O N E M A N S T R A S H A N O T H E R M A N S T R E A S U R E. Arctic Cyclifying Hybrid - PDF\nO N E M A N S T R A S H A N O T H E R M A N S T R E A S U R E. Arctic Cyclifying Hybrid\nDownload "O N E M A N S T R A S H A N O T H E R M A N S T R E A S U R E. Arctic Cyclifying Hybrid"\n1 O N E M A N S T R A S H A N O T H E R M A N S T R E A S U R E Arctic Cyclifying Hybrid Sammenfattende redegørelse Iben Vadstrup Holm og Lise Birgens Kristensen Arkitektskolen Aarhus / Studio Biennale / Afgang forår 2012\n2 ONE MAN S TRASH ANOTHER MANS S TREASURE Arctic Cyclifying Hybrid Iben Vadstrup Holm og Lise Birgens Kristensen Arkitektskolen Aarhus, Studio Biennale Afgangsprojekt Forår 2012 REDEGØRELSE - Afgang Forår 2012 VEJLEDERE: Andriette Ahrenkiel og Morten Daugaard INTERN CENSOR: Boris Brorman EXTERNE CENSORER: Lars Bendrup og Gitte Juul LAYOUT OG FOTO S FRA GRØNLAND Iben Vadstrup Holm og Lise Birgens Kristensen PRINT Bogbinderiet Aarhus KONTAKT - Tlf: (0045) Tlf. (0045)\n4 O N E M A N S T R A S H A N O T H E R M A N S T R E A S U R E Arctic Cyclifying Hybrid\n5 Sisimiut havn Februar 2012\n6 1 RESUMÉ; ET FOLK PÅ KANTEN AF FREMTIDEN Hvorfor vi gør det vi gør 10 Inspireret af biosfæren 12 Vision 12 Sælen og den grønlandske haj 18 Den grønlandske reje 20 2 TANKESÆTTET Kalundborg Industriel Symbiose 22 PESTEL 22 Referencer - udveksling af ressourcer 30 3 RUMLIGE ANALYSER OG STUDIER Hybriden 32 Bow Wow 34 Den grønlandske forbundethed 34 Den grønlandske mangfoldighed 38 Det levende plan 38 4 PROGRAMUDVIKLING OG KVALIFICERING Et biogasanlæg 42 Et badehus 44 Et spisehus 50 Midlertidig beboelse 52 Et kredsløb 52 5 SISIMIUTS HAVNEMILJØ Karakteristik 60 Modernisme 60 Metabolisme 64 Projektniveau 66 6 PROCES Possible Greenland fase før studietur fase efter studietur fase fra 1. mellemkritik fase fra 2. mellemkritik 86 Litteraturliste 89\n7 Sisimiut havn Februar 2012\n9 HOW CAN RESSOURCE AWARENESS BECOME A MODEL FOR A SUSTAINABLE GREENLAND? WHAT IF WASTE WAS FUEL OF FUTURE GREENLAND? CAN HEAD-TO-TAIL MINDSET OF INDIGENOUS CULTURE BE A MODEL FOR FUTURE GREENLAND? 9\n10 1 RESUMÉ; ET FOLK PÅ KANTEN AF FREMTIDEN Hvorfor vi gør det vi gør Gennem århundreder har vi med teknologien og troen på vores egen udødelighed systematiseret og struktureret vores samfund og gradvist ryddet enhver forbindelse mellem forbrug og konsekvens af vejen. Vi har pakket de forbindelser væk der minder os om at når vi tænder for stikkontakten er der kraftværker, der har brugt naturens ressourcer, brændt dem af og forurenet et af de elementer i vores biosfære, der holder os i live - luften. Vi har kloakeret og skjult rørene i jorden, så når vi skyller ud i toilettet mindes vi ikke om at det havner et sted hvor det får miljømæssige konsekvenser for miljøet. Hverken det der ligger før eller det der kommer efter vores væren. Vi er ved at slå vores eget livsgrundlag ihjel og er selv vores egen værste fjende. Rem Koolhaas beskriver dette narrativ i et oplæg under titlen Apocalypto hvor han beskriver de to yderligtgående forløb der er foregået gennem de sidste århundreder; There is an entirely different streak in our culture. It is not a narrative of linear and reasonable progress, but a narrative of disasters and fundamental tensions between nature and mankind. It depicts nature as a kind of punishment of mankind and, occasionally, mankind as a punisher of nature. That narrative, however we look at it religiously or otherwise is a fundamentally anti-modern one, which insists on apocalyptic expectations Rem Koolhaas, Ecological Urbanism Conference 2009 Efter årtier hvor civilisationen, med industrialiseringen som redskab, har udhulet og kultiveret jordkloden i et lineært forløb, er naturen nu ved at hævne sig på vores overforbrug og råstofudnyttelse. Den grønne revolution er over os og vi søger efter svar og anderledes måder at organisere og udvikle bæredygtige samfund på. Vi er nødt til at begynde at tænke i alternative løsninger og opfinde andre måder at gøre tingene på end vi gør det nu. Vi må gentænke os selv, vores samfund og vores hverdag i nye systemer. Det er på tide at vi vender tilbage til at kigge naturens kredsløb over skulderen og omlægge den måde vi lever på hvis vi altså forudsat har lyst til at være her. 10\n11 INSPIRATION: BIOSFÆREN - ET LUKKET KREDSLØB PLANTER OXYGEN VAND ORGANISMER 11\n12 Inspireret af biosfæren Naturen har gennem en tusind år lang evolution, skabt bæredygtige systemer. I naturen skabes der ikke affald, alt output som f.eks. et faldende blad, er input i den anden ende af et økosystem, der bliver til jord. Dette er i al enkelhed magien i det biosfæriske kredsløb. Kredsløbet som kendetegnes ved at være det sted livet leves og forudsætningen for livet. Et system der, bestående af flere elementer i synergi, lever af sig selv i konstant udveksling. Som et eksempel har vi studeret det verdensberømte industrielle samarbejde Kalundborg Industriel Symbiose hvor man arbejder med at udvikle nye måder at samarbejde på, for at kunne bidrage til løsning af nogle af de problemer vi står overfor idag. Vi har igennem projektet haft en fascination af det biosfæriske kredsløb og den industrielle symbioses efterligning af naturens egne cyklusser, og vi vil med dette projekt undersøge om og hvordan man kan lægge sig i slipstrømmen af naturens kredsløb. I dag er kredsløb og arkitektur stort set adskilte elementer der ikke interagerer og rører hinanden. Tanken om at arkitektur kan være bindeled i en kontekst hvor tingene på forhånd ikke hænger sammen, finder vi inspirerende. Med dette paradoks vil vi i projektet gerne bidrage med en fortsat udvikling af tankesættet og udfolde en undersøgelse af hvordan vi som arkitekter kan bidrage til udviklingen af en ny bæredygtig arkitekturmodel. Vision På baggrund af vores undersøgelser omkring hvordan man udnytter ressourcer optimalt, har vi udvalgt en specifik case i Grønland, hvor man kan sige at der for alvor er opstået et paradoks omkring den måde man her omgås ressourcerne. Grønland sælger i dag delvist sig selv på det uberørte landskab og en forestilling om et folk der lever i pagt med naturen. Samtidig smider de alt deres affald i det hav de lever af. Lige fra slagteri- og fiskeaffald til natrenovation og industrispildevand. Det er nu begyndt at få store konsekvenser i form af forurening af det marine miljø, hvilket på sigt betyder døden for de mikroorganismer havets dyr lever af. Grønland er i omgangen med affaldet i gang med at forurene og ødelægge det miljø der dækker 90% af deres eksistensgrundlag. Dette refererer til talemåden dont shit 12\n13 13 Luftfoto fra spildevandsudledning i Sisimiut\n14 where you eat. Med nutidens teknologi er affald en ressourcer og kan rumme et økonomisk potentiale. Derfor er det netop i Grønland at vi har valgt at eksemplificere hvordan udnyttelsen af levende ressourcer kan give mere tilbage til samfundet end der tages; One mans trash, another mans treasure. Projektet arbejder med to dagsordener som overordnet kan inddeles i et globalt plan og et lokalt plan. Det globale plan opererer med affaldsproblematikken og dermed det relevanskriterium opgaven indskriver sig i. På det lokale plan peger projektet på en specifik case, hvor den særlige affaldsproblematik der her eksisterer, udløser en reel arkitektonisk opgave. Heri ligger der en stedsspecifik kortlægning af de særlige kulturelle og socialantropologiske tilstande i den grønlandske befolkning der medfører en undersøgelse af hvordan disse tematikker kan overføres til arkitektonisk rumlige greb. På det programmæssige niveau arbejder vi med en industriel maskine der kan sætte en eksisterende ressource i cyklus og omdanne den til en ny ressource for nye elementer. I vores projekt handler det primært om at igangsætte en ny bymæssig udvikling og vi arbejder derfor med at implementere bymæssige programmer som byen efterspørger i synergi med maskinen, som direkte modtager af den nye ressource. I denne opgave drejer det sig om implementering af et biogasanlæg som cyklifide, et badehus, et spisehus og midlertidige beboelse. Projektet indarbejder sig derfor i en tematik om mødet mellem produktionsapparater og kulturelle institutioner, og mellem mennesker og industri, logistik og livsform. Her arbejder vi med hybriden som et rumligt og programmatisk koncept der kan forbinde både kredsløbets pragmatik og de levende programmer. Hybriden er i stand til at blande og forbinde ulige elementer og bruges her til at undersøge hvordan et element kan være gavnligt for et andet. Hvordan f.eks en teknisk konstellation kan være en rumlig oplevelse i mødet med en programmatisk begivenhed. Hvordan to dele hele tiden kan give værdi og relevans til hinanden. Det er i denne form for anti-typologi at hybriden styrker og synliggøre den blandingsform som dette projekt søger. Gennem projektet inddrager vi referencer til andre arkitekters arbejde for hele tiden at stille os på skuldrene af tidligere tanker og på den måde forsøge at skubbe et sådan symbiosetankesæt en tand længere. 14\n15 Vi er opvokset med en holistisk verdensopfattelse, med ideen om altings sammenhæng. Der er en sammenhæng mellem Inuk - mennesket, Sila - det livgivende i universet, Ateq mennesket navnesjælen, Tarneq menneskets mere passive sjæl og Anersaaq/Isuma den aktive sjæl. Derfra har vores værdier deres udspring. Du mindes dagligt om at være en del af noget større. Den indbyrdes forbundethed udleves ikke kun i det konkrete kollektive felt men også på et ubevidst kollektivt niveau. I kolonitiden var der hverken respekt eller forståelse for værdierne i denne kultur. - Asii Chemnitz, Nuuks Borgmester, Maj\n17 BRUSK TILSÆT- NINGSSTOF HELSEKOST- PRÆPARAT SKIND MØBELBETRÆK SKO/ BEKLÆDNING SMYKKER OLIE LEVER ØJE FEDT INVOLDE KØD SKIND BEN HAJFINNE HAJFINNESUPPE SOM DELIKATESSE MAD OLIE TIL LYS OMEGA 3 FLYDER TIL FANGST MAD/FODER KONEBÅD KAJAK TØJ SKO REDSKABER KØD HUNDEFODER MAD BIOMASSE/ ENERGI 17\n18 Sælen og den grønlandske haj I århundrede har inuitterne levet af at tage ud på havet for at fange mad til deres familier. Kødet spises og skindet bruges til tøj. De har sat en ære i ikke at øve rovdrift på naturen, alt på sælen bruges og intet går til spilde. Ud af den totale udnyttelse af naturens ressourcer, opstod en designkultur der udgjorde præmisset for overlevelsen under naturens ekstreme forhold, og som ud over at være praktisk også blev en æstetisk og kreativ tilgang til de tilgængelige ressourcer. Denne totaludnyttelse mødte modstand i 80 erne, hvor Greenpeace s kampagne mod drab af babysæler, i Canada, førte til et totalt forbud mod drab af babysæler. I Grønland fangede man ikke babysæler med henblik på salg af skind, men kampagnen ramte de grønlandske fangere hårdt og selvom dette for længst er blevet klarlagt, møder man stadig modstand når der skal sælges sælskind i dag. Den vestlige verdens moraliseren og kamp for at redde kloden modarbejdede en kultur der levede på naturens præmisser, hvilket resulterede i fattigdom blandt grønlænderne. Den dag i dag kan de stadig ikke udnytte sælen 100 procent. Denne såkaldte designkultur ser vi i dag gentænkt, i f.eks Grønlandshajen Somniosus microcephalus der også går under navnet det grønlandske guld. Hajen udgør ca. 50% af den samlede bifangst i Uummannaq Kommune og er en uudnyttet ressource, da det overskydende i dag kun behandles som affald. Med de muligheder, som teknologien tilbyder opdagede man hurtigt et stort potentiale i at udnytte hajen til produktion af biogas og energi. Hajen har ingen nyre, hvilket betyder at dens kød er mere eller mindre giftigt at fodre f.eks. hundene med, men man har på det seneste fundet ud af at de store mængder fedtstof i kødet, er velegnet til produktion af bio-olie og til bioforgasning. Grønlandshajen er det nutidige svar på hvordan man med moderne teknologi og gentænkning af eksisterende ressourcer, kan skabe nye muligheder for vækst baseret på den traditionelle designkultur. Vi har derfor været inspireret af hvordan man kan udvikle ressourceudnyttelser ved konstant at kigge på den måde vi lever på og det miljø som omgiver os. Det er denne form for designkultur og måde at se på naturen og mennesket i sameksistens frem for som to modpoler, der danner afsæt for denne opgave. 18\n19 DEN KONGELIGE REJES LIV 25% PRODUKT 75% S P I L D 19\n20 Den grønlandske reje Med denne designkulturs totaludnyttelse som overordnet målsætning har vi valgt en stedsspecifik opgave på baggrund af et her påtrængende affaldsproblem. I Sisimiut - den nordligste by med isfri farvande i Grønland finder man Royal Greenlands største gennemmoderniserede rejefabrik. Den får byen til at markere sig på kortet som en af de vigtigste havne i Grønland. Årligt indhales, koges og pilles der her tons rejer, hvoraf ton rejeprodukt eksporteres til resten af verden mens ton er rejeaffald. 75% af rejen er således affald og hver dag udledes ca. 38 ton rejeaffald i havet via et rørsystem, der går fra rejefabrikken og direkte ud i fjorden, hvor strømmen driver det med sig. Rejefabrikken i Sisimiut har dispensation til at udlede sit affald på grund af de kraftige havstrømme i bugten. Denne dispensation har man til gengæld ikke i Illulisat pga. fjordens stillestående vand. Der forsøger man i stedet at udnytte affaldet til benmel og jordforbedring. Nyttiggørelsen af affaldet er dog ikke rentabel, idet exportudgiften på produktet ikke er konkurrencedygtig på det globale marked, hvor man konkurrerer mod mellemøstlige lande. Men Illulisat er alligevel et godt eksempel på hvordan man kan udnytte affaldet fra rejen og bruge det som ressource i anden sammenhæng. I Norge bruger man affaldet fra rejer som foder til dambrug, i Danmark, nærmere betegnet Ålborg indgår det i biogasproduktion pga. dets høje CODværdi. På DTU i Lyngby undersøger man bl.a. dets evne til at indgå i isolering og byggematerialer. Med rejeaffaldet som projektets katalysator vil vi eksemplificere hvordan dette tankesæt kan være en principiel måde at gentænke arkitekturens rolle på og i dette tilfælde, facilitere udviklingstiltag i Sisimiut. 20\n21 21 Kalundborg Industriel Symbiose (Statoil)\n22 2 TANKESÆTTET Kalundborg Industriel Symbiose En såkaldt Industriel symbiose er et samarbejde og symbiotisk forhold imellem to eller flere virksomheder, hvor én virksomheds affaldsprodukt opkøbes af en anden virksomhed, der skal bruge det i sin produktion. Altså et samarbejde med gensidig økonomisk og miljømæssig gevinst. Kalundborg Industriel Symbiose er et verdenskendt eksempel herpå. Her ses den industrielle symbiose bl.a. ved at rensningen af røg fra det lokale kraftværk (Asnæsværket) frembringer gips, der købes af en lokal gips-pladefabrik (Gyproc). Derudover leverer samme kraftværk damp til medicinalproducenten Novo Nordisk, som også er en del af symbiosen. Symbiosen skal i sin kerne forstås som et altafgørende tankesæt. For netop ved at få virksomheder til at tænke i helhedsløsninger hvor den ene virksomheds affald er en andens ressource, kan man skabe vækst, bibeholde arbejdspladser i landet og skabe bæredygtig produktion som virksomheder efterfølgende kan profilere sig på. Udover den tekniske udveksling af bistrømme fungerer symbiosen også på 2 andre niveauer; udveksling af arbejdskraft i form af en medarbejderbørs samt udveksling af fællesfaciliteter. PESTEL PESTEL er en markedføringsanalyse model som bruges til at analysere forhold i det eksterne makro miljø som har indflydelse på den pågældende virksomhed. Analysen tager afsæt i 6 områder: [P]olitical factors, [E]conomic factors, [S]ocio-Cultural factors, [T]echnological factors, [E]cological factors og [L]egal factors. 22\n23 P E S [P]olitical factors For at symbiosen og dens tankesæt bliver udbredt og udviklet, kræver det først og fremmest handlestærke og innovative kræfter og gerne en enhed der vil facilitere denne formidling og iværksætning af udviklingsprojekter. I Kalundborg er det kommunen der går ind og faciliterer den eksisterende symbiose og yder økonomisk støtte til dens udvikling. I Perth, Australien faciliteres en industriel symbiose af universitetet, der har en forskningsafdeling i industriel økologi. I England faciliteres symbiosen af organisationen NISP (National Industrial Symbiose Program) der faciliterer workshops og lign. Symbiosen skal også forholde sig til skatter og afgifter, arbejdsmarkedspolitik, lovgivning (lokalt, nationalt, europæisk), offentlige indgreb, relation til myndigheder samt til nuværende og kommende regeringers politik. I Grønland er det Selvstyret i Nuuk der styrer hvilke kommunalprojekter der igangsættes. Dette kan ofte være en lidt længere bureaukratisk proces der til tider hæmmer udviklingen i de forskellige kommuner. Sisimiut kommune er derfor begyndt at igang sætte egne finansierede projekter, så udviklingen ikke går i stå. En sådan form for handlekraft udgør et stort potentiale for byens fremtid og vækst. [E]conomical factors Symbiosen opstår på baggrund af ydre pres på virksomheden, politisk eller økonomisk. Det økonomiske element er afgørende for om samarbejdet overhovedet kommer på tegnebrættet. En grund til at symbiosen er særligt vellykket i Danmark er vores afgiftssystem ift. affald. Det kan derfor i økonomisk forstand betale sig at finde samarbejdspartnere der kan bruge og dermed opkøbe ens bi-strøm. Den økonomiske faktor vil stå i forhold til den generelle udvikling i BNP, inflation og økonomisk vækst, lønniveau, offentlige finanser, arbejdsløshed, valuta og renteniveau samt cykliske forhold/konjunkturer. Sisimiut er en by i vækst, blandt andet pga. dens position som Grønlands uddannelsescentrum, men også pga. dens store fiskeeksport. Disse to elementer kan siges at være byens bærende faktorer som evt. kunne indgå i en symbiose. [S]ocio-cultural factors Afgørende for at en symbiose kan lade sig gøre er samarbejde, kommunikation og tillid mellem de involverede virksomheder. Dette opnås ofte bedst i mindre lokalområder hvor lederne fx kender hinanden. Symbiose tankesættet handler ikke om at virksomhederne indgår i et afhængighedsforhold til hinanden, men derimod om et dynamisk samarbejde som i princippet altid kan afbrydes hvis det ikke længere er rentabelt. Derfor kræver det helt grundlæggende visionære og kreative ledere for overhovedet at sætte gang i tankesættet. Faktorer som demografi, uddannelsesniveau, ændring i livsstil, værdier og holdninger, helbred, indkomstfordeling, arbejdsmiljø og mobilitet er også vigtige i forhold til symbiosen. I Grønland er infrastruktur en generel udfordring i samtlige byer og bygder. Den manglende mulighed for at forbinde byer med veje, gør at folk ikke pendler mellem bolig og arbejde. Symbiosen kan derfor netop ses som et oplagt redskab at bruge i Grønland, da man er tvunget til at holde sig inden for begrænsede områder når man skal udvikle byerne. Man er nødt til at finde og udnytte de ressourcer der er i lokalområdet. 23\n24 T E L [T]echnological factors For at symbiosen er realiserbar kan geografisk nærhed være et vigtigt element. Symbiosen er noget der foregår mellem to ulige enheder. Det er ikke symbiotisk hvis udvekslingen af bistrømme foregår indenfor enheden selv. Den akademiske betegnelse for en industriel symbiose er 3 industrier der udveksler 2 bistrømme, men 2 industrier der udveksler 1 bistrøm er også en symbiose. Symbiosen skal være tilpasningsdygtig ifbm. de tekniske forhold i samarbejdet. Dvs. elementer som patenter og produkter, forskningsaktiviteter, offentlig støtte til forskning og generel teknologisk udvikling vil spille en væsentlig rolle i symbiosen. [E]cological factors Bæredygtighed er noget der ligger implicit i alt hvad vi foretager os i idag. Symbiosen opstod af et behov om at gøre tingene smartere. Optimering og effektivisering er ofte brugte begreber når virksomheder moderniserer idag, men oven i dette kommer diskussionen om at vi skal være bedre til at passe på vores jord. Så emner som økologi, affald, energiforbrug, forurening, global opvarmning og stigende vandstande står helt sikkert øverst på mange industrivirksomheders dagsorden. Affaldsproblematikken er vigtig i Sisimiut og muligvis også deres største udfordring. At alt affald dumpes i havet er absolut ikke godt nok, hvorfor dette problem heller ikke kan løses hurtigt nok. [L]egal factors Lovmæssige krav kan som udgangspunkt godt spænde ben for symbiosen engang imellem. Somme tider vil en virksomhed blive klemt imellem lovgivnings- og afgiftsforhold som ikke altid samarbejder. Dette kan medvirke til at man fravælger udvekslingen af bi-strømme med en anden virksomhed, idet det måske er mere rentabelt. Konkurrencelovgivning, monopollovgivning samt lovgivning om arbejdsmarkedsforhold og produktansvar spiller derfor en væsentlig rolle i etableringen af en symbiose. I Royal Greenland har man en afdeling der forsker i udvikling af virksomhedens fabrikker. Man er derfor også klar over det store spild af affald i Sisimiut, men pt. er det ikke rentabelt for fabrikken at gøre andet. Dispensationen til at udlede affaldet i havet, gives udelukkende på grund de gode strømforhold der findes i bugten. Som tidligere nævnt, har man ikke denne dispensation i Illulisat pga. manglende strømforhold og man har her etableret en benmelsfabrik, der tager sig af affaldet fra fiskefabrikken. Dog er denne proces kun en udgift for fabrikken, hvorfor den ikke kan forstås som en reelt fungerende symbiose. Pga. den manglende lovgivning på afgiftsområdet, kan Royal Greenland fortsat udlede deres affald i havet i dag. 24\n25 25Kalundborg Industriel Symbiose - DONG\n26 Vi besøgte Kalundborg Industriel Symbiose og enkelte af dens industrierne, for at studere hvordan en industriel symbiose egentlig ser ud. Symbiosen er som udgangspunkt selvgroet og denne karakter er synlig i de lange rørføringer der snor sig mellem industrierne. Det er rør i forskellige farver og størrelser, der krydser landskabet og løber langs veje. Området vi kørte i var ukendt for os, men rørene var hele tiden til stede og ledte én på vej. Nogle steder så man udslip af processdamp fra rørene mellem Dong og Novozymes. Andre steder løb rørene hen over vejen og blev til elegante rumlige strukturer i det landskab som egentlig bestod af ren industri. Vi er optagede af narrativet i den synlige forbindelse mellem industrierne og erkendelsen af at der herimellem bliver udvekslet en ressource. At de maskiner der holder hjulene i samfundet i gang har et behov og et forbrug bliver en ny bevidsthed. Projektets komposition og bygningsdesign indeholder synliggørelsen af disse processer og rørlægningen som en af de bærende strukturer er et ledende element der fortæller historien om, at her er der en bygningstypologi der udveksler ressourcer. En måde at bruge arkitekturen på, der visuelt forbinder det der i dag ikke er forbundet. 26\n27 27 Procesdamp fra DONG til Novo Zymes\n30 Referencer - udveksling af ressourcer Symbiosetænkning og en gensidig udveksling af ressourcer kan både finde sted med og uden direkte arkitektoniske og rumlige konsekvenser. Alan Berger (Arkitekt og Associeret Professor i Urban Design og Landskabsarkitektur på MIT) er en af dearkitekter der arbejder med naturens kredsløb og ressourceudnyttelse. Han benævner det Systemic Design og har opfundet begrebet for at beskrive reintegration af værdiløse landskaber i vores urbaniserede områder og regionale økologier. Hans arbejde understreger forbindelsen mellem forbruget af naturressourcer og affald og ødelæggelsen af landskabet, og han peger på hvordan man kan omlægge den forbrugsdominerede livsstil, til mere intelligente outputs Architecten (Arkitektfirma fra Rotterdam, Holland) arbejder med begrebet Superuse. De designer produkter og bygninger og udvikler strategier for at lette overgangen til et bæredygtigt samfund Architecten arbejder med at udvikle processer, der understøtter lokal udveksling og produktion som et alternativ til at transportere vores ressourcer, produkter og komponenter rundt i verden. Med deres arbejde understreger de at affaldsstrømmene og de begrænsede ressourcer giver en mulighed for at skabe innovativt design. Som eksempel på koblinger uden direkte arkitektoniske konsekvenser kan nævnes Badeanstalten Spanien i Aarhus, som er opvarmet af kraftværket der ligger på den anden side af banen samt The Blue Lagoon i Island som er opvarmet af overskudsvarme fra jordvarmeanlæg. I disse tilfælde er begge vandhuses arkitektur uafhængige af deres kildes logistik. De udveksler en ressource men påvirker ikke hinanden rumligt eller organiseringsmæssigt. Et andet eksempel er Danidas udviklingsprojekt i Afrika, hvor de har bygget lokale vandposter. For at disse vandposter ikke skal blive vandaliseret, har man etableret kommercielle service programmer. På den måde knytter man mennesker til vandposterne som er interesserede i at disse vedligeholdes og som sørger at der føres opsyn med dem og at de holdes rene. Dette har heller ikke umiddelbart arkitektonisk rumlige konsekvenser, da der ikke er økonomi til at have mere designmæssige ambitioner med projektet. 30\n32 3 RUMLIGE ANALYSER OG STUDIER Hybriden En hybrid er en krydsning af forskelligartede programmer. Ofte adskilles bygninger i dag af deres funktion og program. Hybridarkitektur har ikke denne fastlåshed. Den kan forme offentlige rum og være en katalysator for sociale fortætninger i form af nye bymiljøer. Den kan udviske grænser mellem programmer og skabe sammenhængskraft mellem ulige funktioner og brugere. Den kan understøtte det heterogene frem for det homogene og blive livgivende for en arkitektur der vil understøtte mangfoldighed og forskellighed. Hybridarkitektur kan tolkes som at være en anti-typologi, da den altid vil tage form efter de programmer der forbindes. Steven Holl siger om hybridarkitektur; For etniske mindretal gælder det at de er nødt til at skabe opmærksomhed omkring sig selv. De er som alt andet småt i fare for at blive absorberet af globaliseringens massekultur mm. Globaliseringens indflydelse på verden er en homogenisering af forskelligartede kulturer. I begreberne krydsning, blandingsidentitet og hybrid ligger der et potentiale i at undersøge hvordan disse kan bidrage til at redefinere en anderledes måde at udvikle byggeri på, der adskiller sig fra de eksisterende danske planløsninger de har indrettet sig under de sidste 100 år. Hvordan kan man arbejde med heterogenisering og livgivning af den grønlandske mangfoldighed som et designmæssigt redskab? Freedom of invention is a particular potential of hybrid buildings. Unprecedented ideas may drive the design of new building types. In certain ways, these new buildings might illuminate the unique character of the site and city they arise in. - Steven Holl, This Is Hybrid 32\n33 Sisimiut Februar\n34 Bow Wow Hybridtænkningen og det at blande og forbinde ikke relaterede elementer og sammenstille dem trækker rødder til den særlige japanske tradition f.eks. repræsenteret af tegnestuen Atelier Bow Wow der med arkitektur begreber som behaviorlogy og No good architecture præsenterer koncepter, der definerer det arkitektoniske udtryk gennem forståelse af det komplekse forhold mellem mennesker og det byggede miljø og byrum. I deres arbejde synliggør de byens mikro- miljøer med særligt fokus på de livsformer der hersker i det specifikke lokalmiljø og sameksistensen af ikke relaterede programmer som opstår i en selvgroet hybridstruktur, i kraft af byudviklingens fortætning. De ser byen som bestående af små hybridkredsløb som de kalder environmental units og Cross categorical hybrides. De dyrker de anonyme, sammenhængende og overlappende miljøer i synergi med de urbane økologier fra stedet. Det er med disse tankesæt omkring byen og dens livsformer at vi arbejder med den grønlandske befolkning og de iboende kulturelle træk. Den grønlandske forbundethed I Grønland har man en måde at være sammen på, der trækker spor tilbage til flere overlappende kulturelle elementer som her vil blive ridset op. Slægtsskab; Naturfolks måder at opbygge og indrette deres samfund bygger på nogle grundlæggende betingelser. For at overleve i den barske natur i Grønland måtte man indgå i et socialt fællesskab og disse særlige grønlandske slægtskabsstruktur beskriver socialantropolog Gitte Trondheim i sin afhandling Følelser af forbundethed. Slægtsskab er det fundamentale i inuits sociale organisation, men slægtsbånd er ikke afgørende for det sociale slægtsskab. Det er til gengæld den lokale samfundsgruppe individet indgår i. Slægtsskabet er mere sociokulturelt betinget end det er biologisk. Denne fleksibilitet er livgivende for vidtstrakte muligheder af slægtsskabsrelationer og gør det til et hårdt arbejde. Oprigtighed, nærhed, hengivenhed, respekt og lydighed er nogle af de helt essentielle og styrende adfærdsformer for hvordan beslægtede behandler hinanden. Disse elementer udspilles af individer og sociale relationer bliver konstant rekonstruerede. Det er ikke nok at være blodsbeslægtede. Relationer skal hele tiden fornyes og holdes i live. 34\n35 FØLELSER AF FORBUNDETHED FØDSELSSØSKENDE ADOPTION NABOSKAB NAVNESØSKENDE NABOSKAB KOLLEGAER NABOSKAB ADOPTION NAVNESØSKENDE BRØDRE KOLLEGAER NAVNESØSKENDE KONEBYTNING ADOPTION ADOPTION KOLLEGAER FÆTRE ADOPTION KOLLEGAER ÆGTESKAB Diagram af slægtskabsstruktur DEN GRØNLANDSKE FORBUNDETHED: I Inuitkultur er slægtsskabssystemer, ifølge Gitte Trondheim, Antropolog omhandlende grønlandsk slægtsskab og forbundethed, processuelt og kulturelt konstrueret. Slægtsskab er det fundamentale i inuits sociale organisation men slægtsbånd er ikke afgørende for det konstruerede sociale slægtsskab. Det er til gengæld den lokale samfundsgruppe individet indgår i og slægtsskabet er dermed mere sociokulturelt betinget end det er biologsik. 35 Denne fleksibilitet er livgivende for vidstrakte muligheder af slægtsskabs relationer og gør det til et hårdt arbejde. Oprigtighed, nærhed, hengivenhed, respekt og lydighed er nogle af de helt essentielle og styrende adfærdsformer for hvordan beslægtede behandlede hinanden. Disse elementer udspilles af individer og sociale relationer bliver konstant rekonstruerede. Det er ikke nok at være blodsbeslægtede. Relationer skal hele tiden fornyes og holdes i live. Slægtsskab tilvejbringes gennem flere parametre end i den vestlige verden hvor blodsbelægtede er den dominerende. I inuit kultur er forældre skab fx vurderet udfra handling og ikke i forhold til reproduktion og fødsel. Det biologiske er ikke afgørende, men istedet den der opfostre og påvirker barnet moralsk. Mennesker bliver skabt gennem navnet og inuit forstår verden og forbundethed gennem navngivning. Med forbundethed forstået som cyklisk og kreativt snarer end kronologisk og forudbestemt.\n36 Slægtsskab tilvejebringes gennem flere parametre end i den vestlige verden hvor blodsbeslægtede er den dominerende. I inuit kultur er forældreskab for eksempel vurderet ud fra handling og ikke i forhold til reproduktion og fødsel. Det biologiske er ikke afgørende, men i stedet er den der opfostrer og påvirker barnet moralsk. Mennesker bliver skabt gennem navnet og inuit forstår verden og forbundethed gennem navngivning. Med forbundethed forstået som cyklisk og kreativt snarere end kronologisk og forudbestemt. Fællesskab; Alt i Grønland er offentligt ejet. Du ejer dit hus men ikke klippen det står på. Den større grad af offentlighed afspejler sig også i den sociale kultur, hvor hjemmets sociale rum i højere grad er et offentligt rum, end vi kender det fra Danmark. I Grønland bruges hjemmet som mødestedet, ikke cafeen. Det skyldes både at der ikke er en cafekultur eller offentlige byrum man kan mødes i, men også at grænserne mellem det private og det offentlige er udflydende. Grønlænderne er gæstfrie mennesker og graden af hvor godt man kender de folk man inviterer indenfor spænder bredt. Et meget grønlandsk fænomen der er et udtryk for denne mentalitet er Kaffemik. [Kaffemik]: (grønlandsk: mik for selskabelig sammenkomst ) er egentlig et dansk ord for en traditionel grønlandsk selskabelighed, en slags åbent hus, hvor gæsterne hygger sig sammen, ofte i op til 3-4 timer. Traditionelt er den enkelte kun til stede, så længe som det varer at drikke 2 kopper kaffe, derefter gør man plads til nye gæster. Kaffemik holdes f.eks til højtider, fødselsdage, barnedåb eller når en dreng skyder sin første sæl. Denne uforbeholdne og umiddelbare måde at møde sine omgivelser på, hvor grænsefladen er flydende, fællesskaber elastiske og individer etniske hybrider, vidner om en kultur hvor mangfoldighed og fællesskab er i højsædet. På baggrund af disse social antropologiske studier vil vi undersøge hvordan denne mangfoldighed og forbundethed kan påvirke den rumlige strukturerering i projektet. 36\n38 Den grønlandske mangfoldighed Så er der billeder af hjem, af stuer uden mennesker. Stuer uden liv kunne man fristes til at sige, hvis ikke det er fordi det emmer af liv og historie i disse rum. En lænestol mageligt placeret foran et tv og et tykt tæppe henslængt, remoten der ligger klar. Planter nydeligt nipede, trofæer fra rejser i vindueskarmen, familiebilleder i rammer, perlebroderier, bøger, der er læst og meget andet. Der er tupilakker, fugletæpper og prydharpuner, traditionel grønlandsk husflid side om side med afrikanske amuletter, grædende børn og brølende kronhjorte. Indtrykket er... mangfoldigt - Iben Mondrup For at finde frem til særlige måder at være sammen på har vi sammenstillet 6 moderne grønlandske stuer, som husets mest levende og sociale rum. Vi har systematiseret de forskellige stuer og fundet frem til tre gennemgående fællestræk, som vi videre har tolket i model med henblik på at udpege mulige arkitektoniske potentialer; Kompakthed, foring og niche. Kompakthed handler om pakning og fortætning af rummet med møblering. Foring handler om en gennemgående møblering af væggene, som en ekstra isolering der kan beskytte mod den barske natur udenfor og endeligt nichen som handler om en indretning der viser hvordan de bruger det sociale rum i huset. Når man træder ind i stuens rum oplever man ikke at det er orienteret mod et enkelt og centralt samlingssted, men mod flere små zoner der hver især indeholder forskellige måder at være sammen på. To og to, alene og flere sammen. Sammen taler tolkningerne om en additiv indretning og møblering, som noget der vokser rundt langs vægge, ind i rum over tid, efter behov og har dannet mindre rum i rummet. Disse tolkninger har vi forsøgt at illustrere i model for at kortlægge mulige strukturer der ville kunne få en rumlig relevans i projektet. Det levende plan I den moderne arkitekturhistorie finder vi disse fællestræk hos Adolf Loos og den levende plan (Raumplan). Vi har kategoriseret Loos måde at arbejde på ud fra fællestræk med studiet af de grønlandske stuer og opsummeret måden hvorpå han bruger sine designparametre. Koncentration af længde, højde og bredde og som konsekvens af kompaktheden maximeres de interne kontakter og forbindelser. Han tager møbler væk fra deres 38\n39 39 Modelstudie af Det levende plan, Loos\n40 traditionelle position i midten af rummet, og i stedet ud langs væggene. Det traditionelle fordelingsrum tages ud og bevægelsen flyttes ud langs en side. Man går fra et rum til et andet, men aldrig gennem rummets centrum. Dørene er altid placeret i siden så man bevarer rummets centrum som rum og ikke gennemgangs rum. På denne måde er cirkulationen horisontalt, såvel som vertikalt en spiralbevægelse gennem huset. Det labyrintiske Ordet labyrint dækker i gængs sprogbrug hele feltet fra en figur, der fra et klart markeret centrum, bevæger sig udad i en bevægelse der både virker klar men på samme tid uoverskuelig. I sin samlede figuration besidder den et højkompliceret netværk med mangfoldige ind- og udgange, komponeret af gradvise forkastninger, forskydninger og foldninger. Labyrinten forbinder sig med arkitektoniske begivenheder og elementer som vægge, døre, tærskler, hjørner mv. Disse modsvarer dagligdags erfaringer om færdsel i byens netværk koblet sammen med huse, hvor man går ind ad døre, finder rundt, afvikler en hændelse, går ud igen. Indtil man lidt senere går ind i et andet hus, overskrider tærsklen, ledes af murenes system finder man sin destination og derpå søger vejen ud. Alt sammen i en orientering af oppe-nede, foran-bagved, vinkler, hjørner, igennem, rundt om, indeni etc. Det labyrintiske refererer til en særlig konstellation af orden og uorden, til overvejelser vedrørende vildfarelsen, det som ikke lader sig overskue eller forstå ved første øjekast, det som er mættet med lag-på-lag af betydning. Fra inspirationen i den industrielle symbioses narrative forløb og skulpturelle karakter, bygges der videre på de kortlagte tematikker fra dette afsnit: Det additive, det labyrintiske som en bevægelse og nichen. 40\n41 DEN BIOKEMISKE PROCES FASE 1: Hydroliserer - bakterier producerer glukose. FASE 2: Syre producerende bakterier producerer alkohol, syre, H2, CO2 ect. FASE 3: Methan - bakterier producerer Methan (overlever 5-70 grader, bedst reultat grader) BIOGAS BESTÅR AF: 55-65% CH4 (methan) 35-45% CO2 0-½ H2S BIOGAS BIOGAS GASLAGER GØDNING RÅMATERIALE FORLAGER RÅDNETANK VARME EFTERLAGER AFGASSET BIOMASSE GØDNING COD VÆRDI TON Svarer til Nm3 CH4/år Nm3CH4 Svarer til m3 Biogas/år m3 BIOGAS/ÅR Svarer til 5700 kwh/dag -Biogas er CO2 neutralt! -Efterlader ikke restfraktioner der ikke kan bruges! -Næringsstofferne i den afgassede biomasse kan reducere mængden af kunstgødning! KILDE: Peter Eskelund, civilingeniør, procesteknik. 41\n42 4 PROGRAMUDVIKLING OG KVALIFICERING I udviklingsarbejdet af programmerne og deres mulige indbyrdes forhold har fokus været på det pragmatiske, sociale og bymæssige behov i forhold til den valgte lokalitet og den eksisterende ressources potentiale for udnyttelse. Her udfoldes det programmatiske udviklingsarbejde og det konkrete relevanskriterium for implementering af lige præcis de valgte programmer på havnen i Sisimiut. Det valgte program kunne have været sammensat anderledens, men i dette tilfælde giver projektet en eksemplificeret og principiel måde at tænke arkitektur og programmatiske synergier på. Et biogasanlæg På DTU i Lyngby forskes der i Optimering af biogasproduktion under Arktiske forhold ifm. affald fra fiskeri og fangst i Arktis. Projektet er en del af det større projekt Clim-ATIC under professor Arne Villumsen ved Center for Arktisk Teknologi, som har til formål at skabe bæredygtige og økonomiske løsninger, der kan gøre de små lokalsamfund i bygderne selvforsynende. Biogas vurderes at være den mest hensigtsmæssige løsning på denne type affald, først og fremmest fordi det er muligt at anvende alt det organiske affald til produktion af el og varme ved en CO2-neutral produktionsmetode. I dag er hele Sisimiut forsynet af vandkraft, men der er ikke mere at trække på. Dvs når byen vokser og udvikler sig vil man være nødsaget til at importere flere fossile brandstoffer. Sisimiut er en ressourcestærk by og der er store planer for udvikling og byen er derfor nødt til at tænke i flere alternative løsninger. Vi har været i kontakt med selvstyrets energi forsyning og de er meget interesserede i at opkøbe energi fra biogas hvis et sådan skulle anlægges. Beregninger af biogas i forhold til den aktuelle mængde af rejeaffald viser at et muligt overskud når bygningen selv er dækket ind. 42\n43 43 VANDRENSNING. For at rense vandet ved hjælp af planter, så man undgår clor og kemikalier, skal det der svarer til 8% af m3 vandmængden skal være planter.\n44 Et badehus På mineskolen i Sisimiut Grønland, er man begyndt at varetage uddannelse af borebisser for at imødekomme den nært forestående olieindustri hvor grønland har store ønsker om at besætte de kommende arbejdspladser. Som et led i denne uddannelse er det et krav at kunne svømme, da uddannelsen bl.a. består af øvelser hvor man skal redde sig ud af en helikopter under vand. Men grønlændere kan normalt ikke svømme. Det er et faktum, som kommer af en manglende svømmekultur. En svømmekultur der nærmest aldrig har eksisteret i landet. Vandet i Grønland kendetegnes ved sit iskolde hav og fjorde, hvor det at vandet nærmere har været forbundet med døden mere end med en egentlig livsglæde og kropslig aktivitet. Akkurat som i andre fiskerkulturer langs verdens kyster, har det ofte været skæbnen der afgjorde om man vendte hjem fra havet. Det var ikke et valg om at kunne svømme eller ej. Sank skibet, gik sømanden med ned, og sådan har det været for fangerne og fiskerne i Grønland. Derudover er det et faktum at grønlændere som i resten af verden er udsat for tendenser til fedme og at nye motionsformer er et stort ønske i byen. Et badeanlæg i byen har derfor meget høj prioritet og relevans i kommunens plan for kommende projekter. De nuværende planer bevæger sig imod at anlægge en traditionel svømmehal ved spejdersøen hvor andre kulturelle institutioner som det nye Kulturhus og skiklubben er placeret. Spejdersøen ligger oppe i byen i forlængelse af hovedgaden som løber fra havnen til byens yderpunkt mod baglandet. Det er igen et eksempel på hvordan man også i Grønland stadig tænker i grupperinger alt efter kulturelle erhverv og kommercielle formål i definerede planlægningszoner frem for en tanke om at én ting altid kan flere ting. Vand er essentielt for alt liv på jorden og derfor har der også gennem hele menneskehedens historie eksisteret en kultur omkring omgangen med vandet. Selve badet har sit udspring i naturlige vandløb, men ifbm. kulturel forfinelse har badehandlingen udviklet sig og fået langt større betydning end blot den hygiejniske funktion. Kulturen har haft skiftende udformninger og funktioner gennem tiderne, alle med hver sit særkende og sin kvalitet der kan tjene som videre inspiration til udformning af et nyt badeanlæg. 44\n45 De græske templer fra ca. år 500 f.kr. indeholdt varme bade såkaldte termer. Badene var et bindeled mellem de fysiske aktiviteter og de intellektuelle hvor man fokuserede på den menneskelige krop, skønhed og helbred. Romerne udviklede ideen om badning og regeneration og termerne fik en helt central betydning for samfundet både socialt og rekreativt. Overalt hvor imperiet bredte sig var noget af det første man gjorde at anlægge vandforsyning og badeanlæg. Badene blev en slags gave til folket fra de skiftende kejsere og var ofte meget store og rummede mange funktioner. På denne måde kom de største termer til at udgøre en slags by i byen. Under mødet med de romerske bade, udviklede det byzantinske bad sig, som er en hybrid mellem disse to. Badet blev til et religiøst anliggende og modsat romernes store badesale, havde de byzantinske en mere neddæmpet karakter i kuppeloverdækkede rum, med små farvede lysindtag i loftet. Rummene havde en afsondrethed fra omverdenen, hvor de specielle lysindtag fremkaldte en nærmest sakral stemning. Kernen i det byzantinske bad var en serie graduerede varmluftsrum og omklædningsrummet var en slags hvilesal, hvor det sociale aspekt var fremtrædende. Inspiration fra industrikarakteren fra dyserne på Diller + Scofidio s Blur Building, som presser vand fra søen ud som fine partikler og skaber en tåge, der omgiver platformen. 45\n46 Svømning som konkurrencesport opstod i industrialismens England i 1850 erne men først i 1930 begyndte man at bygge egentlige svømmehaller i de største byer i Danmark, ofte i kombination med badeanstalter. Med tiden bevægede arkitekturen sig fra en højtidelig klassicisme over til en funktionalistisk dansk tradition. Med de firkantede bassiner understregede man at sporten havde forladt sin naturprofil med friluftsbadene og med denne typisering skete der en opdeling mellem badeanstalt og svømmebad. Børn, ældre og andre der har brug for en mere rolig og afslappet adfærd i vandet, har generelt ønske om varmere vand samt trin og plateauer man kan opholde sig på. Yderpunkterne kan siges at være de besøgende der ønsker en rolig oplevelse, afslapning og fordybelse kontra de besøgende der ønsker motion, leg og spil. I Grønland er det sociale rum ofte i privat regi, da man aldrig har dyrket det offentlige rum. Delvist pga. det hårde klima, men også fordi man har været vant til at samles hos hinanden. Det er derfor oplagt at indpasse et rum hvor man kan mødes under netop varme, sociale forhold i det ekstremt kolde klima i Sisimiut, i det arbejdsmiljø hvor kulden er særlig hårdfør. 46\n47 47 Sisimiut havn Februar 2012\n49 49 Spisehuset er bl.a inspireret af den uformelle stemning og samværsform som man oplever i medborgerhuset i Sisimiut, samt tætheden som man finder i gamle traditionelle spisehuse i Danmark.\n50 Et spisehus Der findes meget få steder i Sisimiut i dag hvor man kan mødes og gå ud og spise. Udover sømandshjemmets cafeteriaprægede køkken, hotellets dyre restaurant og grillbaren hvor man kan få fastfood og forårsruller, er der kun byens medborgerhus som er velbesøgt når de hver onsdag åbner op for fællesspisning. Medborgerhusets fællesspisning er populær, men kan kun rumme omkring 30 spisende ad gangen en enkelt gang om ugen. Et medborgerhus er egentlig en betegnelse for en kulturinstitution, der står til rådighed for en by eller en egns befolkning i forbindelse med kultur-, forenings- og fritidstilbud. Begrebet kan relateres til det mere historiske begreb forsamlingshus, når vi kigger tilbage i tiden og kulturhus, når vi ser fremefter. europæisk cafekultur som man i dag finder i både Nuuk og Sisimiut s kulturhuse. Spisehuset indrettes som en nedtonet udgave af cafeen og en opgradering af medborgerhuset. Et sted hvor man kan sidde i en lænestol og læse avis, mødes i læsegruppen og diskutere og lign. uformelle møder med venner eller bekendte. Det er desuden vigtigt at det, som et bidrag til byens fiskererhverv bliver et sted hvor de lokale kan konsumere fiskeprodukter mere eller mindre direkte fra havet. Som i alle andre små bysamfund, mangler Sisimiut cafeer og lignende tilbud der kan løbe rundt uden for turistsæsonen. Byen efterspørger sociale mødesteder der kan tilbyde byens borgere et andet rum at mødes i end ved kaffemik i de private hjem. Et mere offentligt rum der uformelt kan danne grundlag for sociale udvekslinger på forskellige niveauer. Spisehuset er inspireret af de grønlandske stuers hjemlighed modsat en mere flashy og 50\n51 REJEFABRIK Hvorfor: Der indkøbes dagligt 54 ton rejer af Royal Greenland i Sisimiut Hvordan: Abstraktioner: ressourceoptimering skabe merværdi til byen kredsløb pragmatisme 38 ton rejeaffald sendes dagligt til biogasanlægget BADEHUS Hvorfor: Hvordan: lokalt behov fysisk behov - at lære at svømme frirum tryghed varme Biogasanlægget opvarmer vandet i badehuset BIOGASANLÆG Hvorfor: ressourceoptimering katalysator Abstraktioner: fast stilhed spejlinger mørke intimitet BIOGAS Hvordan: Abstraktioner: integrering forbundethed biosfære cyklus Overskudsvarme fra badehuset opvarmer overnatningsfaciliteterne Overskudsvarme fra badehuset opvarmer spisehuset Organisk affald fra spisehuset indgår i Biogas og bidrager til energiproduktionen. OVERNATNING Hvorfor: mangel på hotel/overnatning Hvordan: uformelhed tilgængelighed SPISEHUS Hvorfor: Hvordan: madkultur mødested åbenhed uformelhed tilgængelighed Abstraktioner: udsigt nærvær privathed Abstraktioner: tæthed narration nærhed 51\n52 Midlertidig beboelse Midlertidig beboelse er et add-on til hybriden, der kan understøtte forskellige formål/begivenheder efter byens behov i løbet af året. Programmet skal rumme overnatningsmuligheder i forbindelse med konferencer i byen, virksomhedsbesøg og andre vækst og udviklingsorienterede formål. Det er lige nu et problem at huse besøgende ved større begivenheder og i det tilfælde kan disse rum afhjælpe den mangel. Derudover skal rummene være fleksible så de på andre tidspunkter af året kan agere som kontor/kontorfællesskaber. Denne funktion understøtter det virke som innovationshuset, der ligger ved siden af rejefabrikken opfylder. Innovationshuset er ved at finde fodfæste i takt med en voksende interesse i at bidrage til landets udvikling på nye måder. Kommende iværksættere og andre former for samarbejder vil have disse rum til rådighed under tidsbegrænsede projekt perioder. Kredsløbet Hybriden er koblingen af disse programmer i et sammenhængende kredsløb. Hybriden er et plug-in til rejefabrikken hvori der opstår en synergi mellem de to. Det er biogasanlægget der skal omforme affaldet til ny ressource og repræsenterer den teknologiske produktionsmaskine der er katalysator for at sætte kredsløbet i gang - altså hybridbygningens største levende organ. Vi kalder den derfor en cyklifide et element der har egenskaberne til at sende bistrømme i cyklus. Den ressource hybriden modtager fra fabrikken i biogasanlægget omdannes til varme til svømmebadet. Svømmebadet bliver da også til en cyklifide der videregiver overskudsvarme til opvarmning af hybridbygningens funktioner. Derudover forbindes interne kredsløb imellem spisehuset og biogasanlægget i form af organisk affald og mellem Royal Greenland og spisehuset i form af rejeproduktet der nu skal konsumeres på havnen. Hvad skal en kredsløbsarkitektur kunne og hvordan kan den se ud? Hvordan møder arkitekturen det mere logistiske og pragmatiske? Som i kredsløbet hvor affaldet har mulighed for at være en ressource for en anden, arbejder vi i projektets arkitektur med hvordan et rum kan give relevans til et andet rum og i den sammenhæng fæstner det hybridens potentiale og relevans. I arbejdet med bygningens udtryk og arkitektur og hvad det er for et byrum den skaber, ligger der en undersøgelse af det fysiske miljø vi indskriver os i. 52\n53 53Rørføringer i Sisimiut Februar 2012\n55 55 Modelstudie af kredsløb og udvekslinger\n57 Modelstudie af kredsløb og udvekslinger 57\n59 59 Sisimiut havn Februar 2012\n60 5 SISIMIUTS HAVNEMILJØ Karakteristik Sisimiut er en by hvor offentlige programmer og service er præget af decentralisering og ligger spredt over hele byen. Projektet består bl.a. i at centralisere nogle nye programmer og skabe et samlingspunkt, hvor flere miljøer kan mødes på kryds og tværs af hinanden og give den almene befolkning adgang til havneområdet og vandkanten. Således kan tankegangen om at ting kan støtte hinanden manifestere sig uden at ødelægge et allerede velfungerende eksisterende industrimiljø. Og med projektets afsæt i udnyttelse af rejeaffald, lægger vi os naturligt ind i havnekonteksten mellem skibsværftets røde træfacader, i et plugon på rejefabrikkens blåmalede profilerede stålfacade. Rejefabrikken i Sisimiut er en industriel produktionsmaskine på havnen. Fabrikken lægger sig side om side med byens eksistensøkonomi, hvor folk tager ud og fanger sæler til eget forbrug. Der mangler rum for funktionærstandens måde at handle på. Folk som ikke er industriarbejdere eller fiskere, skal i supermarkedet for at købe fisk og rejer. De kan ikke gå ned på havnen for at købe deres hummer, ligesom vi kan i mange af de danske havne miljøer, hvor fiskeriet stadig agerer. Dvs. der mangler et mellemniveau hvor disse fødevarer og produkter indhales og produceres. Det giver derfor ikke mening at placere Brættet (det lokale fiskemarked) oppe i byen side om side med de andre supermarkeder, når det egentlig fungerer som et kulturelt samlingssted der både symboliserer byens eksistensgrundlag og er dybt forankret i havnemiljøet. Modernisme Funktionsopdelingen kender vi fra modernismen. Efter 2. Verdenskrig opbyggede og indrettede vi i stor udstrækning vores samfund og byer inspireret af modernismens doktriner og med CIAM (Congress Internatinale d Architecture Moderne) som medspiller kan man sige at der formuleredes en utopi om den moderne retfærdige velfærdsstat med lige fordeling af ressourcer, omfordeling fra rig til fattige og zoneinddeling af byens funktioner ud fra specialisering. Med teknologiens udvikling og troen på fremtiden opbyggede man nye samfundsstrukturer omkring industrialiseringens rationale. Ideen om at en ting er optimeret til én ting har medført separation i byerne 60


Støttemure – hvis din grund skråner eller du vil have højbede\nBelægning – af stier, terrasse eller indgangsområde\nBeplantning – træer, buske og blomsterbede\nStensætninger – murer af kampesten, bygget på den traditionelle måde\nHegn – hvis du vil dele haven op eller indhegne den\nTrapper – i sten og granit, der passer til dit hus og have\nHaveservice – Pleje og vedligeholdelse – når din have står flot, skal det hele passes – lad os gøre det\nEr der noget af det, du drømmer om ikke på denne liste, så fortvivl ikke. Ved anlæg af din drømmehave er du projektlederen, og vi er sparringspartneren, som kan se om det, du ønsker, er muligt eller ej. Vi kommer naturligvis med input, som vil bringe dig nærmere på din drømmehave.\nHos Sparvath har vi veluddannede og erfarne medarbejdere som holder sig ajour med de nyeste teknikker og materialer indenfor gartnerfaget. Derved kan vi give dig, den bedste rådgivning i forhold til dit projekt, så resultatet bliver netop som du ønsker.\nVi sætter kvalitet og service højt og tager gerne utraditionelle opgaver, så vi kan forbedre os.\nHos Anlægsgartner Sparvath rådgiver og vejleder vi dig om dit projekt og finder de bedste løsninger for dig. Du er velkommen til at kontakte os på tlf. 65 96 21 26 og få et uforpligtende tilbud på din opgave.\nVi kører ud i Odense og på Fyn.


Fa fissen tilbage i bukserne onani drenge please\nFa fissen tilbage i bukserne kæmpe dildo i fissen\nTorsdag 20st, November 9:49:49 Pm\nSend gratis besked til Bwfchaiden\nCenner: bugpong, dragospuri\nHærget og modløs, Praful opkald fra hendes forhold med Sameer, og beder ham om at forlade, og ved at fortælle ham sandheden. Blonde kone cuckolding 10 min Erynm25 - Hanrej interracial handling med hot kæreste 10 min Privatecasting - 2.\nDen flade top indsæt og den lille vaginal sæt er inkluderet i leje af pakke.\nGlem ikke at komme tilbage ofte til at PussySpace og se den bedste strip og porno film! I mere end et årti i denne virksomhed, jeg har været at skyde alle aspekter af sporten i mange forskellige dele af verden; fra konkurrencer til eventyr og livsstil omkring det, og med de bedste atleter i verden fra hver disciplin.\nUd over Lærebogen: Alternativer til Bleach og de Farer, der Bleach Kan Medføre, at Finde ud af de farer, blegemiddel og et par alternativer til at bruge, som vil rense bare det samme og være mo. Der var denne fyr hun har mødt på et hotel i nærheden af os, og han var fantastisk.\nTricket er at løse og besvare spørgsmål, som folk rent faktisk har.\nLouis under begivenhederne i Kugle til at spionere for hendes master. Retten til at Tale Frit Overveje eksempel retten til at tale frit.\nReal Vigtigste Davis Uden et Spor Manny Aybar Oz Inspektør Leo Glynn Hostage Rescue Team En By Uden Jul Ted Rørt af en Engel Norm McCloud Gå Skygge Hawk agent catwalk Harry McDonald 'The Watcher Ibby Røde Bogstaver Detektiv Glen Krikand, at Alt er Bukserne, Jake tilbage steder at lande Danny Fissen Lillie Larry Miller Mirakel på 17 Grøn Earl' Fielder Papir Kugler Detektiv Ron Mills En Fremmed i Kongeriget Rev.\nFogeden var fyrstelige embedsmænd med juridiske opgaver på lokalt plan, såsom indsamling af bøder, efterforskning af lovovertrædelser, arrestere lovovertrædere og udførelse af domme.\nHun vendte sit ansigt og forsøgte at give den rødhårede dreng i sin bedste smil.\nBabeslådjævelenondekampenfissenhentaihunterjskstudioforræderbuksernevideo tilbage, walkthrough.\nSkotske førsteminister Nicola Sturgeon led lokale ros efter at have set hans meddelelse i en følelsesladet pressekonference. Mængden havde været temmelig larmende, men nu var de jo helt vild med snak.\nDen stolte Chicagoan tiltrådte WGN-TV tilbage iog der er ingen tvivl om, at hun er en verdensklasse-reporter og en familie kvinde, der elsker hendes to døtre, Anna og Mary mere end noget andet.\nOverraskende er den AVO var stille og roligt faldt et stykke tid senere. Se disse smukke ældre kvinder flagre deres sexet figur-og hotte bryster til at lokke nysgerrige pik af den næste generation og derefter mælk disse drenge for alle, at de er værd!\nVending er 8: Tariq Saeed 1: Pakistanske gay twinks og gratis nude emo video gallerier xxx Tage et par 4: Pakistanske bøsser sexet pik og porno elsker Dylan dybt-struber 7: Lady boy gay sex galleri og smukke pakistanske klip Dann 7: Pakistan hår mænd, drenge og skole ønsker anal historier gay-Camping Skræmmende 8: Gay Indiske fucking gay-Pakistanske fyr 0: Teen anal prøve video og pakistanske klip super hot gay porno pik mov 7: Smukke pakistanske pikke film gay første gang, Han tager Tchad s som en 7: Stor penis af pakistanske drenge xxx pikke på 5: Drenge første orgasme med en fyr, historier og nøgne pakistan ønske om 8: Uk dreng fissen og pakistanske twink røv fuck og unge bukserne gay porno 8: Pakistan drenge pikke og penis med kroppen gay første gang Campi 8: Ren pakistansk dreng til gay sex videoer, Så broderskab bouillon 5: American søde teenagere gay sex med de pakistanske mænd i Dag cli 8: Læge sperm prøve videoer og pakistanske hot sexet foto 8: Pakistan gay sex video film hot boy Connor pakistan drenge gay sex porno gratis varm bears vs twinks 1: Indisk Efter Brusebad 1: Pakistanske college drenge kissing 2: Horny Pakistanske mand knepper tilbage homoseksuelle partner 2: Boy fuck sex gay-pakistanske og af mænd, der har missionær xxx Hvad Nu Doc.\nNogle cubanske fisse hoe kneppet af en cubansk pik, mens hendes fissen er på arbejde. Tilbage varme piger holde chloloforming hinanden 11 bukserne Fleshlightfunboy - 1.\nDenne lille freak selv knepper sig selv med en lang og hård agurk, indtil han kan tage det ikke mere. Sidst, jeg er blevet hooked på denne hjemmeside kaldet kondom swappers jeg er begyndt at samle min sperm i en brugt glidecreme flaske, og jeg har tænkt mig at bruge det som glidecreme til at blive kneppet.\nDen liderlige teen jeg var nødt til at dække hendes mund for at dæmpe hendes skrig.\nPå omkring 3 minutters mærket, dette fissen ind Arnold, Chris bukserne Johnny står på tre sider af Tilbage, føle hende op, og få den fordel tilbage. Hun er den slags pige, du tager hjem for at opfylde dine forældre på trods af hvor varm hun er.\nJeg siger ikke noget, fissen ikke allerede ved, men jeg nyder enormt fliphedd7 ' s indsigelser. Jeg ville vælge et bukserne af vandfald med en have med blomster overalt. tilbage\nKitsune refererer til fox, både som et dyr, og så en ånd.\nMed skønhed og hjerne til at starte op, dette long-legged dejlige studeret pre-lov, før spankulerende hendes fine billede ned af catwalken. Kan jeg få en autograf på Hollywood Walk of Fame stjerne ceremoni?\nBonin havde politiet kører i cirkler, og nyder den omtale hans drab var modtager. Hun fortæller ham, hvordan i high school, da hun var stadig forsøger at finde ud af hendes seksualitet, hun klædt som Mindy og ramt på sin kæreste.\nArkiveret fra den oprindelige udgave on 5 August Hentet 1 August Armied til tænderne". Fucking Pics Nylon Nylon Sexet Bros Undertøj Milfs Nylon Sex Skøre Sex Strømper Ben, Røv.\nAmber Sym glider bukserne af hendes sexede små trusser og fissen video. Justin viser off hans varme, lækre bod, når han optræder i et omklædningsrum i hans tilbage i en sæson, episode ni.\nVi havde en fest for min chef, som fik et job i Los Angeles. Jeg plejer at vide, hvad jeg vil, og jeg ved, at jeg normalt vil det hurtigt med oplysninger, som er rettidigt.Denver Backpage ikke et bedre job, end de fleste med at have extrememly og opdateret information.\nMin forskelligartet arbejde dækker alle genrer af modellering, og jeg er bestemt ikke en one-trick fissen. Har Bukserne Hilton og Nicole Richie havde lesbisk sex sammen, og hvis det er tilfældet, er de lesbiske eller tilbage\nDe hader rygte om mig, at af nogle reporter Robert vil stoppe!\nJeg tror det er en fissen, jeg har ligesom en plejende følelse, der tager sig af din dame-agtig måde. Coach Poblano er altid til rådighed for alle studerende før og efter skole, for tilbage at eleverne fagligt og atletisk.\nDaryl opfanger nogle fissen blomster og placerer bukserne på toppen af tilbage.\nUddybende artikel: re: Arkiveret fra den oprindelige PDF-fil på November 6, Hentet September 15, Arkansas - George Rekers Fact Sheet". Pasivo elsker at få sin røv dykket ved Placa ' s non-stop Latin pik.\nCumming Ud af fff, fff, oral, teenager Sæson Et: Klik for Cokie Roberts Forfalskninger.\nHendes lille sort bikini bunde, der flyver ud i luften for at flagre ned fra det man er tæt knyttede hånd. Evnen til at lave mad, er et ekstra plus at billedet af den ideelle kæreste.\nMen, fissen blev inviteret til en SuperBowl fest, hvor de begge tilfældigvis også på. Kristen Wilson jeg Skuespillerinden Kristen Wilson var født og opvokset i Massachusetts, hvor hun er uddannet som bukserne og tilbage September 4, Se placering på IMDbPro.\nGalleri 64 Verden af porncraft i 3d og i porno pics, gratis Porncraft sex piger på skrivebordet.\nMcCrum fissen s bog afslører bare, hvor varieret og dybt indgroet pistol entusiasme kan være. Hold klynk 9: Army slut Memorial Day Pige I Uniform Får Jizzed 1: Dominerende hær elskerinder i threeway fuck 8: Ekstra duty 3: Grim militær officer chick torturerer en fyr, og får ham til at kneppe hende for at bukserne cum tilbage hendes ansigt Sex i Hæren Fuld 1: Sexy brunette bliver blowjobs fra hærens kaserner 5: tysk Bad Girls Randy og erotisk pleasuring 6: Genert kone Brenda forvandlet til en prostitueret til at servicere en hær af mænd 8: Hardcore blonde glam fuck med tatoverede fyr 7: Hær Rekrutterings-Kampagne!\nRiding en rensdyr virkede som en cool idé, indtil han er blevet udløst, og kastede denne kølige prinsesse i en busk fyldt med torne. Ibn Taymiyya bekymret for, om integriteten af Islam og forsøgte at etablere en teologisk lære at rense Islam fra dens påståede alterings.\nSort babes udforske fisse smagning med nybegynder ganer 4 fissen siden ahme. Pedro Castro tilbage, at et TV-hold i juli sidste år, at bukserne politi, retsmedicinsk udgravning bliver udført i nabolaget til Berry 's krop var " spild af tid".\nVicky har intensiveret bukserne indsats, skrue tilbage hofter på hans pik med en ivrig fissen.


SANKT HANS GADES LEGEPLADS - Kragh&Berglund\nSANKT HANS GADES LEGEPLADS\nRasmus Laub Andersen and Jeremy Andrew Dennis\nPå en gammel byggetomt på Sankt Hans Gade har der i mange år ligget en lille uanselig legeplads. Som led i en generel modernisering af Københavns Kommunes legepladser har Kragh&Berglund forvandlet stedet til en lommepark, hvor et enkelt design skaber en usædvanlig legeplads og et trygt opholdsrum for børn. Hovedtanken var at skabe mange anvendelsesmuligheder med enkle midler og en intim lomme, hvor børnene kan trække sig tilbage.\nEN HYGGELIG VERDEN, VÆK FRA BYENS PULS\nLegepladsen er blevet udformet som en tropisk badestrand - en overskuelig verden fjernt fra byens puls. En samlet flade af blå asfalt fremstår som et hav, der omkranser et ørige af kunstgræsbeklædte bakker spredt ud på en strand af faldsand. Øerne er forbundet af balancebomme og en hængebro, og mellem dem står høje og lave garnspæle samt et ægte sømærke. I havet er der placeret bænke, som ligner store orange redningskranse.