellige teknikker til at sy lynlåse i tøjet, og 12 “tillægs teknikker”, som sikrer en god finish både omkring selve lynlåsen og i de kanter, lynlåsen går ud til.\nNår du er færdig med workshoppen kan du sy de lynlåse, du vil komme til at få brug for, når du syr tøj til dig selv. Du lærer både at sy de mest almindelige typer lynlåse, som fx. usynlige lynlåse i kjoler og nederdele, gylp lynlåse i bukser og delbare lynlåse i jakker.\nDu lærer også nogle mere specielle teknikker, som fx. en skjult lynlås, der er den traditionelle teknik, som blev brugt i dametøj før man opfandt den usynlige lynlås. Du lærer at sy lynlåse i i hånden, så det bliver næsten usynligt, og du lærer forskellige teknikker til at bruge lynlåse dekorativt og som en del af designet.\nMed andre ord får du opbygget en værktøjskasse med syteknikker til at sy lynlåse, der strækker sig fra den simpleste teknik, der er hurtig og super god at starte med, til skrædderteknikker og avancerede detaljer i lommer og som pynt. Du får altså udvidet dine muligheder for at tænke lynlåse ind som en del af designet i tøjet, og kan fremover vælge helt at skjule lynlåsen eller lave den som en bevidst synlig detalje i tøjet.\nIndholdet i workshoppen – modul for modul\nWorkshop i Lynlåse – Modul 1\nHer får du en solid baggrundsviden om lynlåse og hvilke typer lynlåse du kan bruge til hvilke teknikker. Du bliver præsenteret for de forskellige typer af lynlåse og lærer hvor det er smart at placere dem og hvorfor.\nWorkshop i Lynlåse – Modul 2\nHer lærer du nogle af de første tillægsteknikker, som er at korte lynlåse af, hvis de er for lange. Når du kan de metoder, du lærer her, behøver du ikke bruge energi på at finde lynlåse der passer præcis i længden, og du slipper for at den ekstra længde sidder og fylder inde i tøjet.\nWorkshop i Lynlåse – Modul 3\nI dette modul er der flere tillægs teknikker, hvor du lærer forskellige afslutninger af kanterne over lynlåsen. Hvilke afslutninger, du skal bruge, kommer an på hvilke lynlåse, du syr i, så dette modul er et, du kommer til at vende tilbage til flere gange, efterhånden som du får syet de forskellige lynlåse.\nWorkshop i Lynlåse – Modul 4\nHer lærer du at sy en midtsyet lynlås, som er den nemmeste teknik til isyning af lynlåse. Teknikken er rigtig god til begyndere, og et godt sted at starte, hvis du er lidt utryg ved at sy lynlåse i det hele taget.\nWorkshop i Lynlåse – Modul 5\nHer lærer du at sy en skjult lynlås, som er den “gode gamle” teknik, der bruges i traditionel skrædderi. Dette er ikke det samme som en usynlig lynlås, som er en helt anden type lynlås. Men alt det får du helt styr på i løbet af workshoppen. Du lærer at sy en skjult lynlås både i hånden som man gør i skrædderiet og på maskine, så du kan veksle alt efter hvilket tøj, du syr. Er du til vintage kjoler og retro syning, er det denne teknik, du bør øve dig mest i.\nWorkshop i Lynlåse – Modul 6\nI dette modul lærer du at sy en usynlig lynlås. Det er en moderne teknik og den absolut mest brugte i dametøj i dag. Teknikken kræver en helt speciel type lynlås, og du lærer både at kende forskel på usynlige lynlåse og almindelige lynlåse, så du ikke kommer hjem fra stofbutikken med en forkert lynlås, og så lærer du at sy den i både med og uden en special trykfod.\nWorkshop i Lynlåse – Modul 7\nI dette modul lærer du 2 variationer af delbare lynlåse. Delbare lynlåse er udviklet til tøj, der skal åbnes helt, og som ikke er alt for sart. De bruges primært til jakker og forskellige udgaver af hættetrøjer, veste og udetøj. Du kan i princippet godt bruge de delbare lynlåse til andre teknikker, men du lærer også hvorfor dette ikke er en super god idé.\nWorkshop i Lynlåse – Modul 8\nNår du bliver lidt mere rutineret får du måske lyst til at eksperimentere med at bruge lynlåse som en design detalje i tøjet. Det får du mulighed for med dette modul, der lærer dig 3 forskellige variationer af synlige lynlåse. Du kan bruge disse teknikker til at sy lynlåse dekorativt i tøjet – både funktionelt og kun som pynt.\nWorkshop i Lynlåse – Modul 9\nI dette modul lærer du at sy en gylp lynlås. Gylpen er traditionelt en herrelukning, men den er blevet populær i dametøj, især i bukser og denim nederdele. Jeg har lært flere forskellige variationer af gylp lynlåsen, og den teknik jeg lærer dig i denne workshop er en blanding af de metoder, jeg synes fungerer bedst, så du får den variation, der er absolut lettest at sy.\nWorkshop i Lynlåse – Modul 10\nModul 10 er endnu et af de mere avancerede moduler til dig, der er mere rutineret. Her lærer du at sy lynlåse i lommeåbninger. Du lærer 3 forskellige variationer af lommer, der er lukket med lynlås, bl.a. paspoleret lomme med lynlås (hvis du udelader lynlåsen, så har du en almindelig paspoleret lomme). De kræver en smule øvelse, men når du først får “knækket koden” er det faktisk ikke så svært, som det kan lyde, og teknikkerne kan løfte dit tøj op på et nyt mere professionelt niveau.\nWorkshop i Lynlåse – Modul 11\nLidt et bonus modul, som ikke har med tøj at gøre. I dette modul lærer du 2 teknikker, der egner sig til at sy lynlåse i pyntepuder og tasker som fx. makeup punge eller skuldertasker. Du kan også eksperimentere med at bruge nogle af de andre lynlåse teknikker i puder og tasker, men disse 2 variationer er de mest brugte og nemmeste at sy.\nWorkshop i Lynlåse – Modul 12\nI det sidste modul får du en tjekliste til at få det bedste resultat med dine lynlåse. Det er en oversigt over workshoppens absolut vigtigste elementer, som du nemt kan slå op i senere, når du har brug for at blive mindet om alle de genveje, du har lært på workshoppen.\n>>Få adgang til hele workshoppen med det samme – Klik her<<\nWorkshoppen i lynlåse er til dig, der…\n…Ikke er helt grøn indenfor syning, men ikke har syet lynlåse i før, og gerne vil lære det rigtigt. Måske er du helt på bar bund i forhold til hvordan du skal gribe det an, eller måske har du en idé om det, men er på ingen måder sikker i din sag. Du vil blive guidet til en god start med lynlåse, og kan starte med 1 eller 2 af teknikkerne, og gå videre til de andre, når du er blevet fortrolig med at anvende de første varianter.\n… Har styr på en enkelt eller 2 teknikker, og er ved at være træt af at alle dine lynlåse er syet i på samme måde. Du kan se i tøj du køber og tøj andre syr, at der er mange flere muligheder, men du ved ikke hvordan du skal få taget hul på at eksperimentere, og du har ikke fundet nogle syvejledninger, der kan guide dig igennem på forståelig vis.\n…Syr lynåse i dit tøj, men (næsten) aldrig er helt tilfreds med resultatet. Du mangler nogle tips til finish og til at få det helt perfekte resultat, der går i et med tøjet og designet.\n…Egentlig godt kan sy lynlåse i tøjet, og faktisk kan klare dig med den viden, du allerede har, men gerne vil have endnu mere baggrundsviden omkring lynlåse (indrøm det bare, du er en synørd, og suger al den viden til dig, du kan støve op), og du vil gerne lære nogle mere avancerede teknikker.\n…Gerne vil inspireres til nye måder at bruge lynlåse på, og have nogle input til lidt anderledes teknikker, der ikke bruges så ofte, men kan være lige det, der giver dit tøj et ekstra pust af design og personlighed.\nWorkshoppen i lynlåse er IKKE til dig, der…\n…er helt nybegynder, og aldrig før har syet tøj (eller kun meget lidt, og uden den store succes). Du vil højst sandsynligt blive overvældet og føle at du skal lære alt for meget for at kunne sy tøj med lynlåse. Start i stedet med dette online sykursus, hvor du lærer 1-2 variationer af alle de forskellige teknikker, du skal kunne, for at sy tøj – også lynlåse. Senere kan du dykke ned i de mere specialiserede ebøger og workshops, som fx. denne workshop i lynlåse.\n…ikke har planer om at sy tøj, men godt lige kunne bruge et tip til at sy en lynlås i en pude. Selvom der er en enkelt teknik i denne workshop, der er beregnet til puder, og flere af de andre, der kan bruges, så vil det højst sandsynligt være lidt overkill for dig at tage hele workshoppen. Du kan helt sikkert finde en brugbar teknik på youtube.\n…allerede kan 1 eller 2 teknikker, og på ingen måder føler du mangler noget. Afhængig af, hvad du drømmer om at sy, kan du godt klare dig en hel sy karriere uden at kunne alle de teknikker, du lærer i denne workshop. Så hvis du er ligeglad med at have flere valgmuligheder med lynlåse, så brug din tid på noget andet, der betyder mere for dig.\nWorkshoppen starter når du er klar\nDet særlige ved en online workshop er, at den foregår online. Det vil sige, at du ikke skal ud af døren for at være med, og derfor ikke behøver tænke på, om du nu kan finde et tog, der er fremme i rette tid, og hvordan du kommer hjem igen.\nFaktisk behøver du heller ikke tænke på, om du kan den dag, workshoppen er, for den starter bare når du er klar. Så snart du har købt og betalt din plads, får du adgang til det online rum, workshoppen foregår i, og så kan du sådan set gå i gang med det samme.\nWorkshoppen er delt ind i moduler, der guider dig igennem de forskellige teknikker med lynlåse, og du kan enten tage modulerne et ad gangen i den rækkefølge, de bliver præsenteret, eller du kan hoppe frem og tilbage i dem, som du har lyst.\nFår du på et senere tidspunkt brug for at gense nogle af videoerne eller læse et helt modul igen, så gør du bare det. Det hele er tilgængeligt i online rummet, og du kan downloade indholdet til din computer eller ipad/tablet, så du ikke er afhængig af internetforbindelse.\nSådan foregår online workshoppen i lynlåse\nNår du har tilmeldt dig workshoppen får du en mail med login til online rummet. Workshoppen holder til i Simplero, som er et dansk udviklet system, der er helt genialt til online kurser og workshops. Du skal have et Simplero ID for at kunne logge ind i workshoppen, og det får du helt automatisk tilsendt på mail. Du kan ændre din adgangskode, og hvis du har flere forskellige Simpleo ID’er kan du lægge dem sammen (det gør jeg selv – jeg har mere end 10 forskellige kurser på mit private Simplero id, og jeg elsker at det hele er samlet et sted).\nNår først du er logget ind, har du adgang til hele workshoppen med det samme. Jeg anbefaler at du starter med lektion 1, men det er sådan set op til dig selv, hvordan du vil gribe din workshop an.\nModulerne behandler hver sin teknik, og du kan enten lave syprøver og på den måde teste alle teknikkerne af, eller lade dem ligge og vente på at du en dag får brug for dem. Det er helt op til dig selv. (TIP: du får sjældent brug for noget, du ikke ved eksisterer, så jeg anbefaler at du lige tager et kig på alle modulerne, så du ved hvilke muligheder, du har).\nFordelen ved at have alle disse teknikker som en online workshop, frem for fx. en trykt bog, er, at hvis der kommer opdateringer, så har du automatisk adgang til dem. Din adgang bliver ikke forældet, og du bliver ikke “smidt af holdet” når nye deltagere starter op.\nLærer jeg nye teknikker hen ad vejen, som jeg synes skal være en del af workshoppen, så opdaterer jeg, og du får adgang til opdateringerne ganske gratis, når du er registreret som deltager på workshoppen. Skulle jeg finde på at hæve mine priser på et tidspunkt, så bliver det ikke dyrere for dig at have adgang til workshoppen – nye priser vil altid kun gælde for nye deltagere.\nDet kan være en god idé at downloade materialet til din computer, ipad eller tablet, hvis du gerne vil kunne bruge det uafhængigt af internettet, men ellers har du altid adgang til workshoppen, når bare du har adgang til internettet og kan huske dit login til Simplero. Glemmer du din adgangskode, kan du nemt bede om en ny via Simplero.\nHvad koster det at lære 13 forskellige syteknikker med lynlåse og have permanent adgang til opdateringer?\nDet koster faktisk ikke mere end at købe en bog. Du får adgang til online workshoppen i lynlåse for bare 349 kr. Det kan lade sig gøre til den pris, netop fordi det er online, og jeg ikke skal tage en hel dag ud af kalenderen og leje lokaler osv., hver gang jeg vil holde en workshop.\nOg du kan passe workshoppen ind i din egen kalender, som det nu kan lade sig gøre, og behøver heller ikke tænke på transport og barnepige eller hvad der nu kan være af udfordringer ved at skulle ud ad døren. Dejlig nemt, ikke?\n>>Klik her for at lære at sy lynlåse i dit tøj.\nDu er i gang med workshoppen om få minutter!<<


Om os - Resolution Media Denmark\nHvem er Resolution › Om os\nResolution er en af de største globale virksomheder inden for datadrevet og performancebaseret online markedsføring.\nVi er Resolution\nResolution er en global digital marketingvirksomhed under Omnicom Media Group. Vi kombinerer vores dedikerede fokus på din virksomheds forretningsmæssige resultater med vores entreprenante tilgang, som vi har haft siden vi blev etableret.\nVi tror på, at ægte forretningsmæssig succes for vores annoncører ligger i at sørge for, at de i en verden med overflod af informationer og kommercielle eksponeringer forbliver synlige, relevante og interessante for forbrugeren, når vedkommende udviser behovet for det.\nFor at kunne tilpasse os forbrugerens adfærd og behov, arbejder vi ud fra et always-on perspektiv, hvor alt, hvad vi laver, tager udgangspunkt i forbrugerens adfærd og signaler, ligesom vi konstant søger at udfordre det, vi gjorde i går, i jagten på at gøre det endnu bedre i morgen.\nNetop derfor lever vi for at optimere alle digitale kontaktflader, så annoncøren altid møder forbrugeren på det helt rigtige tidspunkt og i den rette sammenhæng.\nGlobalt til stede med de bedste lokale talenter\nDet er vores ansatte, vores annoncører og vores partnere, som gør os i stand til at levere markedsledende ydelser og skabe succes for de virksomheder, vi arbejder for.\nVi er mere end 850 dedikerede specialister på mere end 60 kontorer og i mere end 50 markeder. Vi har et globalt udsyn og en global leverance baseret på de bedste lokale talenter.\nStrategisk tilgang og langvarige relationer med vores kunder\nResolutioner er altid i bevægelse, og vi arbejder aktivt med at identificere og eksekvere de mest succesfulde strategier for de virksomheder, vi arbejder for. Mere end 1 ud af 5 af vores ansatte specialister arbejder med strategi og med at identificere nye måder for dig at markedsføre din virksomhed på. På det grundlag udvikler vi nogle af de største og mest succesfulde online marketingprogrammer såvel globalt som lokalt.\nVi sætter virksomheder i stand til at opdage og afprøve nye effektive kanaler til rekruttering af nye kunder, og vi optimerer samtidig de kanaler, som allerede skaber resultater for annoncører. Vi går altid ind i et nyt samarbejde med en stor gejst og en ufravigelig vilje til at forbedre det eksisterende og tage nye muligheder i brug, som kan løfte forretningen til et nyt niveau.\nFleksibilitet og brug af de bedste teknologier\nI Resolution arbejder vi systematisk med at teste, udvælge og videreudvikle de bedste teknologier og partnere for med dem at kunne skabe de bedst tænkelige forretningsmæssige resultater. Uanset om det er partnerskaber med eksempelvis Web Analytics værktøjer, Bid Management Platforme, Demand Side platforme eller andet, så sætter vi altid en ære i at være teknologiuafhængige.\nVi vælger altid den bedste kombination af teknologier til at løse den aktuelle problemstilling.


Social Media er "Real Life"\n30 betalte Android Apps tilsammen værd at dine penge\nForskel mellem intern og ekstern kommunikation\n10 Bedste Vandtæt iPhone 6s Etuier\nVigtigste / sociale medier / Social Media er "Real Life"\nMin første redaktionelle modtog generelt positive reaktioner i sidste uge, og jeg ville ligesom et følsomt menneske følge det med en værdig efterfølger. Der er ikke noget mere udflådende end en skuffende sophomore indsats. Skriv en skuffende anden redaktionel, og jeg mister mine læsere, støtten fra mine redaktører, og muligvis min 6-tegns signeringsbonus. (Bemærk: alle tal kom efter decimaltegnet og var nul).\nPå jagt efter inspiration rullede jeg gennem min Twitter-feed og troede, at det ville være interessant at skrive noget op på at interagere med berømtheder gennem sociale medier. Jeg er blevet retweeted og reageret af celebs et par gange, og det er virkelig helt spændende (i en meget giggly, i sidste ende pinligt, "Aldrig blevet kysset" slags).\nJeg tror, at jeg sandsynligvis kunne have slået sammen noget anstændigt der, det ville endda have været godt for nogle RT'er eller 'Likes'. Jeg stillede anmodninger på Twitter og Quora til folks bedste "celeb" -historier, og jeg fik faktisk nogle interessante svar (en ven hilste fortalt den dybe tvivl og fortvivlelse, han rutinemæssigt føler, når de tweagerer dem forgæves.)\nDa jeg begyndte at lave det første udkast til artiklen, indså jeg, at der var noget galt. Noget var ... off. Min forfatter-sans var summende (som det bare gjorde efter at skrive "forfatter-sans" og chortling.) Skriften var solid nok, men jeg var helt ked af mine egne ord. På samme måde som musikere vil høre deres stemme i skærmen for at vide om de suger, læser jeg altid min skrivning for at sikre, at det ikke bringer mig til tårer. Denne artikel gjorde.\nMen hvad var det? Her skriver jeg om, hvad der syntes at være en interessant og ofte overset lille facet af sociale medier. Det syntes modent til plukningen; en nem 1000 ord artiklen. En overskuelig Google-søgning afslørede endda, at der endnu ikke var skrevet meget om emnet. En fremragende plan, bortset fra det faktum, at det var lige så spændende som at læse en artikel om "hvordan man føler for den bedste avocado" af min bedstemor (må hun hvile i fred og afholde sig fra nogen produktudklaringer i efterlivet).\nHer er sandheden, jeg snart indså: Det er en kedelig artikel for en social media blog, fordi det er en kedelig artikel i virkeligheden.\nVi glemmer ofte, at hele denne digitale sociale sfære er en lille mikrokosmos for vores virkelige (kulstofbaserede) liv, og det kan vi endda glemme, da vi en dag surfer ind i singulariteten. Hvor underholdt vil du være, hvis jeg skrev et stykke om, hvordan man kommer i kontakt med celebs i den virkelige verden? Det ville bore dig til tårer. For ikke at nævne, jeg er temmelig sikker på, at den sjældne paparazzi stort set har hjørnet det marked.\nDette fænomen - denne misforståelse af grundlæggende menneskelig interesse og opmærksomhed - løber dybt i sociale medier. Der er så mange mennesker, der glemmer noget meget vigtigt - sociale medier er ikke en magisk boks . Du sætter ikke kedelige ting i den magiske sociale medieboks og trækker noget interessant ud. Hvis det du siger til mig på telefonen er kedeligt, er det kedeligt på min Twitter-feed også. Hvis jeg har brug for en anden drink for at komme igennem din historie på et cocktailparty, er det også deprimerende på Facebook (og kan få mig til at drikke en drink derhjemme også). Hvis du var fundraising for din velgørenhed på gaderne i New York City - snarere end foran din computerskærm - vil du overbevise mig ved at læse en 1500-ords forklaring (med fodnoter)? Ingen? Så gør det ikke online.\nLad os alle vågne op for et sekund. Sociale medier gør det hurtigere . Det gør det nærmere . Det kan helt sikkert gøre det lysere og mere levende . Men kun du kan gøre det klarere. Kun du kan gøre det værd min tid. Vi må alle spørge os selv - hvis jeg så det, jeg netop skrev, ville jeg passe?\nJa, vi er alle skyldige. Selv mig. Men lad os prøve hårdere herfra, okay?


Folietekst - Klik her for at designe din egen folietekst.\nFolietekster bruges ofte til at klistre på biler, vinduer, dørskilte, postkasser, m.m. Du designer selv, hvordan du ønsker at netop DIN folietekst skal se ud og med hvilke farver.\nProduktet Folietekster består af udskåret bogstaver/tal i folie, som man klistre på et emne ved hjælp af applikationstape. Dermed efterlades KUN bogstaverne og der er således ingen baggrund ligesom ved streamers!\nDesignselvskilte.dk levere din folietekst tilskåret, påsat applikationstape, inklusiv monteringsvejledning og skraber - lige til at gå til!\nFacadeskilte & Pladeskilte - Klik her for at designe dit nye facadeskilt.\nDesign dit eget pladeskilt til facaden eller væggen i butikken, frisørsalonen, klinikken, firmadomicilet m.m. i løbet af 5 minutter. Du vælger først, hvilket plademateriale du vil have. Dernæst designer du selv, hvordan skiltet skal se ud - enkelt og nemt! Teksten på facadeskiltet skæres ud i folie og giver således skiltet et flot finish og lang levetid på min 10 år.\nUndervejs i dit køb kan du tilvælge huller i dørskiltet eller afrundede hjørner samt om det skal leveres med dobbeltklæbende tape på bagsiden.\nDørskilte - Klik her for at designe dit eget personlige dørskilt.\nMulighederne er vide og du kan således designe dit eget dørskilt til boligen, postkassen, butikken m.m. i løbet af 5 minutter. Produktet Dørskilte leveres i mange forskellige materialer og farver - DU vælger lige netop det der passer bedst til dig.\nTeksten på dørskiltet skæres ud i folie og giver således skiltet et flot finish og lang levetid på min 10 år.\nStreamers - Klik her for at designe dine egne streamers.\nI modsætning til Folietekster har streamers en valgfri baggrundsfarve. Med vores unikke tegneprogram kan du designe din egen streamer, som du kan klistre på bilen, vinduet, traileren, firmabilen, båden, foreningen, m.m. Brug din kreativitet og upload billeder, tilføj tekst, tilføj figurer, ændrer farver - det er DIG der bestemmer!\nProduktet printes på selvklæbende folie med det nyeste produktionsudstyr fra Roland, der giver et knivskarpt layout. Streameren lamineres efterfølgende for bedre holdbarhed og farvebestandighed.\nKlistermærker - Klik her for at designe dine egne klistermærker.\nKlistermærker er ofte ret små og kan bruges til afmærkning af maskiner, værktøj, cykler, produkter, m.m. - du sætter grænsen. I vores Designboard kan selv designe dit klistermærke med tekst, figurer, farver og billeder.\nVi producere klistermærkerne på en kvalitets selvklæbende folie med semiserigrafisk blæk og efterfølgende lamineres de for længere holdbarhed.\nPlakater - Klik her for at designe din egen plakat.\nDesigne din egen plakat til butikken, udstillingen, værelset, firmaet, m.m. Brug din kreativitet og upload billeder, tilføj tekst, tilføj figurer, ændrer farver - det er DIG der bestemmer!\nPlakaterne printes med det nyeste produktionsudstyr fra Roland, der giver et knivskarpt layout. Plakaterne printes på 200grams fotopapir og er UV-stabile samt vandfaste.\nUnder kategorien "Tilbehør" kan du købe plakatrammer til din plakat.\nFacadebogstaver - Klik her for at designe dine facadebogstaver.\nFacadebogstaver er ofte brugt ved butikker, virksomheder, restauranter, m.m. der ønsker en flot og eksklusiv skiltning af deres facade. Produktet facadebogstaver er frie bogstaver eller tal som er CNC-skåret i f.eks. aluminium, kobber eller pvc - du vælger selv materialet.\nBogstaverne monteres med dobbeltklæbende tape eller med skruer og afstandsstykker, som du kan tilvælge undervejs i dit køb.\nDesignselvskilte.dk levere bogstaverne med papirskabelon, så du har noget at montere op efter - nemt og bekvemt!\nHusnumre/navne - Klik her for at designe dit eget husnummer/tal.\nMangler du et husnummer eller et husnavn til det nyopførte hus?? Under vores unikke tegneprogram designer du selv dit husnummer eller navn. Produktet facadebogstaver er frie bogstaver eller tal som er CNC-skåret i f.eks. aluminium, kobber eller pvc - du vælger selv materialet.\nMessingskilte - Klik her for at designe dit eget messingskilt.\nMessingskilte er ofte brugt til dørskilte enten til privaten eller firmaet. Ydermere kan det med fordel bruges som sponsorskilt. Messingskilte er et tidsløst og smukt skilt, som vil pynte enhver dør eller væg m.m.\nVores CNC-styrede graveringsmaskine fræser din tekst ned i materialet, hvorefter vi lægger en farve i. Det giver en flot 3D effekt.\nStofbanner - Klik her for at designe dit banner.\nStofbanner bruges ofte som stilladsbanner eller ved korterevarende budskaber i gadebilledet ved f.eks. åbning af nye butikker eller ved kampagner, nyheder, tilbud, m.m. Du vælger først mellem tre forskellige materialer, som passer til netop dit behov. Derefter kan du ved hjælp af vores unikke tegneprogram designe dit eget banner. Brug din fantasi og upload billeder, tilføj tekst, tilføj figurer, ændrer farver - det er DIG der bestemmer hvordan stofbanneret ser ud!\nBanneret printes med det nyeste produktionsudstyr fra Roland, der giver et knivskarpt layout med lang holdbarhed. Vi sætter metaløjer i hjørnerne, så du nemt kan montere banneret ved hjælp af snore, kroge eller elastikker.\nUnder kategorien Tilbehør kan du købe bannerholdere og kroge til den anvendelse du nu ønsker.\nMagnetskilte - Klik her for at designe dit magnetskilt.\nMagnetskilte er et genialt produkt til firmabilen, lagereolen, jerntavler, flowdiagrammer, m.m. Eller hvor du har behov for kortvarig reklame. Du kan f.eks. nemt tage magnetskiltet af og på bilen samt flytte det over på en anden bil. Du skal huske, at tørre overfladen hvor du montere magnetskiltet så skiltet sidder ordentlig fast samtidig med at du undgår ridser. Magnet skiltene laves på en 0,8mm magnet folie, og belægges med 4 farvet print(CMYK) eller folie. Magnetskiltet lamineres efterfølgende, for bedre holdbarhed overfor mekanisk påvirkning samt uv-belysning.\nBrug din kreativitet og upload billeder, tilføj tekst, tilføj figurer, ændre farver – det er DIG der bestemmer!\nVindues reklame - Klik her for at designe dit vindues reklame.\nVindues reklamen bruges ofte, hvor man ønsker et dekorativt print på ruden af et billede eller med budskabet om udsalg, tilbud, firmaoplysninger, m.m. I hjemmet kan det bruges til at afskærme vinduer med et dekorativt udtryk. Vi producere i alle de farver du ønsker - du bestemmer!\nPrint på plade / planche - Klik her for at designe dit eget layout fra bunden.\nPlancher bruges ofte ved messer, udstillinger i butikker, reklameskilte, bandereklamer på stadions, m.m. Vi printer dit layout og lægger det på en valgfri pladetype. Vælg mellem to forskellige pladetyper og design derefter selv layoutet. Brug din kreativitet og upload billeder, tilføj tekst, tilføj figurer, ændre farver – det er DIG der bestemmer! Herefter printer vi det på pladen - nemt og enkelt.\nSom tilvalg kan du vælge huller eller afrundede hjørner samt om skiltet skal leveres med dobbeltklæbende tape på bagsiden.


Hvordan starter man slægtsforskning? - Slægtenshistorie\nHvordan starter man slægtsforskning?\nEr du nybegynder i slægtsforskning?\nHvis du er nybegynder i slægtsforskning, vil jeg anbefale, at du starter med at tale med de ældste i din familie. Få dem til at fortælle om deres liv, deres forældre og hvilke livsvilkår de er vokset op under.\nDet kan også være, at der er en masse gamle billeder på væggene eller i gamle fotoalbum. Det er vigtigt at du får skrevet bagpå billederne med en blyant, hvem det er, der er på billederne.\nNår de ældste er væk, er der måske ingen, der ved hvilke personer, der er på billederne.\nDu kan finde mange sjove ting\nDer kan gemme sig mange sjove detaljer i skuffer og skabe. Hvis du kan få dine ældre familiemedlemmer til at vise dig, hvad de har liggende, er jeg sikker på, at det materiale, som de kan vise, vil medføre livlig snak om gamle dage. Det kan være soldaterbøger, kuponer, rationeringsmærker, et skøde, et skiftedokument eller måske en gammel familiebibel, hvor der ofte er gamle optegnelser om børnefødsler, vielser eller dødsfald.\nI et slægtsforskningsprojekt som vi gennemførte for nogle uger siden, fandt vi dette kort, som faktisk er et meget sjovt islæt og selvfølgelig er kommet med i den slægtsbog, som efterfølgende blev udarbejdet.\nJeg har forsøgt at finde oplysninger om ”Foreningen til Kampen mod Urenlighed i Porte og Gadedøre” men har indtil videre ikke fundet noget om denne forening, desværre.\nHvis dine forfædre eller ældre familiemedlemmer har været medlem af en forening, det kan være en sportsforening eller måske en politisk forening, kan det være at der står noget om forfædrene i foreningens medlemsblade. Prøv at kontakte den pågældende forening. Du kan måske også finde oplysninger hos lokalarkivet i det pågældende område. Prøv evt. at se på hjemmesiden https://arkiv.dk/\nI min egen familie\nI min egen forskning har jeg haft stor glæde af bogværket ”Sjællands fodbold gennem tiderne” fra 1954, hvor alle klubber på Sjælland er medtaget. Jeg vidste at flere familiemedlemmer, som unge, spillede fodbold.\nI værket var der fine billeder af familiemedlemmerne, beskrivelser af kampresultater og holdenes placeringer.\nJeg vil dog også anbefale dig, at efter kontrollere de udsagn, som de ældre giver dig. Der kan være fejl i datoer og steder. Det kan skyldes, at den ældre måske ikke husker så godt længere eller at der måske er en familiehemmelighed, der ikke skal frem!\nI et slægtsprojekt var jeg ude for, at et navngivet, afdødt mandligt familiemedlem angiveligt skulle være blevet skilt under besættelsen, da konen var ”tyskervenlig”. Det afdøde familiemedlem skulle derefter have været tilknyttet frihedskampen.\nJeg undersøgte sagen i blandt andet Bovrup kartoteket, som er en afskrift af medlemskartoteket for Danmarks Nationalsocialistiske Arbejderparti (DNSAP). I Kartoteket blev udgivet i bogform i tiden efter befrielsen, var det Frihedskæmperen, der stod som medlem. Det var altså ikke hustruen, der var ”tyskervenlig”.


Landmark 2 - Bissens Lundbye-buste ved Adelgade 19\nBissens Lundbye-buste ved Adelgade 19\nOm tilblivelsen af Landsoldaten med Lundbyes ansigt\nH. W. Bissen kaldte selv oprindeligt sin skulptur for ’Den danske Landsoldat efter Sejren’, før den endte med blot at blive kaldt ’Den tapre landsoldat’.\nDer blev i Fredericia i 1850, året for afslutningen af den 1. schleswigske krig 1850, og to år efter, at Lundbye som frivillig soldat døde i en vådeskudsulykke, lavet en folkeindsamling til et monument for krigen.\nDet blev til verdens første statue for en menig soldat.\nKonkurrencen om hvem der skulle lave den, blev vundet af Bissen foran A. Jerichau, der oprindelig var tæt ven med Lundbye, indtil de kom på kant af hinanden under et ophold i Italien.\nDen noget ældre Bissen hørte også til Lundbyes store kreds af kunstnervenner, som alle blev stærkt berørte af hans tragiske død.\nSå på trods af den oprindelige titel, valgte han altså at hylde den vellidte kunstnerven ved at gøre ham til model for hovedet på den store mindestatue..\nDen store bronzestatue i Fredericia måler 3,75 meter og er placeret oven på et 2,5 meter højt granitfundament. At den fik navnet ’Den tapre Landsoldat’, skyldes nok den folkekære sang fra 1848 af Peter Faber med musik af Emil Horneman:\nMin pige ville med, Ja!\nMin pige ville med.\nJa, var der ingen fare så blev jeg her hos dig,\nSelvom Bissen vandt konkurrencen i 1850, blev den dog først færdig og stillet op i 1858, og i mellemtiden lavede han et mindemonument over Lundbye, som blev stillet op ved muren foran Garnisons Kirke i København, hvor det i dag kan ses fra Sankt Annæ Plads.\nDet var blevet til på foranledning af Lundbyes venner med maleren P. C. Skovgaard i spidsen.\nDet sidste portræt der er lavet af Lundbye mens han levede, er en tegning udført d. 18. april 1848 af hans nærmeste ven i livet, P. C. Skovgaard.\nDet var ombord på skiber, der førte de frivillige til Sønderjylland. Det vil sige ca. en uge før Lundbye døde ved vådeskuddet i Bedsted i Sønderjylland d. 26. april. Det er muligt, at det er dette portræt, som Bissen har brugt som forlæg til ansigtet til både mindesmærket i Garnisons Kirke og til statuen ’Den tapre landsoldat’ i Fredericia.\nBillede 1 – Kopi af hovedet til Bissens ‘Den tapre landsoldat’. 1858. Opsat i Kalundborg 1995. Forlægget til figuren er J. Th. Lundbye.\nBillede 2 – Bissens statue ‘Den tapre landsoldat’, 1858\nBillede 3 – Mindesmærke i bronze og granit udført af H. W. Bissen i 1856. Under navnet står et par verselinjer af B. S. Ingemann, som Lundbye havde skrevet ned i sin skitsebog: FOR HVAD DER I EVIGHEDS BOG STAAR SKREVET SLET INGEN FORGJÆVES HAR KÆMPET OG LEVET\nBillede 4 – P. C. Skovgaards tegning af Lundbye, april 1848\nH.W. Bissen lavede også det store bronzerelief, billede 5, ved Krigergraven på kirkegården ved Trinitatis Kirke i Fredericia.\nHer ser man to soldater bære en tredje bort. Bag dem ses en geværpyramide som den, der skulle have forårsaget Lundbyes død.\nAnsigtet på den soldat, der bæres bort, kunne minde om de træk, vi ser i mindesmærket, billede 3. Så der er grund til at antage, at det beskriver Lundbyes død.\nLundbye var en flittig skribent ved siden af sit utrættelige arbejde med at tegne og male.\nHan skrev et utal af breve, hvoraf mange er bevaret, sikkert fordi de var så indholdsrige og velskrevne. Men han førte også dagbog det meste af sit voksne liv.\nSå fra ca. 6 år af hans liv har vi fået overleveret et meget omfattende indblik i et for det meste meget plagsomt sind, men med velskrevne reflektioner over bl. a. kunst, kærlighed og tro.\nDet sidste indlæg i hans sidste dagbog er fra lørdag d. 15. april 1848.\n’Idag er jeg indtraadt i Armeen i 3. Bataillons 2. Comp, hvor også Svenn1 er. Paa Mandag marchere vi over Korsøer o, s.H. v. vel lige mod Rendsborg. Om en vildsom Kugle – – – – da vil den kun bringe et Hjerte til Ro, der lider af smerteligere Saar. Gud velsigne Danmark! Og min Moder!\n1 Her er tale om Svend Grundtvig, folkemindeforsker, Lundbyes nære ven og søn af N. F. S. Grundtvig\nNetop Svend Grundtvig var den første til i et brev at skildre hændelsen, hvor Lundbye døde.\nI et brev d. 28. april 1848 skriver han til sine forældre.\nHan har så svært ved at få det frem, at det først kommer til sidst i brevet:\n’Endelig maa jeg fremtvinge en Efterretning, som er for sørgelig til, at jeg vil dvæle ved den, og som jeg saa længe som muligt har opsat her at meddele. Min trofaste Ven og Sidemand Lundbye er borte. Han er falden, ikke for en fjendtlig Kugle, men ved et Vaadeskud af vore egne. Det er rædsomt, og det har rystet mig dybere, end at jeg kan forvinde det saa snart. Det var ved Bedsted, hvor vi stod opmarcherede. Der kommanderedes “træd an”, og vi Frivillige af 2. Compagni var straks paa vor Plads, mens 1. Compagni endnu tøvede. Vi stod i Geleddet, 1ste Compagni, der stod en halv Snes Skridt foran os, trådte hen til sine Geværer, der stod i Pyramider. En Soldat sparkede ved den her i Bataljonen stadige Skødesløshed til en saadan Pyramide; den faldt, og et Skud gik af; Kuglen peb forbi Øret af mig og knuste min Sidemands Hoved. Han var død i det samme; intet Skrig kom over hans Læber. Han har ikke følt noget Øjebliks Smerte. Lægerne styrtede til og erklærede ham straks for stendød. Bech, Brandis, Dalgas, Lütken og jeg fulgte vor afsjælede Ven til Jorden samme Dag. Han jordedes på Bedsted Kirkegaard; Dannebrog var bredt over hans Baare, der bares af os og en Del deltagende Bønder, og dette Flag fulgte ham i Graven. Præsten, en alvorlig, venlig Mand, kastede Jord paa ham i Graven og talte nogle inderlige Ord derved. Vi tilkastede Graven og maatte straks marchere videre’.\nEn anden, der var med som frivillig soldat i kompagniet, var endnu en af Lundbyes venner fra studietiden på akademiet, dyremaleren Carlo Dalgas, som Svend Grundtvig også nævner i brevet.\nHan lavede tegningen, Billede 5, herunder, der viser hans oplevelse af den hastige begravelse af Lundbye, der blev foretaget i Bedsted, inden kompagniet skulle videre.\nDet blev i øvrigt Carlo Dalgas’ skæbne selv at dø i samme krig.\nI krigens sidste slag ved Muhlhorst 31. december 1850 blev han så hårdt såret, at han som 29-årig døde d. 2. januar 1848, få måneder efter at hans bror, Enrico også var faldet.\nLundbyes elskede moder sad I sit hjem i købmandsgården i Kalundborg, hvor hun førte hus for de gamle i familien.\nHun forvandt aldrig sorgen over tabet af sin øjesten Johan. Først i 1863, hvor hun har blevet døv og alderssvækket, rejste hun ned for at se sønnens grav i Bedsted.\nTo af hendes andre sønner var udstationeret i Sønderjylland, og dem ville hun besøge på vejen.\nKunsthistorikeren Karl Madsen har i sin store biografi om Lundbye beskrevet hendes rejse således:\n’I Efteraaret 1862 rejste hun til Fredericia, hvor en af Sønnerne da var Bataillionskommandør; derfra agtede hun sig til Aabenraa, hvor en anden af hendes sønner havde faaet en ansættelse. Vinteren blev streng og den gamle, svagelige Dame indtrængende raadet til at opgive eller opsætte Rejsen sydpaa. Men hun havde altfor mange Aar afventet en Lejlighed til at komme til Johans Grav, som hun aldrig havde seet, til at hun ville slippe den. Midt i den haardeste Vinter reiste hun, i Dagvognen blev hun syg og døde kort efter Ankomsten til Aabenraa, d. 13. januar 1863. Hun blev begraven ved Sønnens side på Bedsted Kirkegaard i en jord, som Aaret efter ophørte at være dansk.’\nGravene på Bedsted kirkegård fik i forbindelse med fejringen af 200-året for Lundbyes fødsel i 2018 fondsmidler til at anskaffe en kopi af Bissens buste af Lundbyes hoved, som nu står ved de to grave der.\nBillede 5 – H.W. Bissens relief på krigergraven fra 1849 i Fredericia. (Foto Mogens Gaardbo)\nBillede 6 – Carlo Dalgas : J. Th. Lundbyes Begravelse paa Bedsted Kirkegaard, 26. April 1848. Tilføjet under tegningen: ‘Jeg var selv til stede’\nPå kirkepladsen i Kalundborg, inden for muren, hvor Bissens buste af Lundbye står, kan man finde mindestenen for det gravsted, hvor Lundbyes mødrene familie ligger begravet.\nBonnevies mindetavle, som her ses med Stenhuset i baggrunden, lå oprindelig som gravsten i jorden på S. Olai kirkegård.\nDen noteres første gang 1918 på nuværende plads, indmuret i den østlige del af søndre kirkegårdsmur, nu som mindetavle.\nInskriptionen på stenen er følgende:\nBillede 7 – Bonnevies mindetavle, foto 2021


Bibelhistorie med hånddukke og levende kæmpe\nSvanen Dansk-Tjekkisk Dukketeater: David og Goliath\nDen tapre, lille David (af dukkemager Patricie Homolová) har netop besejret kæmpen Goliat (Kim Westi) - ikke uden medvirken fra det lille lam, som indtager sejrsskamlen på kæmpens hoved. Foto: Kim Leprevost\nSvanen Dansk-Tjekkisk Dukketeater: David og Goliath -\nManuskript og instruktion: Josefine Ottesen. Medvirkende: Patricie Homolová & Kim Westi. Scenografi og dukker: Patricie Homolová. Komponist: Nikolaj Westi. Lysdesign: Jonas Krogager Thompson. Aldersgruppe: Fra 4 år. Varighed: 40 minutter. Turneforestilling. Set 21. september 2017 i Skt. Markus Kirke i Aarhus. Turné foreløbigt planlagt til og med marts 2018. Kan opleves på Amager Børneteaterfestival 18. oktober og på Festival of Wonder i Silkeborg 11. november. www.svanen-dukketeater.dk\nHvad er det, dukketeater kan, som mennesketeater ikke kan? For teater er vel teater, og forudsætningerne for en god forestilling må være de samme uanset, om skuespillerne er lavet af pap og akryl eller kød og blod.\nDer må først og fremmest være noget at fortælle - eller noget at ville. Og så må der være en evne til at fortælle netop dét på en klar og stringent måde, men samtidig give plads for fantasien til at digte videre.\nOg så er der selvfølgelig teatermagien, der opsluger vores opmærksomhed, lader barriererne falde og får os til at glemme virkeligheden. Alt dette skal være til stede, og blot fordi dukkerne er en tiendedel af menneskestørrelse, så er kravet til teatermagi ikke på samme måde skalérbar.\nI 'David og Goliath' fra Svanen - Dansk-tjekkisk dukketeater har vi faktisk en del af det hele. På kludetæpper sidder børnene og ser op på det flytbare teater, der er bygget op som et næsten kubisk hus. På forsiden af huset er der et proscenium, hvor tæppet går op, og historien udspiller sig.\nNedenunder proscenium er der nogle små låger, som dukkerne indimellem stikker deres kunstige kroppe ud ad. Og foran huset står nogle krukker, hvorfra der indimellem springer et par musiker-dukker frem og spiller mellemøstligt inspireret musik.\nForestillingen bevæger sig på den måde uden for sine egne rammer, og det gør det nemt for os at lade vores opmærksomhed indsnævre til miniature-scenografien og lade os omfavne af fortællingen. Som om vi sidder inde inden i teatret og ikke foran det.\nBibelhistorien om David og Goliat er relevant for børnene i både et kulturelt og et pædagogisk perspektiv. Pædagogisk, fordi historien mest af alt handler drengen David, som med barnlig kløgt og selvtillid, foran hele Israels hær og ikke mindst sine egne brødre, dræber den - ifølge Bibelen - 3,5 meter høje og uomskårne kriger Goliat. Og kulturelt, fordi ’Tvekampen mellem David og Goliat’ (Første Samuelsbog, kap. 17) er en klassisk fortælling, som er en del af både kristnes, jøders og muslimers religiøse forlæg.\nDesuden er netop ’David og Goliath’ velegnet til dukketeater - for når Goliat kommer ind, er det i form af dukkefører Kim Westi i egen person, og ved siden af den lille David-dukke er han en skræmmende stor Goliat. Hans ansigtsmimik er lige så karikeret som sine dukkers malede ansigter, og han virker derfor lige så kunstig, som dukkerne virker ægte. Den effekt fungerer overraskende godt.\nKomponist Nikolaj Westi har skabt nogle stemningsfulde musikværker til forestillingen, og lysdesignet (Jonas Krogager Thompson) såvel som scenografien og dukkerne (lavet af Patricie Homolová) synes gennemført og professionelt produceret. Det er næsten, som om vi befinder os i Israel for over 3000 år siden.\nSelvom David i Bibelen er beskrevet som en dreng, der som fårehyrde har nedlagt både løver og bjørne med sine bare næver, så er han i denne teaterversion skrevet mere splejset.\nSom en anden Gummi-Tarzan bliver han drillet og overset af sine nærmeste, men overrasker dem alle ved at besejre Goliat og blive konge af Israel. Historien er således versioneret til børneteater, hvilket er et klogt valgt, og det gør historien og dramatikken tydeligere for de mindste.\nMen, og der er et men. Både manuskriptet og instruktionen af forfatter Josefine Ottesen, som Svanen har indgået samarbejde med i denne produktion, savner en del. Historieforløbet synes ustruktureret og dramaturgisk forvirret, og replikkerne - især i dialogerne - er usmidige og til tider platte.\nPlatheden bliver ikke mindre af, at de to dukkeførere, Kim Westi og Patricie Homolová, med deres stemmer og dukkernes bevægelser gør udtrykket mere ekspressivt, end godt er. Det går ofte sådan, både i dukketeater og mennesketeater, at hvis de store følelsesudladninger kommer på scenen, så går de tabt hos publikum. Det gælder både for de 4-årige og de 40-årige.\nOm en del af uskarphederne i replikkerne skyldes, at dukkeførerne springer mere rundt i manuskriptet, end hvad der er tiltænkt, er for denne anmelder ikke til at gennemskue. Ikke desto mindre kunne manuskriptet og replikkerne, både fra Ottesens, Westis og Homolovás side, godt bruge nogle flere timer i prøvesalen.\nKommentar til anmeldelse - David og Goliath


Gratis chat, flirt værelser mødre skjult fuck\nJeg måtte køre ind til gratis juridisk rådgivning online chat-california siden flere gange fordi jeg simpelthen ikke kunne se vejen gennem mine tåre.\nMen så er ren chatrum uk det jeg siger og skriver, NO MAN han er; halfcast, haleneger, Anton Berg, blandingsprodukt, smør 40, mixed, nougatdrengja kald det hvad i vil, men der må jeg have sovet i timen.Eller er det professionalisme?Det var så det sidste jeg så til min kusine på det familiebesøg.Dont know men der er noget over det?Cirkeline har i årevis været fast besluttet på at hendes fremtidige barn skal være enten halv kineser (japaner er vist også okay) eller hel asiat.Der lå godt 30 sømænd i vandet og ventede på at komme op af leideren.Well i hvert fald er motivationen hos Ælle voldsom stor så kl 5 hver morgen springer han ud af sengen som en gazelle og ligger så og stønner i kælderen i halvanden time han siger at han træner?Vi har en meget androgen/testeronbundet virkning på hinanden.Radioens bip hver nat fordi batterierne løber ud, når jeg hver nat overraskes hold-chat gratis app over hvor langt 200 meter i granit skærver er at gå når man går sin panik åhh nej jeg pisser i bukserne walk, Når jeg ved hvert måltid sidder tilbage til sidst.I bonus får man den perfekte kønssammensætning med 160 mænd/8 kvinder, whats not to like Lidt cruise kan man godt suge til sig.Vi tog en enkelt overnatning i Dumaguete.1 - Hvordan føles det?Klokken 07 stod de klar i baren til et spejlæg og en vodka med medfølgende posing.\nHun gik op og flashede sit FBI skilt, som straks udløste Ja, selvfølgelig kan i da komme ind af handicap indgangen.\nDerefter havde hun slugt panodilerne, var faldet i søvn og var blevet fundet af sin lige så stive kæreste, der havde ringet alarm.


Årets danske nyhed\nStand nr. E0026\nVi har igennem flere år specialiseret os i at gøre naturen tilgængelig for mennesker med handicap. Vi har derfor udviklet en serie af produkter, der kan kombineres i utal af individuelle løsninger.\nAlle mennesker er forskellige. Vi har igennem flere år specialiseret os i at gøre naturen tilgængelig for mennesker med handicap. Vi har derfor udviklet en serie af produkter, der kan kombineres i utal af individuelle løsninger.\nVores produkter er alle udvalgt og udviklet med det formål at sikre en optimal frihed til at leve og opleve – på dine særlige vilkår.\nVi anvender selv det udstyr vi forhandler. Vejledning i brug af produkterne og ideer til mulige alternative løsninger er derfor helt naturlige for os. Vi har lang erfaring med at finde den løsning, som passer bedst til vores kunder. Vores produkter er ikke kun til brug i naturen, men kan løse rigtig mange udfordringer i din hverdag, hvor standardløsninger ikke er nok.\nUdover standardprodukterne i dette katalog, udvikler vi også individuelle lift- og forflytningsløsninger til skoler, institutioner og private. Kontakt os, og lad os sammen skabe en løsning på netop dit behov.\nSe mere på www.handigear.com\n+45 3029 5304\nHjælpemidler til ferie og rejser


Farlige Fifi Af Larry Kent → Køb bogen billigt her\nFarlige Fifi - Larry Kent - Bog\nFakta om Farlige Fifi\nMord, Forfølger, Afpresning, 1960'erne, Farlige Fifi, Bøger, Bog\nNår man handler online er sikkerhed kolossal vigtig, og det er selvfølgelig noget, Gucca.dk prioriterer højt. Med NETS godkendelse af vores løsning for online betaling, har vi fået den optimale garanti for, at sikkerheden bag din Internetbetaling er i top. Derfor er køb og betaling hos os altid fuldstændig sikkert.\nNår vi siger 30 dages returret, så er det naturligvis på alle typer varer. Det betyder kort sagt, at hvis du fortryder dit køb, eller af anden grund alligevel ikke måtte ønske din vare, kan du sende din vare retur til os uden dårlig samvittighed, og herefter vil vi sørge for, at dine penge bliver sendt tilbage. Inden du sender din vare tilbage, har du altid den mulighed at tage kontakt til os, såfremt du har spørgsmål eller er i tvivl.\nVi mener, det er meget vigtigt, at du modtager din vare sikkert og hurtigt. Vi bestræber os på, at du modtager din forsendelse indenfor 1-2 hverdage, såfremt varen er på lager. Husk, at du ud for hvert enkelt produkt altid kan se den aktuelle lagerstatus. Du kan altid sende en e-mail eller ringe til os, såfremt du er i tvivl om lagerstatus eller leveringstid.\nDer er flere muligheder for betaling, når du handler hos Gucca, og du vælger selv, hvordan du vil betale. Du vælger bare den, der passer lige til dig. Det er den samme høje sikkerhedsstandard, uanset hvilken betalingsmetode du vælger. Se alle vores betalingsmuligheder ved at klikke på linket. Husk på, at kreditkort har den fordel, at det først er på dagen hvor vi sender varen, at pengene hæves fra din konto.\nSkulle du støde på problemer eller have spørgsmål, i forbindelse med dit besøg på Gucca.dk, sidder vi ved telefonen eller på e-mail klar til at assistere dig. Bemærk at vi er åben for henvendelse alle hverdage imellem 10-15, og med godt humør og et smil tager vi imod din henvendelse.\nEfter du har bestilt dine produkter, kan du altid spore din forsendelse, og vide hvornår du modtager den. Når dit køb er helt gennemført, kan du efterfølgende tilgå din egen personlige ordreside. Du kan se, hvornår vi afsender din pakke, på din personlige ordreside. Når vi afsender din pakke, vil du samtidig få en e-mail med leveringsinformation fra os.\nDin anmeldelse af Farlige Fifi\nproduct_stock_no product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_bog path_bog_forside path_bog_bøger path_bog_skønlitteratur path_bog_farligefifi


XBRL - Hvordan går det med elektroniske regnskaber?\nEfter flere forsøg gennem flere år tyder alt på, at fremtiden er på vej!\nErhvervs- og Selskabsstyrelsen har nu et seriøst forsøg i gang og om kort tid (2-3 år?) kan elektronisk regnskabsindsendelse blive et krav ....\nEt regnskab vil i denne fremtid være en elektronisk forsendelse af tekster og tal i et standardiseret format (XBRL), indsendt til de offentlige modtagere (E&S, Skat og DSt) med de nødvendige elektroniske signaturer.\nDer vil blive tilbudt muligheden for, at indsender kan supplere denne 'rå' elektroniske meddelelse ved at medsende et style-sheet til styring af en ønsket visning f.sv.a. opstilling og redigering til formidling af det retvisende billede til regnskabslæseren. Uden dette style-sheet vil indsendte regnskabsoplysninger i alle sammenhænge blive vist for læseren i samme fælles standardudseende.\nDer vil f.eks. ikke blive mulighed for, at kunne medsende/vedhæfte regnskab udskrevet i PDF format.\nFocus IT har siden starten været aktiv medlem af foreningen XBRL Denmark, og vi har deltaget i den lange række af konstruktive møder i Erhvervs- og Selskabsstyrelsen.\nNaturligvis vil IT Revisor kunne aflevere elektroniske regnskaber før det måtte blive et krav, og naturligvis vil revisor kunne præge billedet (det retvisende), uden at skulle have forstand på style-sheets.\nI mellemtiden er vort bidrag til processen focuseret på at sikre den bedste systematik i Erhvervs- og Selskabsstyrelsens specifikationsgrundlag for elektroniske regnskaber (taksonomi).


Erik Zabel er tilbage på cyklen | Feltet.dk\nErik Zabel er tilbage på cyklen\n11. april 2007 21:010\nErik Zabel er en hård hund. Bare tre dage efter sit styrt i Flandern Rundt, hvor han foruden diverse hudafskrabninger pådrog sig en skade på højre albue og ribben, er han tilbage på cyklen for at fortsætte træningen. Hjemme i Unna, hvor han bor, gennemførte han trods smerter sine træningspas.\nPå grund af styrtet meldte han afbud til dagens belgiske forårsklassiker, Gent-Wevelgem, og kongen over brostensløbene, Paris-Roubaix, på søndag. Han planlægger dog at vende tilbage til løbsdeltagelse på næste onsdag, når der skal køres Scheldeprijs-Vlaanderen, for at forberede sig til Amstel Gold Race, som køres fire dage senere i Holland.