Glycolic - Foaming Cleanser ❘ MARIO BADESCU ≡ SEPHORA\nDenne ansigtsrens indeholder en kraftfuld Glycolic Acid formular, der effektivt fornyer hudens ... Læs mere\nDenne ansigtsrens indeholder en kraftfuld Glycolic Acid formular, der effektivt fornyer hudens tekstur.\n- Øjeblikkeligt efter brug vil din hud synes glattere og synligt opstrammet.\n- Du får en ungdommelig og strålende glød.\n- Til fedtet eller problematisk hud.\n- Bruges 1-2 gange om ugen som en dybderensende behandling.\n- Masseres blidt på fugtig hud.\n- Skyl efterfølgende huden.


Den højeste form for menneskelig intelligens...\n10/11/2010 (2679 hits)\n...er evnen til at observere sig selv uden dom (J. Krishnamurti, Indisk filosof)\nDet er et af de citater, der tydeligst rammer dét, som jeg føler livet handler om.\nMen hvorfor det og hvordan kan vi bruge det i vores dagligdag?\nHvor længe tror du, der går, fra det øjeblik du mærker noget i din krop, hører en nyhed på TV eller netop har leveret et stykke arbejde til du begynder at fælde dom over det du mærker, hører, har gjort mv?\nI almindelig dagligdags bevidsthed, tror jeg, vi alle må være enige om, at det sker ret hurtigt - måske endda samtidigt. Vores sind søger konstant at skabe mening og kategorisere verden. Men hvad sker der egentlig, når vi slipper: rigtigt/forkert og godt/skidt? Når vi holder op med at karakterisere følelser og hændelser, som enten gode eller dårlige? Når vi blot mærker og er med dem, som de er, uden alle dommene?\nMin egen fornemmelse er, at vi på én og samme tid virkelig favner livet til fulde - det uperfekte både smertefulde og glædesfyldte liv - samtidig med at vi holder op med at tage det så alvorligt. Lad mig uddybe:\n1) Vi favner livet, fordi vi rummer kontrasterne og anerkender at livet her på jorden ER alle facetterne. At livet rummer alle de flere hundrede følelser, der vist findes, og at det slet ikke er meningen, at vi skal foretrække noget frem for andet, men i stedet lade os lede at livets bevægelse.\n2) Når vi søger ind i nuet, som det kræver, når vi vil observere uden dom, så træder vi et skridt væk fra livet og alle de reaktioner, vi normalt kastes rundt i som menneske. Det er ligesom, vi bare for et øjeblik, ser os selv og vores omgivelser fra helikopter perspektiv i vished om, at alt er som det skal være. Og her findes en kæmpe frihed og følelse af, at livet nok ikke skal tages helt så alvorligt, som vi lidt senere igen bilder os selv ind, at det skal.\nTænk hvis "jeg er godt nok rasende eller ked af det" var fuldstændig ligeså fint som "Ih, hvor er jeg glad". Tænk hvis det at min bedste ven brændte mig af og jeg nu står alene en fredag aften var ligeså fint at opleve som at have den vildeste date på en mangestjernet restaurant.\nJeg er selv ved at bryde med min mand gennem 9 år og der er børn involveret. Alligevel har jeg ganske ofte hel klar kontakt til følelsen af, at alt er som det skal være. Når jeg så kommer ud i det pulserende liv, går det op for mig, hvor mange meninger og domme, der findes om det emne, som selvfølgelig også bor i mig. Men jeg må indrømme, selvom jeg føler mig lidt alien-agtigt over at have det sådan, at følelsen af "det her er rigtigt eller som det skal være" fylder mest. At fornemmelsen af, at jeg ikke tager livet så alvorligt præger mig og bringer kæmpe lettelse med sig.\nFor hvem siger egentlig, at man skal blive sammen til døden en skiller? Og hvem siger egentlig, at det er bedst for børnene at have en mor og far, der bor sammen? Og ja, der kommer alle mulige følelser og reaktioner op hos børnene og os, men hvad hvis de nu alleammen er helt ok?\nHvad nu hvis vi er 100 % frie til at leve det liv, der bare føles helt rigtigt indeni os uden alle dommene og teorierne?\nHvem vil være med til det frie liv?\nTor, 11/11/2010 - 17:07 — nakitha (ikke efterprøvet)\nDet er jo alt sammen godt nok – teoretisk – men blot umuligt, når følelserne spiller ind. Nu kommer du selv med dit eget eksempel – hvordan kan det være godt nok, når andre er involverede. Der vil altid være en taber – under alle omstændigheder lige når tingene sker. At det så kan udarte sig til det bedre, det er så en anden ting. Jeg mener heller ikke, at man skal blive sammen, hvis man ikke længere elsker hinanden men derfra at mene, at det er godt nok for børnene lige når det sker. Måske kan forældrene finde ud af at få det til at fungere (forhåbentlig), så de er på børnenes side, jamen så er det jo fint… - men at det er ”godt nok”???\nTir, 16/11/2010 - 20:34 — Maria Juhl - Dyssekilde Yogacenter (ikke efterprøvet)\nHej Nakitha Tak for din kommentar. Jeg synes ikke, jeg snakker om, hvorvidt noget er "godt nok" eller ligefrem at det er godt for børnene. Bare at det ER, som det er. Og dybest set laver vi selv de regler, vi vil leve efter. Det er i hver fald min overbevisning, som jeg vælger at holde fast i. Igen tak for modspil - det giver stof til eftertanke. Knus Maria


Verdens Whisky af Charles Maclean - Indbundet Bog - Gucca.dk\nVerdens Whisky - Charles Maclean - Bog\nMere end 650 af de bedste. Over 650 detaljerede smagsnoter og afbildninger af de mest spændende maltwhiskyer, blends og grains fra hele verden. Hoveddelen er opdelt i lande. Den beskriver... Læs mere.\nMere end 650 af de bedste.\nOver 650 detaljerede smagsnoter og afbildninger af de mest spændende maltwhiskyer, blends og grains fra hele verden.\nHoveddelen er opdelt i lande. Den beskriver mærkerne i alfabetisk orden hos hovedproducenterne i Skotland, Irland, USA, Canada og Japan efterfulgt af whiskyer fra andre dele af Europa, Sydasien, Australien og Afrika. Ikke alene dækker den produktionen hos både små og store whiskydestillerier, men den omfatter også et bredt udvalg af blendede whiskyer.\nInd i mellem oversigterne over verdens whiskyer er der artikler om produktionsprocesser og de forskellige whiskytyper, portrætter af bestemte destillerier og ’guidede ture’, der går gennem whiskyregionerne i Skotland, Irland, USA og Japan. For ingen oplevelse forstærker nydelsen af whisky så meget som et besøg på et destilleri i aktion, hvor man kan nyde duftene, få en fornemmelse af den dygtighed, dedikation og tid, der skal til for at fremstille den udsøgte spiritus, og naturligvis at smage en dram lige ved kilden.\nOversat af: Lars Thomas\nBillig, sikker og hurtig Internethandel er noget, som vi tilstræber, at vores brugere altid får hos Gucca.\nE-handel skal være helt sikker for brugerne. Vi vil derfor aldrig gå på kompromis med sikkerheden. NETS har godkendt vores løsning for Internetbetaling, og det fungerer som den primære garanti for sikkerheden bag din betaling online. Så når du køber og betaler online hos Gucca.dk, er det sikkert.\nDer er ingen begrænsninger i din returret. Vi har 30 dages fuld returret på alle varer. Så hvis du af en eller anden grund fortryder dit køb, og alligevel ikke måtte ønske at beholde din vare, så kan du uden videre returnere den uønskede vare til os, og så sender vi pengene tilbage til dig. Inden du sender returvaren tilbage, er det en en god ide, at kontakte os først.\nAt du som kunde får leveret dit produkt både sikkert og hurtigt, betyder rigtig meget for os. Indenfor 1-2 hverdage vil du modtage din vare. Det eneste der kan forlænge leveringen, er, hvis den ikke er på lager. Du kan altid se den præcise lagerstatus på den enkelte vare. Har du spørgsmål til lagerstatus eller leveringstiden, er du velkommen til at kontakte os.\nHos Gucca.dk har du flere forskellige betalingsmuligheder at vælge imellem. Du skal selvfølgelig benytte den betalingsform, der passer lige til dig. Lige meget hvad du vælger, kan du være sikker og tryg, når du køber hos os. Benyt det efterfølgende link, for at få de betalingsmuligheder du kan benytte. Bemærk at vi først hæver pengene fra din bankkonto, den dag vi afsender produktet til dig - hvis du gør brug af betalingskort.\nHvis du i forbindelse med dit besøg på Gucca.dk møder udfordringer eller har spørgsmål, beder vi dig tage kontakt til os med det samme. Du kan ringe eller sende e-mail til os alle hverdage imellem klokken 10-15, og vi sidder altid parat til at yde dig kompetent assistance med godt humør og smil på læben.\nDu har selvfølgelig mulighed for at tracke din forsendelse, når du køber hos os. Når du har fuldendt dit køb, kan du få adgang til din personlige ordreside. På din ordreside kan du se, hvornår vi sender din pakke. I det øjeblik produktet er på vej til dig, modtager du leveringsinformation herom via e-mail.\nBredde: 20.5Cm - Højde: 24.4Cm\nWhisky - Bøger\nVerdens Whisky, Bøger, Bog\nDin anmeldelse af Verdens Whisky\nproduct_stock_yes product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_bog path__forside path__bøger path__madoggastronomi path__charlesmaclean path__whisky path__verdenswhisky\n319,95 krWhisky Med Sjæl - Bog\n59,95 krSingle Malt Scotch Whisky - Bog\n209,95 krBourbon - Bog\n199,95 krWhisky & Mad - Bog\n189,95 krJapansk Whisky - Bog\n189,95 krDansk Whisky - Bog


iPad Air 4 Finansiering - Se vores fedeste links. Klik her! \nHalløj, og velkommen til denne internetside, genereret som følge af søgningen på søgeordene iPad Air 4 Finansiering. Vi ønsker, at du finder det, du søger efter vha. vores henvisninger, som vi viser for dig, som sandsynligvis søger efter mere info i relation til iPad Air 4 Finansiering. Læs mere hernede, eller klik direkte videre på et af de anbefalede sponsorlinks, der forhåbentlig bør føre dig videre til det, du er på udkig efter.\niPad Air 4 Finansiering - FAQ\nKunne du ikke finde det, som du ledte efter vha. vores samarbejdspartnere, som vi linker til, og som skulle have en kobling til iPad Air 4 Finansiering, så bidrager vi gerne med rådgivning i den forbindelse. Du er velkommen til at skrive til os gennem vores kontaktformular. Ifølge vores statistikker bør det være nok at bruge nævnte links vedr. iPad Air 4 Finansiering, men er dette ikke nok, så kontakt os. Vi ser oftest spørgsmål inden for nogle dage.\nHvad omhandler denne webside om iPad Air 4 Finansiering så?\nDenne side er baseret på keywordet "iPad Air 4 Finansiering" med formodning om, at det er enten akkurat dette ord eller højst sandsynligt et nært beslægtet ord, du har indtastet på en søgemaskine, fx Google eller Yandex. Vi prøver at matche din forspørgsel med relevante links, der oftest vil være reklamefinansieret eller anbefalet af websitets redaktion.


VG Premium E-væske Appelsin Smag | Eksklusiv hos Prosmøg.dk\n• Appelsin smag\nPrøv vores VG appelsin e-væske smag, det er en perfekt blanding til den perfekte vaping oplevelse.\nNUCIG VG appelsin e-væske indeholder kun de reneste og højeste kvalitet farmaceutisk kvalitet ingredienser og er ideel til PG syge.\nEksklusiv MaxVol™ teknologi giver en jævnere, rigere maksimal styrke røg (damp), hvilket giver en tilfredsstillende rig appelsin smag. Specielt formuleret til at forlænge levetiden på din elektrisk cigaret atomizer, clearomizer og tank.\nYou're reviewing: VG E-væske Appelsin Smag


Her skal du ikke køre hen i din elbil - Hvilkenbil.dk\nHome Miljø Her skal du ikke køre hen i din elbil\nBilferie i Tjekkiet, Polen eller de baltiske lande? Glem det. Der er for langt mellem ladestandere. I Danmark ser det heller ikke for godt ud.\nHvor vil det være overskueligt og problemløst at køre hen i sin elbil? Holland, Luxembourg og Tyskland burde ikke give de store problemer. Men hvis du er fristet af gode øl i Tjekkiets smukke hovedstad Prag, eller hvis du ved selvsyn vil se, hvorfor Warszawa er på UNESCO’s verdensarvsliste, så tænk dig ekstra grundigt om, inden du kører dertil i din elektriske bil.\nFaktisk er problemet med for få ladestandere fremherskende i de fleste EU-lande, viser en ny undersøgelse fra European Automobile Manufacturer’s Association (ACEA). I ti af de 27 EU-lande er der således over 100 kilometer mellem hver ladestander.\nUndersøgelsen viser også, at i 18 af de 27 EU-lande er der færre end fem ladestandere pr. 100 kilometer – i Danmark er der 4,4 ladestandere/100 kilometer.\nDet er alt for få og et kæmpe problem for udbredelsen af elbiler, mener Eric-Mark Huitema, generaldirektør i ACEA.\nHolland er suverænt det mest elbil-venlige EU-land med næsten 50 ladestandere pr. 100 kilometer asfalt. Men i Polen, der geografisk er otte gange større end Holland, er der 250 km mellem hver ladestander.\nDen langsommelige udbygning betyder, at bilisterne reelt ikke har mulighed for at skifte til nul-emissions-køretøjer, og det harmonerer dårligt med den “Fit for 55”-klimaplan, som EU-Kommissionen vedtog før sommerferien. Af den fremgår det, at i 2030 skal CO2-udledningen fra alle ny biler i EU-landene være 55 procent mindre end nu.\nEn del af EU-Kommissionens “Fit for 55”-plan indeholder forslag til udbygning af infrastrukturen, men den del af planen er “ude af sync med EU-Kommissionens ambitiøse CO2-mål, siger Eric-Mark Huitema i en pressemeddelelse.\nOgså i Danmark kniber det med at få tilstrækkeligt med ladestandere hurtigt nok. Bilproducenterne er i fuld gang med at bygge elbiler, men hvis ikke køberne kan lade dem op i det offentlige rum, vil de ikke købe dem.\nFor nylig advarede Nic. Christiansen Gruppen, der blandt andet importerer Hyundai og Honda, sammen med Clever og FDM i flere medier om, at salget af elbiler risikerer at køre fra antallet af ladestandere.\nUdbygningen af infrastrukturen og danskernes lyst til at købe elbiler kører ikke i samme takt. Faren er, at den grønne omstilling bremser op, lyder advarslen fra de tre.\nAntal ladestandere pr. 100 kilometer i de 27 EU-lande\nKilde: European Automobile Manufacturer’s Association (ACEA)\nForrige artikelElbiler sætter ny salgsrekord\nNæste artikelOplad din elbil til 100 km på 3 minutter


Vor historie | Krukke Marked\nVi etablerede Ryslinge Krukke-Marked i 2004. Vi fik ideen af vores søn, Thomas Banche, der dengang havde Krukkehuset i Svendborg. Han var dog på det tidspunkt begyndt at handle med krukker en gros, og ville i fremtiden koncentrere sig mere om dette.\nVores idé var, og er slevfølgelig stadig, at kunne tilbyde kunderne et stort og meget varieret udvalg af kvalitetskrukker. Så i 2003 tog vi til Vietnam for at finde en/flere producenter, der kunne fremstille krukker, som kunne opfylde vores ønsker og krav til kvalitet og design, ligesom det var vigtigt for os at finde en stabil producent med ordentlige forhold for de ansatte medarbejdere. Det fandt vi, og i 2004 kom så den første container fyldt med krukker til Ryslinge, og vi har i dag et rigtig godt samarbejde med de 2 producenter, som vi fandt frem til dengang.\nVi har siden 2004 måtte udvide 2 gange, så vi i dag har et salgsareal på ca. 2000 m2, som er fyldt op med krukker, og nu også andre relaterede produkter, såsom mosaikborde, mexikanske lerpejse, havefigurer, vandspil m.m.. Vi har også indledt samarbejde med en producent i Tunesien, så vi kan tilbyde vore kunder de klassiske, lyse middelhavskrukker.\nVi ville gerne udvide yderligere, men p.t. vil vores kommune ikke give tilladelse til dette.\nRyslinge Krukke-Marked er et rigtigt familieforetagende, idet vores datter Helle tager del i forretningen i perioder, hvor der kan være meget travlt.\nMed venlig hilsen og velkommen i vor forretning til en inspirerende og helt “ukrukket” oplevelse.\nMarianne og Søren Banche Pedersen\nTlf: 2729 0555


Morgenmusik i Ribe – Book musik til brylluppet her\nLeder du efter morgenmusik i Ribe? Så er du kommet til det rette sted. Vi har samlet adskillige morgenmusikere ét sted, så du hurtigt kan danne dig et overblik over mulighederne.\nVi hjælper dig med at finde den helt rette morgenmusiker i Region Syddanmark som kan komme til 6760 Ribe. Vi har en række gode morgenmusikere i Esbjerg Kommune, så det burde ikke være noget problem.\nAdskillige outlets på nettet giver på nuværende tidspunkt en hel del forskellige leveringstyper. Et hit er for nærværende at afsende til en pakkeshop, som giver dig mulighed for at hente pakken når du har tid. Fragtformen er nemlig yderst ligetil, og oftest også den billigste leveringsmåde.\nDu bør endvidere vælge at få varerne sendt hjem til hvor du bor eller til din arbejdsplads. Muligheden er som oftest en smule mere bekostelig, men samtidig ret så gnidningsløs. Den mest letkøbte fragtform af Morgenmusik i Ribe vil dog altid være at hente varerne selv, som dog afhænger af at du bor nærved Morgenmusik i Ribe webshoppens bopæl.\nLeveringstidspunktet er jo rigtig essentiel om du skal bruge dine nye varer omgående, og med det formål er det jo aktuelt at vi studerer den forventede leveringsdato på den aktuelle vare.\nEn lang række Morgenmusik i Ribe internet varehuse tilbyder dag-til-dag levering på en række produkter, som imidlertid står og falder med at bestillingen realiseres tidligere end et givent klokkeslæt, sådan at de kan nå at få Morgenmusik i Ribe på posthuset forinden de pakkeansatte har fri.\nNogle få internet firmaer sikrer gebyrfri levering, men ofte gælder det kun hvis man bestiller for en bestemt sum. I øvrigt kan du udvælge den mest letkøbte leveringsmetode, som tit – uden hensyn til om du er nær Randers, Sønderborg eller Skælskør – er at få fragtfirmaet til at bringe varerne til et afhentningssted.\nDet er jo i høj grad praktisk for almindelige dødelige at sammenholde priser på Morgenmusik i Ribe i blandt flere internet foretagender, og derved har langt de fleste netshops set sig tvunget til at mindske udsalgspriserne på mange af deres produkter – til babyer og børn, og tillige også til damer og herrer – drastisk, og endda nogle gange præstere levering uden omkostninger.\nDog kan det til hver en tid være indbringende at inspicere flere forretninger på nettet efter Morgenmusik i Ribe udsalg forinden du bestiller, således at du er skudsikker på at modtage den mest attraktive pris.\nMan må alligevel være klar over, at ifald en shop udlover Morgenmusik i Ribe til en salgspris som anses for ufattelig letkøbt, så kan det i nogle tilfælde være en indikator for en fup webbutik. Køb med gængse betalingskort er i hvert fald dækket ind under en regel, der forsvarer dig imod snydagtige e-forhandlere.\nVi foreslår generelt køb med kort eller MobilePay. Som alternativ kunne du anvende en afdragsordning som eksempelvis ViaBill, ifald du gerne vil betale pengene over en længere periode.\nForud for at nogen køber Morgenmusik i Ribe hos en online webshop kan man ideelt set skimme e-butikkens forretningsaftale, dog er det oftest ikke specielt ophidsende.\nEn nem løsning kan derfor være at undersøge om internet forretningen er godkendt af e-mærket, eftersom det burde være en erklæring om at online firmaet forsvarer de gældende danske regler, udover at internet forretningen ofte revurderes af eksperter der har indsigt i vedtægterne på området. Desuden får du anledning til at blive assisteret, hvis du får vanskeligheder ved dit køb.\nI øvrigt er det anbefalelsesværdigt at køber er vidende om de mest relevante vilkår der gælder for ordren, som for eksempel hvilken byttepolitik på Morgenmusik i Ribe online forretningen lover. I relation til det er det også essesentielt, at man til enhver tid beholder sin kvitteringsmail, således man når som helst kan påvise sit køb, uden hensyn til om du skal købe en gave til en dreng eller pige.\nTrustpilot leverer i højeste grad pæne chancer for at analysere flere aktuelle brugeres vurderinger og herved anbefales det, at du tager et kig på internet webshoppens Morgenmusik i Ribe bedømmelser før du køber.\nFacebook indebærer tillige faktisk anstændige chancer for at få indtryk af e-handlens popularitet. Tilmed møder vi endda forhandlere på nettet som gør det muligt at give en evaluering af købsoplevelsen, hvilket også burde anvendes til vurdering af kundetilfredsheden.\nVores website finansieres af reklamer. Vi har aftaler med massevis af internet handler og formidler butikkernes produkter, og opnår betaling under forudsætning af at den besøgende vi sender videre gennemfører et indkøb.\nInformationer om Morgenmusik i Ribe og internet forhandlere ajourføres rutinemæssigt, men vi påtager os intet ansvar for modifikationer der muligvis er iværksat efter at vi senest opdaterede vores oplysninger.


Hotel de L'Oise i Montataire til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nHotel de L'Oise\n25 Quai D'Amont, Saint-Leu-d'Esserent, Montataire, Frankrig, 60340 - Se på kort\n"The owners are great. We two couples had rooms on opposite s..."\nMere om Hotel de L'Oise\nUanset om du er turist eller forretningsrejsende, så er Hotel de L'Oise et fantastisk overnatningsvalg, når du skal besøge Saint-Leu-d'Esserent. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nHotel de L'Oise tilbyder fremragende service samt alle de basale bekvemmeligheder der skal til for at nyde et skønt ophold. Hotellet tilbyder sine gæster adgang til et stort udvalg af servicetilbud, som familieværelse, restaurant, aviser.\nAtmosfæren på Hotel de L'Oise afspejles på hvert eneste værelse. opvarmning, skrivebord, telefon, fjernsyn LCD-/plasmaskærm, satellit-/kabel-tv er blot nogle af de faciliteter der kan findes på ejendommen. Desuden sikrer hotellets væld af fritidstilbud, at du har rigeligt at foretage dig under dit ophold. Oplev en engageret og professionel service samt det brede udvalg af bekvemmeligheder på Hotel de L'Oise.\nGæsterne bedes fremvise gyldigt billed-id og kreditkort ved indtjekning. Bemærk venligst, at hvorvidt særlige forespørgsler kan imødekommes, afhænger af tilgængelighed på ankomsttidspunktet, samt at der kan pålægges et gebyr. Du bedes give Hotel de L'Oise besked om, hvornår du regner med at ankomme. Du kan gøre dette ved at skrive til hotellet i boksen "Særlige anmodninger" når du booker, eller du kan kontakte overnatningsstedet. Du finder kontaktoplysningerne på din reservationbekræftelse.\nAlle anmeldelser (75) Par (33) Rejsende alene (13) Familie med små børn (14) Familie med store børn (6) Gruppe (9)


Psyken er selvregulerende - Mental Trivsel\nNyere psykologisk forskning har ledt til et paradigmeskifte indenfor psykologien, herunder anskuelsen af hvad der ligger til grund for, at nogle mennesker udvikler psykisk lidelse. Denne forskning har kortlagt, at den menneskelige psyke er selvregulerende. Men hvad vil det sige?\nI den menneskelige organisme udspiller der sig konstant et stort antal selvregulerende processer. Prøv bare at tænk over, hvordan din krop konstant temperaturregulerer alt efter temperaturen i dine omgivelser. Dit åndedræt regulerer sig selv både i forhold til dybde og frekvens. Surhedsgraden i kroppen selvreguleres konstant i et komplekst samspil mellem bl.a. lunger og nyrer. Vores væskebalance reguleres konstant, da sved- og urinudskillelse afstemmes af vores væskeindtag. Dette er blot enkelte eksempler på fysiologiske selvreguleringsprocesser, der konstant udspiller sig i din krop.\nEr psyken selvregulerende?\nPsykologisk forskning har kortlagt, at samme type af selvregulering konstant udspiller sig i vores psyke, når vi vel at mærke ikke forstyrrer disse processer. Et eksempel på dette er, at tusindvis af mennesker årligt udsættes for en traumatisk hændelse. Alt fra trafikulykker, overfald, indbrud, naturkatastrofer, seksuelle krænkelser, krig, sygdom og tab af en man elsker er begivenheder, som et stort antal mennesker gennemgår. Alligevel udvikler kun ca. 25 % vedvarende posttraumatiske reaktioner. Ca. 75 % oplever altså, at psyken efterfølgende regulerer sig selv. Det betyder ikke, at disse 75 % ikke får symptomer. Det betyder blot, at symptomerne aftager af sig selv naturligt. Men hvad er årsagen til, at nogle mennesker så udvikler længerevarende posttraumatiske reaktioner, mens andre ikke gør?\nUdtalt tankehåndtering, som vedvarende grublerier over hændelser i fortiden, repetitive bekymringer, monitorering af egne symptomer eller konstant at være på udkig efter trusler i omgivelserne hindrer tanker og følelser i at forblive forbigående. En tanke vare mellem 4 millisekunder og 4 sekunder, hvis den ikke håndteres. En følelse lidt længere. Men det springende punkt er, om tanker og følelser håndteres, eller om vi lader dem være, så de kan regulere sig af sig selv. At lade være er IKKE at undertrykke, kontrollere, dulme eller skubbe væk, det er netop håndtering. At lade være er, at undlade at håndtere.\nPsyken heler ligesom kroppen\nHusker du, hvordan du som barn faldt og slog knæet. Hvordan det blødte, og du fik en hudafskrabning. Såret blev vasket, og der kom plaster på. Du lod det være, og inden du så dig om, så var såret helet op. Men hvad hvis du var begyndt at kradse i såre? Hvis du begyndte at tage plasteret af og på ti gange i timen, samtidig med at du kradsede i det? I bedste fald ville du hindre, at en sårhelingsproces kunne finde sted. I værste fald ville der gå betændelse i, og såret ville blive væskende og smertefuldt.\nNår vi kradser i vores egen psyke gennem vedvarende bekymringer, grublerier, spekulationer, analyser, monitorering af egne tanker, følelser og kropslige symptomer eller trusselsmonitorere vores omgivelser, så hindre vi vores psyke i at selvregulere. Vi hindrer vores tanker og følelser i at forblive flygtige og forbigående og fastholder uønsket tanker og følelser.\nF.eks. peger undersøgelser på, at mennesker der har mistet og går i en sorggruppe gennemsnitlig fastholdes længere i sorgreaktionen sammenlignet med mennesker, der ikke deltager i sorggrupper. Disse undersøgelser understøtter forståelsen af, at det at dvæle ved svære tanker og følelser faktisk fastholder dem.\nØnsker du at bryde med dette mønster, så book en tid til din første samtale allerede i dag\nEller ønsker du at få udfordret den særlige tænkningsstil, der knyttet sig til stress og angst? Så påbegynd din onlinebehandling med STRESS- OG ANGSTMETODEN


Shopping denne tid af året er en sæsonbetonet dille, som alle ser ud til at være involveret i, og detailhandlere og fremstillere arbejder hele året for at forberede sig på angreb af kunder. I løbet af de sidste par år, som detailhandlere og fremstillingsvirksomheder bliver mere og mere Tech Savvy, fortsætter online marketing / tilbudene med at blive bedre og bedre (for os.) Tidligere syntes online shopping primært for de sidste minutshoppere. I dag oplever online shopping imidlertid eksponentiel vækst, da en ny bølge af "shoppere" rammer gaden.\nMasser af fordele! Bliv hjemme, gennemfør forskning, få den bedste pris osv. Men for nylig har jeg en endnu mere overbevisende årsag! PENGE TILBAGE! Yup, forestil dig det, Cashback for næsten alt hvad du køber på internettet! Det er overflødigt at sige, at få gratis penge tilbage til noget, du skulle købe i første omgang, er ret groovy faktisk!\nCashback selv er ikke noget nyt; Det har eksisteret i lang tid i detailbranchen. Mere almindeligt er det brugt i tilfælde af loyalitetsprogrammer og klubkort. Et par store mærkeeksempler er Kroger-kortet, Fred Meyer-kortet, Costco-kortet, Ace Hardware-kortet eller et mærket kreditkort (Visa / Mastercard / American Express) osv. Med disse programmer tjener du en% for hver køb du laver, eller du akkumulerer point, der er tilgængelige for en fremtidig rabat eller flyselskab miles.\nEn anden form for Cashback er Mail-in Rebates, hvor du faktisk sender i en kupon til det firma, der fremstillede dit produkt, og igen sender de dig en check tilbage for X beløb af dollars.\nCashback på internettet\nCashback på nettet har også eksisteret i et par år. I maj i år trådte Microsoft ind i spillet med Live.com. Flytningen fra Microsoft er at hjælpe med at reklamere for og stimulere brugen af deres søgemaskine Live.com. Det er en glimrende markedsplan. I stedet for at give millioner ud til annoncører, giver de det til dig og mig!\nNu tildelt, er Microsoft ikke den eneste Cashback-løsning i byen. En anden stor contender er Fatwallet, som har givet "gratis penge tilbage" i et stykke tid nu og har endda opbygget et pengebesparende online-fællesskab.\nBruger Live.com Cashback min tid?\nSvaret er gratis penge ! Hvorfor ikke bruge det! Du skulle alligevel købe varen - ikke? Men husk, bare fordi de siger "Cashback", skal du stadig gøre dine lektier og læse omhyggeligt læse printet hele tiden. For eksempel skal du til tider købe en betydelig mængde produkter, før du tjener nogen belønninger eller tjener nok til en Cashback-check. Sommetider er det beløb, du får tilbage, en maksimal grænse, så køb ikke et par hajer med laserstråler, der er podet på hovedet og forventer, at Dr. Evil sender dig en cashback-check for "1 MILLION DOLLARS !!!" ( eller en dårligt havbund for den sags skyld.)\nAlt i alt er Microsoft Live.com Cashback en ret groovy. Ikke perfekt, men Groovy.\nAndroid: Sådan deaktiveres berøringslyde og tastetoner\nBrug din brandtablet som anden skærmoplevelse med Fire TV\nSådan deler du filer fra SkyDrive i Outlook.com


Feriebolig, La Roque-Gageac, FR: Feriehuse m.m. | HomeAway\nSmukke hus klassificeret 4 stjerner. Udsigt over Dordogne.\nPROMO uger tilbage Périgourdine hus, tæt på SARLAT, opvarmet swimmingpool\nSmukke hus Perigord, Roque Gageac nær Sarlat\nOpdag La Roque-Gageacs unikke charme med et ophold i et feriehjem. Rejsende sætter stor pris på denne naturskønne by med sine restauranter. Leder du efter et overnatningssted med masser af plads til både familie og venner, har HomeAway et væld af muligheder. Mange ferieboliger har både fuldt udstyret køkken og vaskemuligheder.\nVores annoncer i 2019 tilbyder et stort udvalg af 1.513 ferieboliger nær La Roque-Gageac. Fra 772 Feriehuse til 211 Bungalower – du kan finde unikke ferieboliger til en uforglemmelig ferie eller et hyggeligt weekendophold med familie og venner. På HomeAway finder du det bedste sted at overnatte nær La Roque-Gageac.\nHomeAway tilbyder en lang række ferieboliger i nærheden af spændende seværdigheder i La Roque-Gageac. De mest populære seværdigheder, som HomeAways feriegæster overnatter i nærheden af, er:\nDer er også en lang række andre seværdigheder i La Roque-Gageac, som du kan finde en feriebolig i nærheden af på HomeAway. Brug søgefeltet for at se udvalget af ledige ferieboliger i nærheden af din foretrukne seværdighed.\nJa, selvfølgelig. HomeAway tilbyder 772 Feriehuse i La Roque-Gageac. Blandt andre populære typer af ferieboliger i La Roque-Gageac finder du:\nJa, du kan vælge din foretrukne feriebolig med pool blandt vores 893 ferieboliger med pool i La Roque-Gageac. Brug søgefeltet for at se udvalget af ledige ferieboliger.


Børn&Unge - 2009/01 - I sværmens vold\nI sværmens vold\nLivet i et stort, levende og mobilt netværk, stærkt styret af mobiltelefonen, har gjort de unges identitetsdannelse til en proces og et projekt. Det sande jeg findes ikke længere. Fremtiden? Den tegner lyst.\nHvert forår og efterår samles enorme stæreflokke i Tøndermarsken for at æde stankelbens- og gåsebillelarver, inden de skal på træk. Rovfuglene ser også frem til stærens træk. Sandsynligvis som et forsvar mod rovfuglenes angreb samler stærene sig ved solnedgang i flokke på helt op til en million fugle.\nSværmene er så store, at de nogle gange nærmest kan skygge for solen. Derfor kaldes fænomenet også for ’sort sol’, og fugleinteresserede i tusindvis valfarter til Sønderjyllands vestkyst for at se de fantastiske mønstre, den tilsyneladende koordinerede koreografi, som fuglenes overlevelsesinstinkt kaster dem ud i.\nMen der er ingen koreografi, ingen førerstær, der fortæller de andre stære, hvordan de skal flyve. Stærene finder sammen og flyver tæt sammen ved at holde øje med de nærmeste artsfæller og gøre som dem. De koordinerede bevægelser er en dynamisk skiftende akkumulering af individuelle beslutninger – og det går så lynhurtigt, når en flok skifter retning, at man skulle tro, at det var en kollektiv beslutning.\nFra de slår øjnene op om morgenen, til de lægger sig til at sove om aftenen, er mobiltelefonen en uundværlig og integreret del af deres liv. Anne Vendelin Sørensen 16 år, Louise Kristensen, 17 år, og Achim Jacobsen, 17 år, går i klubben Fristedet i Horsens. De er alle "mobilafhængige" som klubbens leder Jan Søgaard udtrykker det.\nAnne går i 10. klasse og står op halv seks om morgenen for at nå i skole til tiden. Hun begynder dagen med at sende sms'er til en 40-50 venner.\n"Så skriver jeg 'god morgen' til dem alle sammen," fortæller hun.\n"Og så skriver jeg bare dagen igennem," fortæller hun.\nHun er afhængig af sin telefon:\n"Jeg skal have den på mig, undtagen når jeg er i bad," fastslår hun.\nAchim anslår, at han skriver omkring 500-600 beskeder om dagen.\n"Jeg kan ikke lægge den fra mig i 10 minutter uden at skulle hen og kigge på den. Det kan jeg ikke klare," siger han og takker sin mobiltelefon for, at han overhovedet har lært at skrive:\n"Jeg er ordblind, men i en alder af 10 fik jeg en telefon, og det var den, der lærte mig at skrive," siger Achim, der lige nu går og venter på at komme ind på en produktionsskole.\nLouise, der går i 9. klasse, kommer ind til interviewet med sin mobiltelefon i hånden. Hun er lige ved at svare på en sms. Hun har ikke et overblik over, hvor mange sms'er hun sender i løbet af en dag, siger hun. Hun taster på sin mobil for at kigge i mobiltelefonens log.\n"Men jeg har haft min mobil i to måneder, og jeg har sendt ... ja min far blev lidt sur over det her den anden dag ... jeg skal lige ... 25.325 beskeder på to måneder," siger hun så.\nBåde Louise og Anne har et abonnement, hvor der er fri brug af sms.\nAchims abonnement giver ham ret til at sende 10.000 sms'er om måneden. Det koster ham 100 kroner om måneden. Men det er slet ikke nok, og når han bruger mere, skal han betale ekstra. Det har kostet ham 500 kroner mere om måneden i de to måneder, han har haft telefonen.\nLouise har siddet ved interviewet i fire minutter, så tikker der en sms ind. Hun begynder at svare med det samme. Hun kan sagtens høre efter, mens hun skriver, forklarer hun. Hun behøver slet ikke at kigge på telefonen, når hun sms'er, demonstrerer hun.\nDet har hun glæde af, når hun er i skole. For der er det nemlig forbudt at sms'e i timen. Men den regel overtræder Louise let og ofte. Hun læner sig en smule ind over et imaginært bord med venstre hånd i vejret for at vise, hvordan hun foregiver at være en engageret elev, der gerne vil svare. Ned langs siden har hun så mobiltelefonen i højre hånd.\n"Så tror de, jeg følger med," siger hun og tilføjer, at hun er den eneste i klassen, der skriver i timerne uden at blive opdaget.\n"Alle andre plejer at rende på toilettet," supplerer Achim.\nLouise må heller ikke have sin mobil med, når hun skal spise sammen med familien. Den regel overholder hun heller ikke. Ligesom i skolen har hun telefonen under bordet. Og ingen opdager noget, siger hun.\n"Det kan vi præstere alle sammen," siger Achim, og Anne nikker bekræftende.\nTelefonen kan gøre det svært at koncentrere sig, især om lektierne. For ofte er det sjovere at skrive med vennerne, siger Achim.\n"Så får du ikke lavet lektier, og så bliver ens lærer sur," siger han.\nAnnes mor har luret det.\n"Min mor plejer altid at tage den, så hun ved, jeg laver lektier," sukker hun.\nAchim kan dog godt undvære sin telefon på særlige tidspunkter, nemlig når han er til BMX eller styrketræning.\n"Der kan jeg ikke klare, at min telefon forstyrrer. Så vil jeg hellere lægge den fra mig. Men når jeg kommer hjem, så ligger der 50-60 beskeder, bare på en enkelt time," siger han.\nDe bruger alle tre telefonen til at koordinere, hvem de skal være sammen med hvornår. Og hvert eneste tilbud bliver vurderet, fortæller Louise. Hun går gerne, hvis der sker noget spændende et andet sted.\n"Det kommer an på, hvad der sker. Man vurderer, hvad man lige har lyst til," siger hun.\nBliver folk ikke sure, hvis man bare går?\n"Man kan ikke tage hensyn til dem alle sammen," siger Louise og forklarer, at taktikken så er at lave en ny aftale en anden dag med de venner, man må afvise.\nFesterne er også blevet en naturlig del af det liv, der skal koordineres via sms. Achim beskriver, hvordan det foregår:\n"Så sidder vi alle sammen i en sofa. I stedet for at snakke med hinanden så sms'er vi med hinanden, for det er umuligt at høre hinanden," siger han. Via sms koordineres det, hvornår man går videre til den næste fest. Nogle gange ender det med at venner splittes i løbet af aftenen.\n"Og så sidder vi ved hver vores fest og skriver sammen igen," siger han.\n"Det er også åndssvagt. Man sidder og kigger på hinanden, mens man skriver, så kigger man op, nikker, og så går man. 'Hvorfor går I?' 'Det har vi aftalt.' Og der er ikke blevet sagt noget," siger han.\nMen det kan også blive for meget med alle de sms'er, mener Achim.\n"Nogle gange er det træls, for det er det samme, det samme, det samme, de skriver, hele vejen igennem," fortæller han.\nHans lillebror, Thor, kan være specielt emsig. Han skriver efter to et halvt minut, hvis Achim ikke har svaret ham. Det eneste, der står i sms nummer to, er 'Hallo'. Svarer Achim ikke på det hallo rimeligt hurtigt, så ringer Thor.\n"Det er også tit, at nogen skriver 'hej'. Og ikke andet. For at sikre sig, at jeg er på. Så ved man ikke, hvad man skal skrive til dem, så skriver man 'hej', men så skriver de ikke igen," siger Achim Jacobsen hovedrystende.\nOgså for Anne kan sms'erne tage overhånd.\n"Mange gange har jeg ondt i tommelfingeren, når jeg skal sove, fordi jeg skriver så mange sms'er på en dag," siger hun.\nDen amerikanske forfatter Howard Rheingold drager i bogen 'Smart mobs' som den første paralleller mellem dyrerigets enorme sværme og de unges netværk gennem mobiltelefonen. De unge befinder sig ikke nødvendigvis fysisk sammen, men de er altid forbundet gennem mobiltelefonen, altid klar til at finde nye steder at sværme hen, nye begivenheder, der måske er lidt sjovere end det, man lige sidder i her og nu.\nBlandt insekter er evnen til at samarbejde i sværme udtalt hos myrer og bier. Her formår det enkelte bo at udføre opgaver, som langt overstiger det enkelte dyrs formåen. Disse insektkolonier kaldes af myreforskeren William Morten Wheeler for 'superorganismer'.\nDer er fire karakteristika for disse superorganismer eller sværme, om man vil:\n• Fraværet af en central styring\n• De enkelte enheder er autonome\n• Høj grad af forbindelse mellem de enkelte enheder\n• De enkelte enheder påvirker hinanden, men ikke lineært\nDe fire træk gælder for alle slags sværme, om det er insekter, fugle eller børn og unge, der holder sig i konstant kontakt med hinanden via mobiltelefonen.\nSværmens magt kan være overvældende. Rasende bier kan stikke og dræbe ubetænksomme mennesker, der forstyrrer deres bo. Stæreflokke kan - selv om det skulle være uhyre sjældent - tvinge en angribende rovfugl væk, simpelthen ved at skide den ned, så fjerene klistrer sammen, og rovfuglen ikke kan flyve længere.\nOg så er der sms'ens evne til at skabe og koordinere en menneskesværm.\nNormalt er der store ord forbundet med epokegørende øjeblikke i menneskehedens historie. Da astronauten Neil Armstrong i 1969 som det første menneske satte sin fod på månen, sagde han: "That's one small step for man, one giant leap for mankind." (Et lille skridt for mennesket, et stort skridt for menneskeheden).\nFornavnet har de tilfælles. Alligevel var historiske ord ikke det, den 22-årige ingeniør Neil Papworth fra firmaet Airwide Solutions tænkte over, da han den 3. december 1992 sendte verdenshistoriens første tekstbesked til en mobiltelefon. Modtageren var Vodafone-direktør Richard Jarvis.\nNeil Papworth havde ikke nogen følelse af, at han var særligt udpeget til at skrive historie.\n"Vi tænkte, at sms var en smart måde for et firmas medarbejdere at sende simple beskeder til hinanden. Jeg ville aldrig have forudsagt, at det ville brede sig til forbrugerverdenen og blive, hvad det er i dag. På det tidspunkt så det ikke ud til at være noget særligt," har Neil Papworth sagt.\nDengang var mobiltelefonerne ikke udstyret med mulighed for at sende tekstbeskeder, så Neil Papworth brugte en almindelig computer. Modtageren, Richard Jarvis, var udstyret med en mobiltelefon af mærket Orbitel 901.\nNetop den 3. december var Jarvis til firmaets årlige julefest, så Neil Papworth sendte en besked, der om ikke andet passede til den lejlighed: 'Merry Christmas' stod der.\nI 1993 udviklede Nokia en telefon, der også kunne sende tekstbeskeder. Det endelige gennembrud for sms-teknologien kom i slutningen af årtusindet, hvor det digitale mobiltelefonnetværk GSM blev fremherskende. Samtidig blev det som noget nyt muligt for folk at sende sms'er til andre mobiltelefoner, uanset hvilket netværk de var på.\nIT-og Telestyrelsen begyndte først at føre statistik over sms-trafikken i år 2000. Dengang blev der i første halvår sendt 287 millioner sms'er. I første halvår af 2008 blev der sendt 6,5 milliarder sms-beskeder i Danmark, viser IT- og Telestyrelsens telestatistik, som også viser en stigning på 654 millioner sms'er på et år fra første halvår 2007 til første halvår 2008.\nSværmens magt kan ikke overvurderes. Den mest radikale historie om sms'ernes betydning kulminerede den 20. januar 2001. Den filippinske præsident Joseph Estrada gik den dag over i historien som den første præsident, der måtte gå af på grund af mobiltelefonens evne til at mobilisere masserne, fortæller Howard Rheingold i 'Smart mobs'.\nPå en time samledes titusindvis af filippinere fire dage tidligere på Epifano de los Santas Avenue i Manila, af filippinerne populært kaldet Edsa. En simpel sms-besked havde samlet dem der: 'Go 2EDSA, Wear blck.' Over de næste dage troppede mere end en million indbyggere op, styret af bølger af sms'er og fortrinsvis klædt i sort. Til sidst måtte Estrada gå af.\nMen også i Danmark bliver sms-netværket brugt til at udfordre magthaverne. Da Ungdomshuset blev ryddet den 1. marts 2007, var det sms'er, der i de følgende dage blev brugt til at koordinere de unges ballade. Mens urolighederne stod på, steg sms-trafikken med 45 procent i Københavnsområdet.\nUtilpassede unge, som det vist hedder, er også hurtige til at mangedoble deres antal med flittig brug af sms'er, hvis der er konfrontationer med politiet, ballade med konkurrerende grupper eller bare ualmindeligt meget gang i den.\nDe fleste unge bruger dog primært telefonen til det fredelige formål at holde styr på, hvor vennerne er, hvad de laver, og til at vedligeholde og pleje deres venskaber. Eller sagt på en anden måde: Til at være en del af sværmen. Derfor er mobiltelefonen blevet helt og aldeles uundværlig.\nDet kunne lektor ved Danmarks Pædagogiske Universitet Ida Wentzel Winther konstatere, da hun i efteråret 2006 i fire måneder tog på feltarbejde i en nordsjællandsk klub med medlemmer mellem 12 og 17 år. Her observerede hun i klubbens centrale rum, Caféen, de unges aktiviteter, omgangsformer og sociale liv - når hun da ikke lige, på de unges opfordring, spillede bob, kort, eller bagte kager med dem.\nTelefonen fyldte enormt meget, fortæller Ida Wentzel Winther. Hun rejser sig op i sit lille kontor, hvor der trods de få kvadratmeter er blevet plads til en briks, et skrivebord og et lillebitte cafebord med tilhørende stole. Hun tager sin egen mobiltelefon, en halvgammel Nokia, i hånden og holder den ud for sig i næsten strakt arm med skærmen vendt op mod sit eget ansigt.\n"De kommer ind sådan her. Og så går de med den hele tiden," fortæller Ida Wentzel Winther, mens hun tager et par hastige skridt frem og tilbage for at demonstrere, hvordan de unge nærmest bliver trukket rundt af mobiltelefonen.\n"Og hvis den ikke er her, så sidder den i bukselommen, og den går op og ned af lommen hele tiden," siger hun.\n"Det er interessant at se, hvad der sker i det sociale møde, når sådan et lillebitte objekt konstant får forrang. Den kan ringe - og stort set alt andet holder op," siger hun og trækker de sidste seks ord ud for at understrege pointen.\nDe unge fortalte selv, at de altid havde telefonen tændt. Men det viste sig, at der var to undtagelser. Når de spillede fodbold, og når de spillede Counterstrike. For hvis man kigger på sin telefon, mens man spiller Counterstrike, så bliver man dræbt.\n"Men i alle andre sammenhænge, når de spiser, når de sover, når de er i bad, når de er i skole, er den tændt, tændt, tændt," siger Ida Wentzel Winther.\nSelv i skolen, hvor den skal være slukket, har de telefonen tændt. De viste forskeren det, de selv kaldte 'tyrkertricks', nemlig hvordan de bar sig ad med at sms'e med telefonen i en hat, i en bog eller under bordet.\nHun spurgte dem, hvordan det var hele tiden at have telefonen tændt, og de unge indrømmede, at det godt kunne være træls, for telefonen forstyrrede også.\n"Men sådan er det bare. Den er et indiskutabelt vilkår. Det kan man ikke gøre noget ved," siger Ida Wentzel Winther.\nHvordan ser livet så ud i klubben? Her er et uddrag af en observation, som Ida Wentzel Winther har skrevet:\n"En gruppe spiller poker i et hjørne. Lidt uden for rundkredsen sidder en af de store drenge. Han sidder lidt tilbagetrukket fra de pokerspillende andre og sms'er. I det modsatte sofahjørne flyder tre drenge. De har hver sin mobil i hånden. Sidder og snakker og kigger specielt på den midterste drengs mobil. De driller ham med, at en pige hele tiden sms'er ham. Mehmet og Izmir spiller fodboldspil (...). Izmirs telefon ringer flere gange, og imens han taler, venter Mehmet uden et ord." (fra Dansk Sociologi nr. 2/2007)\nSom Ida Wentzel Winther tørt konstaterer, så foregår meget af det sociale samvær omkring telefonerne.\nHun kunne også iagttage, hvordan de unge med en sms kunne lokkes til at slutte sig til den del af sværmen, der ikke var i klubben. Hun beskriver en situation, hvor nogle drenge spillede poker, mens andre spillede bordfodbold. Så tikkede der en sms ind ovre ved pokerbordet. På få sekunder pakkede de sammen, og så var de væk, uden nogen sagde noget. Også drengene ved bordfodboldspillet brød op.\n"Det er helt tydeligt, at det er den samme besked, der kommer ind. Der sker et eller andet. Der er ikke nogen, der siger 'Vi går lige derhen'. De står heller ikke til regnskab, og de føler sig ikke forpligtet til at fortælle nogen noget, heller ikke dem, de sidder og spiller poker med, hvis det ikke er dem alle sammen," siger hun.\nMen ikke alle er en del af netværket, kunne Ida Wentzel Winther også konstatere under sit feltstudie.\nHun skriver i Dansk Sociologi:\n"Sanne viser en af de voksne sin nypyntede mobiltelefon. Herefter sætter hun sig ved det lange bord i midten af Caféen. Her bliver hun siddende et par timer og kigger tavst på den store fladskærm, der hænger i loftet. Der skiftes indimellem rundt mellem MTV og Disney Channel. Foran på bordet ligger hendes mobiltelefon synligt fremme. Men den ringer eller bipper ikke en eneste gang, mens hun sidder der. Hun sidder alene midt mellem alle de andre. Er ikke i kontakt med nogen, men objektet til at kunne komme det er parat."\nIda Wentzel Winther ryster let på hovedet af den sørgelige historie.\n"Vi kender godt folk, der sidder og flagrer med en hånd, der er rakt ud, og ingen tager den. Det var vi også ude for før mobiltelefonen. Der var også bænkevarmere før. Det bliver bare så tydeligt i den her sammenhæng," siger hun.\nMen når mobiltelefonen hele tiden har forrang, går det så ikke ud over nærværet og fordybelsen?\n"Det ligger lige for at sige sådan. Men det kræver, at vi har en fast opfattelse af, hvad fordybelse er," siger Ida Wentzel Winther.\nHun kalder det en digitalt assisteret uopmærksomhed.\n"De unge er hele tiden på vej andre steder hen. De er både tilgængelige, nærværende, og potentielt fraværende. Der er hele tiden noget, der kan kalde på dem, men det betyder jo ikke, at de ikke kan være nærværende her og nu," siger hun.\nHun nævner, at mange af dem godt kan sidde fordybet i et værkstedsprojekt og være meget koncentrerede. Så kan de lige svare telefonen, og så er de fordybet igen.\n"Jeg skal jo ikke gøre mig til dommer over, om de ikke er koncentrerede. Men de er klar til hele tiden at lade sig afbryde. Det her potentielle fravær er interessant. Jeg skal ikke udtale mig om, hvornår de er nærværende. Det er et udsagn fra en, der ikke er vokset op med en mobiltelefon," fastslår hun.\nUd over de unges massive brug af mobiltelefonen var der især en anden ting, der slog hende: Der var absolut ingen regler for, hvordan de unge måtte bruge telefonen i klubben. Pædagogernes argument var, at klubben skulle være et fristed, og kommer der for mange regler, så kommer de unge ikke.\n"Hvad er det så, der gør, at den del af kroppen ikke skal reguleres? Man skal også tage jakken af. Man skal ikke tisse på gulvet, men gå på toilettet. Der er masser af regler for noget, der er integreret i vores kroppe, så hvorfor ikke lige telefonen," spørger Ida Wentzel Winther forundret.\n"Nu siger jeg ikke, man skal have regler, men jeg fandt det meget interessant, at man slet ikke havde taget stilling. Man havde ikke overvejet at skulle overveje det," siger hun.\nLige bag Søborg Kirke i Gladsaxe ligger en stor, gammel kasse af en gulpudset villa. Her holder Klubben Søborg til med 181 medlemmer i fritidsklubben og 96 i ungdomsklubben.\nDen dag Børn&Unge er på besøg, er der netop premiere på dvd'en fra klubbens MPB-arrangement. Lige nu kører showet på en stor fladskærm, og drenge og piger ligger spredt ud over de tre sofaer, der står i hestesko i rummet. Bag ved sofaerne står tre piger og gentager de trin og bevægelser, de kan se oppe på skærmen, til mindste detalje. Det er nemlig deres egen optræden, de danser til.\nBortset fra dvd-premieren er det en almindelig dag i klubben, som om eftermiddagen har åbent for børn fra 4.-7. klasse. Otte drenge er søgt op i computerrummet, der ligger oppe under tagspærene.\nNogle piger har travlt med at lave julegaver inde på syværkstedet, andre er trukket ud i det store kaninbur, hvor afdelingsleder Dennis Waldemar har ansvaret for, at børn, unge og de 34 kæledyr trives.\nHvis man kigger godt efter, kan man se det. Hos samtlige børn ligger der i højre bukselomme en mobiltelefon. Og det er bestemt ikke noget problem for 29-årige Dennis Waldemar.\n"Det er en del af deres hverdag at bruge mobiltelefon. Vi ville trække en kunstig hverdag ned over hovedet på dem, hvis vi forbød dem at bruge mobiltelefon. Det er en tid, der ikke er mere. Og det vil nogen begræde, og andre synes, det er fint," siger Dennis Waldemar, der har arbejdet 11 år i Klubben Søborg.\n"Jeg kan da godt få nogle holdninger til det, men egentlig er det bare en konstatering af, at sådan er samfundet i dag, og det indretter vi os efter. Vi prøver at tilpasse os og at få det bedste ud af det. De har jo mobiltelefon hele tiden. Lærerne prøver at forbyde dem i skolen, og vi ved udmærket godt, at det ikke lykkes, for de sms'er til os, mens de er i skole," smiler han.\nDet er heller ikke forbudt at have mobilen med på tur. Men hvis telefonbrugen tager overhånd, så kan man risikere at blive bedt om at indskrænke sig lidt.\nHybenvej er en af de adresser, som i Horsens ikke har den bedste klang. De store blokke med socialt boligbyggeri bærer nok en stor del af skylden for det. Hybenvej er også adressen på Klubben Fristedet, en 900 kvadratmeter stor klub med plads til 142 børn i dagtimerne. Ud- og indvendigt er byggeriet holdt i de røde og brune mursten, som både nåede at blive moderne og umoderne igen i løbet af 1970'erne.\nJan Søgaard, 50 år, har været leder i Klubben Fristedet siden 2001. Her har man en lidt mere restriktiv tilgang til mobiltelefoner.\n"Vi har diskuteret på et personalemøde, om vi skulle være mobilfri zone. Men vi er nået frem til, at det er så stor en del af de unges netværk i dag, at så ville de sidde og gemme sig ude på toiletterne med mobiltelefonerne," siger Jan Søgaard.\n"Vi vil hellere være med til at præge dem til en fornuftig mobiltelefonkultur: Skru ned, når der er andre. Læg den, når du spiser. Lad være med at tage den, når du sidder og snakker med andre folk, medmindre det lige er det, du er i gang med. Snak med hinanden, det er tåbeligt at sidde og sende en sms til hinanden, når I sidder på den anden side af bordet. For det gør de jo," siger han.\nGrundreglen i huset er, at mobiltelefoner ikke må være til gene. Har man en for høj ringetone, eller hører man høj musik på den, bliver man bedt om at skrue ned.\nOg reglerne lader til at virke, fortæller Jan Søgaard.\n"Der, hvor vi tydeligst kan mærke det i hverdagen, er, at vi sjældent skal bede nogen om at skrue ned. På den måde er vi nået et stykke vej," siger han og tilføjer, at der selvfølgelig ikke sker noget ved, at der sidder nogle unge i en sofa og udveksler ringetoner.\n"Men da vi er mange, der skal være her, er vi nødt til at have nogle restriktioner for at overleve alle sammen."\nKlubben Fristedet i Horsens har besluttet, at alle lejre er mobilfri zoner. Skulle nogen komme til at tage mobiltelefonen med, bliver den simpelthen inddraget. Den beslutning er godt for nærværet, mener leder Jan Søgaard.\n"Det giver en anden ro, et andet samvær, når vi er på lejre, fordi de ikke skal forholde sig til den. Den er der bare ikke, den findes ikke, og så glemmer de den også," siger Jan Søgaard og tilføjer, at der typisk går en halv til en hel dag, inden abstinenserne hos de mobilafhængige har fortaget sig.\nHan understreger, at når de er på koloni, så har de unge heller ikke tid til at savne mobilen.\n"Vi aktiverer dem hele tiden. B.S. Christiansen og hans jægerkorps er vand imod, hvad vi udsætter vores unger for, når vi er ved Vesterhavet," griner han under et overskæg, der sikkert ville få selvsamme B.S. til at nikke anerkendende.\nPå trods af at lejrene er mobilfri, så har klubben ingen problemer med at få tilmeldinger til lejrene. Og det er ikke noget problem for de unge, fastholder han:\n"Når telefonen ikke er der, så er den der ikke. De har heller ikke pc'er med."\n"Aj, det er virkelig hårdt," siger 16-årige Anne Vendelin Sørensen fra Fristedet om de mobilfri ture.\n"Så finder jeg vel nogen at snakke med, og så må jeg bare leve med det," siger hun og tilføjer, at der venter et hårdt arbejde, når hun kommer hjem fra turen og skal besvare de godt 300 sms'er, der plejer at ligge og vente på hende.\nFor Achim Jacobsen og Louise Kristensen er savnet af mobiltelefonen ikke så hårdt. De overtræder nemlig begge to forbuddet.\nKlubben har en traditionel julelejr, hvor de plejer at svælge i hygge, flødesovs og flæskesteg. Her er telefonerne naturligvis forbudt. Men Louise har fundet et godt gemmested.\n"Det er bare at åbne foret og ind under madrassen med telefonen. Under middagen spørger man, om man lige må gå på toilettet, og så tjekker man lige mobilen, og så går man ind igen," fortæller Louise.\n"Den der julemiddag tager lidt lang tid," siger hun.\nDe unges liv i netværk forandrer ikke kun deres sociale liv. Også den måde, de opfatter sig selv på, bliver markant anderledes end tidligere generationers jeg-forståelse, konstaterer psykologiprofessor Kenneth Gergen fra Swarthmore College i Pennsylvania, USA, i forskningsartiklen 'Self and Community in the New Floating Worlds'.\nI den vestlige kultur er det individuelle, forankrede jeg mere eller mindre at betragte som et faktum, skriver Kenneth Gergen og påpeger, at den opfattelse er noget særligt for den vestlige kultur og har sit udspring i den kulturelle udvikling fra det 17. århundrede og frem.\nDen jeg-opfattelse har filosoffer som René Descartes, John Locke og Immanuel Kant givet væsentlige bidrag til, og den blev yderligere understøttet af handelsklassens opståen, af reformationen, af udviklingen af demokratiet, og af den empiriske videnskabs gennembrud, skriver Kenneth Gergen.\nMen de nye kommunikationsteknologier underminerer følelsen af et forankret jeg. I stedet har de unge et utal af delvise jeg'er, som endda sagtens kan være i modstrid med hinanden.\n'Der er ingen grund til at kigge indad for at finde sit sande jeg, for der er ikke meget tilbage af kernen,' skriver psykologiprofessoren.\nMobiltelefonen har flyttet jeg-forståelsen fra det forankrede jeg til, at man er en del af et netværk. Teknologien understøtter og understreger vigtigheden af at være forbundet frem for at være selvstyrende. Vigtigheden af at kigge udad frem for indad. Og vigtigheden af at orientere sig mod netværk frem for selvtilstrækkelighed, anfører han.\nKenneth Gergen mener også, at en opdatering af filosoffen René Descartes klassiske hyldest til individualismen er på sin plads.\nHans forslag er et ordspil, der er umuligt at oversætte: Descartes' 'I think therefore I am' skal erstattes af 'I am linked therefore I am'.\nSamfunds- og ungdomsforskeren Johannes Andersen, der er lektor på Aalborg Universitet, er enig med psykologiprofessoren fra USA.\n"Identitetsdannelsen er hele tiden en proces og et projekt - det skal ikke gøres for tungt. Men svagheden er flygtigheden," siger Johannes Andersen i fastnettelefonen på privatadressen.\nHan mener, at de unge er gået fra at have et over-jeg, der har styr på normer og regler, til at have et overvejende jeg.\n"De er hele tiden i gang med at overveje, hvad sker der derude," siger Johannes Andersen om de unges brug af netværket.\nDe unge er handlingsorienterede individualister med en kraftig hang til iscenesættelse. Men de har brug for hinanden, mener Johannes Andersen og bruger Roskilde Festival som eksempel på noget, der kun kan fungere, hvis alle er til stede. Det vil nok være lidt kedeligt at være den eneste tilskuer til en god koncert med AC/DC, påpeger han.\n"Man skal helst være lidt flere for at kunne lave den enestående oplevelse. Derfor har man brug for andre. Og i den brug for andre udvikler man så forskellige former for sociale kompetencer: Anerkendelse og respekt for hinanden er vigtige processer for at kunne få et fællesskab om for eksempel en Roskilde Festival til at fungere," siger han.\nMen hvordan fanger og fastholder man opmærksomheden hos en gruppe unge, der hele tiden har antennerne ude for at finde andre steder, hvor der sker lidt mere? Det spørgsmål er også presserende i landets fritids- og ungdomsklubber, der i stigende grad må konkurrere med andre tilbud og muligheder om de unges gunst.\nMorten Bay, forfatter og journalist, har et bud på, hvordan klubberne kan blive en vigtig del af de unges liv. Klubben skal ikke være en endestation i livets jernbane, det skal være en hovedbanegård, hvorfra man let og bekvemt kan komme alle mulige steder hen. Sådan lyder essensen i bogen 'Generation Netværk', som Morten Bay har skrevet sammen med Julie Schytte Ralund. Den handler ikke specifikt om klubber, men tankegangen gælder også her, påpeger Morten Bay.\nPå en ustabil telefonforbindelse fra Hollywood Hills i Los Angeles, Californien, hvor Morten Bay lige er flyttet til, uddyber han tankegangen:\n"Klubben skal give dem noget at være sammen om. De er trofaste over for deres netværk, så hvis netværket er i klubben, så skal de nok være trofaste," siger han.\nHan påpeger, at klubberne især har et trumfkort.\n"Det vigtigste, man har, er socialt samvær. Vores generation var social et sted ad gangen. De unge i dag kan sidde nede i klubben og være sociale på computeren og mobilen samtidig," siger Morten Bay, der er født i 1973.\nDet vigtige er ikke at slå for store projekter op for de unge. Det handler om at lave aktiviteter, som de relativt let kan gå til og fra.\n"Klubben skal hellere lave småarrangementer, som er med til at opbygge en loyalitet," siger han.\nDet er en naturlig konsekvens af, at de unge i dag ikke laver aftaler. De mikrokoordinerer hele tiden deres aftaler og tilstedeværelse, fortæller Morten Bay. Derfor er det ikke gjort med at sætte en seddel op om, at der er tur på torsdag.\n"De skal have mulighed for at tilmelde sig via sms, og de skal også bekræfte deres deltagelse. Og man må tage forbehold for, at de kan bakke ud, hvis noget andet er mere interessant," siger han og understreger, at man ikke som klubmedarbejder skal blive så trist over, at de unge dropper en tur.\n"De er ikke inaktive, de laver jo noget bedre," siger han.\nDe unge har også, selv om de virker anti-autoritære, stadig brug for rollemodeller, anfører Morten Bay.\n"De er jo ikke dumme, de har stadig brug for at lytte til fornuftige voksne. De kan godt se fidusen ved at modtage råd fra en engageret voksen frem for en på deres egen alder," siger han og understreger, at man ikke skal begå den fejl at forsøge at være i øjenhøjde med dem.\n"Det er noget sludder. Man skal sige: 'Jeg er 45 år, og jeg har selv prøvet det'. Så bliver man et netværkspunkt, som de kan bruge til noget andet end det, de bruger vennerne til. Og så skal de nok finde en," siger han.\nMorten Bay synes også, at klubberne skal give medarbejderne mulighed for at koble sig på de unges mobiltelefonnetværk ved at give alle medarbejdere en mobiltelefon, som de unge får nummeret til. Og den behøver såmænd kun at være tændt, når man er på arbejde, siger han.\n"Det fede ved sms'er er, at de er der, når man tænder telefonen. Og de unge er ikke dummere, end at de ved, at når man ikke svarer, så er man ikke på arbejde," siger han.\nI Klubben Søborg har man forsøgt at arbejde med tankerne om at være tilgængelig på såvel mobiltelefon som internettet. I 2007 var det en vigtig del af udviklingsplanen for juniorklubben at blive et knudepunkt i de unges netværk. Men det har nu ikke medført den store revolution, siger afdelingsleder Dennis Waldemar.\n"Jeg tror ikke, brugen af klubben har ændret sig. Jeg tror ikke, det havde den store effekt. Jeg tror godt, det kan få det, og jeg tror også, tankerne er rigtige nok. Det er ikke noget, der er forsvundet i min bevidsthed, men lige nu er det bare nedtonet lidt," siger han.\nMen klubben har dog markeret sig. Medarbejderne har alle sammen en arbejdsmobiltelefon, som de bruger, når de er i klubben.\nKlubben har oprettet en profil på msn - en direkte beskedudveksling, som er meget populær hos de unge, når de sidder ved computeren, forklarer Dennis Waldemar:\n"De unge bruger jo ikke mail. Det er jo oldnordisk i deres verden. De tjekker ikke deres mail, de bruger ikke deres mail. Det går for langsomt," siger han.\nKlubben har også en profil på Facebook med 65 venner i skrivende stund. Der er en absolut venneløs profil på Myspace.com, og så har klubben også betalt vip-medlemskab til vennesitet Arto.dk til en medarbejder.\nDet er 31-årige Nina Erslev, der som en del af sit arbejde kigger forbi sin Artoprofil. Under navnet nHinja holder hun kontakt med 45 venner, fortrinsvis medlemmer fra klubben.\n"Men der står, at jeg er klubpædagog, og at jeg har en profil for at se, hvad Arto er," siger hun.\nHun har haft sin profil i halvandet år, og den er et godt supplement til syværkstedet, hvor Nina Erslev arbejder.\n"Der er tit rigtig mange piger dér, så hvis man har noget, man gerne vil have lettet hjertet for, så er det svært. På Arto kan man være lidt mere privat, hvor der ikke er andre ører eller øjne," siger hun.\nNogle gange kan det endda gøre det nemmere, når man sidder ved hver sin computer og 'snakker'.\n"Jeg har haft en pige, der fik fortalt, at hun skar i sig selv. Det kunne hun gøre over Arto," siger Nina Erslev og understreger, at der naturligvis blev fulgt op på den betroelse.\nHun mener også, at det er fornuftigt at være til stede på Arto, når der sker ting derinde, som de unge går og snakker om.\n"Hvis man ikke ved noget om det, så er det svært at gå ind i debatten og vejlede om det. De har en anden form for respekt, når man taler om Arto, for de ved, man har en profil derinde og ved, hvad der foregår," siger hun.\nFor Dennis Waldemar er tilgængeligheden på nettet og mobiltelefonen en vigtig del af arbejdet med at placere Klubben Søborg i de unges bevidsthed.\n"Men det skal ikke kun være en cyberklub. Der skal stadig være det gode gamle pædagogiske relationsarbejde," siger Dennis Waldemar.\nFor ham er det et led i at se klubben på en ny måde:\n"Vi skal kunne tilbyde relationer, kontakter. Vi kan være kontakten ud til andre ting, foreningslivet for eksempel. Vi kan være kontakten til venner, det kan være her, man mødes. Så vi skal være navet i hjulet, der formidler og forgrener ud i netværket frem for at tro, at vi er svaret, det endegyldige mål. Den tid er forsvundet," siger han.\nMåske kan man inddrage de unge mere i at udbrede aktiviteterne i klubben. Det kan være vejen frem at sende sms'er personligt til nogle udvalgte, som man har en relation til, og lade dem sprede budskabet, funderer Dennis Waldemar.\n"Det kan godt virke, som om man kommer til at favorisere nogen, og det skal man altid være opmærksom på i den pædagogiske verden. Men på den anden side så har vi altid gået til 'lederne'. Det har altid været sådan, at skal man lave en tur eller et arrangement, så skal man gå til de stærke, og når de har tilmeldt sig, så kommer alle de andre også. Så skal man bare være opmærksom på, om der er nogen, der ikke får beskeden," siger han.\n"Det er et nyt redskab, men mekanismerne er de samme."\nI klubben Fristedet i Horsens understreger leder Jan Søgaard, at aktiviteterne i klubben for ham primært er noget at være sammen med de unge om.\n"Det vigtigste er kontakten og relationerne til de unge, og de relationer, de får skabt til hinanden. Vi er voksne, det er andre ting, de kan snakke med os om," tilføjer han.\nDet er vigtigt, at medarbejderne er i stand til at fange, hvad der rører sig hos de unge. Men det betyder ikke, at de unge skal have medarbejdernes mobilnumre, mener Jan Søgaard.\n"Nej. Hvis de har brug for os, så ved de, hvor vi er. Vi har en daglig åbningstid fra 6.30 til 21, så der er rigelig mulighed for at komme over og få fat i os."\nEr der grund til at være bekymret over de unges omfattende brug af netværksmedier som mobiltelefon og internet? Tværtimod, mener forfatteren Howard Rheingold.\nPå edge.org bød 160 bidragydere den 1. januar 2007 ind med svar på spørgsmålet: Hvad ser du optimistisk på? Og hvorfor?\nHoward Rheingold var blandt de udvalgte. Han mener, at der er god grund til at være optimistisk, fordi værktøjet til kulturel produktion og distribution ligger i lommen på de 14-årige. Spørg dig selv, skriver han, hvilken slags befolkning, der mest sandsynligt bliver involveret i samfundsanliggender - en befolkning af passive forbrugere, der sidder i deres mørklagte rum, mens de indtager massefremstillet kultur distribueret af få til et stort publikum. Eller en verden af skabere, som måske er misinformerede eller har dårlige intentioner, men som i hvert fald er aktivt engageret i at skabe såvel som at forbruge kulturelle produkter?\nHoward Rheingold anfører, at nutidens unge, de digitalt indfødte, som alle har mobiltelefoner og trådløst internet som en naturlig del af deres miljø, både skaber og forbruger indhold fra nettet.\n"Jeg tror, det er et godt varsel om, at de vil tage hånd om at reparere verden, i stedet for at vende sig væk fra samfundsspørgsmål eller vende sig mod nihilistisk ødelæggelse," skriver han.\nHvad man end siger om de millioner af teenagebloggere, hjemmevideo-producenter og de aktive på sociale netværkstjenester som myspace.com og facebook.com, så kan man ikke sige, at de er passive medieforbrugere, mener Howard Rheingold.\nInterviewet med de tre mobilafhængige unge fra Fristedet i Horsens er ved at være slut. Det har varet en halv time. I den tid har Anne Vendelin Sørensen ikke fået nogen sms'er. Achim Jacobsen har fået fem. Louise Kristensen nåede kun at være der de sidste 10 minutter af interviewet. Og hun lod først sin telefon ligge, da hun havde siddet i fire minutter. Alligevel nåede hun at få 11 sms'er.\nLouise Kristensen læser et par at sine sms'er op:\n"Der er en, der spørger, hvornår der er julemarked på Fristedet. 'Hej skat, skal vi i byen efter skole?' 'Jeg elsker dig' og 'nå, ok'," lyder det fra Louise Kristensen, der betegner det som ret almindeligt at få sådan nogle beskeder.\n"Min lillebror har lige skrevet," siger Achim Jacobsen.\n"Han vil vide, hvad vi skal have at spise til aftensmad."\nBlog: Forkortelse for weblog,en hjemmeside, der opdateres regelmæssigt med relativt korte indlæg, og hvor læserne har mulighed for at svare. Blogs kan spænde fra personlige dagbøger til politisk ellr eventuelt hobbypræget indhold. En person, der skriver blog, kaldes en blogger.\nCounterstrike: Et såkaldt førstepersons skydespil til computer eller x-box. Spilles i netværk, enten lokalt eller på internettet, hvor man deler sig i to hold: Terrorister eller antiterrorister. Man skal så samarbejde om at gennemføre terroraktionen eller omvendt forhindre den.\nCyperspace: Bruges til at beskrive stort set alt der har med Internettet at gøre. Ordet er opfundet af Science-fiction-forfatteren William Gibson og blev af ham brugt til at beskrive den virtuelle verden, først i novellen "Burning cjhrome" siden i romanen "Neuromancer" fra 1984\nEgde.org: Hjemmeside for organisationen Egde Foundation. Målet for organisationen er at samle de skarpeste hjerner inden for videnskab og teknologi, sætte dem sammen og få dem til at stille hinanden de spørgsmål, de går rundt og tumler med hver især.\nFacebook: Mark Zuckerberg grundlagde websitet Facebook, der fungerer som et socialt netværk, hvor man kan få og holde kontakt med venner. Gik i luften den 4. februar 2004, og dengang var der kun adgang for studerende fra Harvard University, hvor Zuckerberg selv gik. Da Facebook blev åbent for alle, eksploderere medlemstallet. Facebook har over 120 millioner aktive brugere.\nMikrokoordination: Et norsk studie af de unges mobilvaner viste, at de også brugte sms'erne til hele tiden at justere og tilpasse de aftaler, de lavede. Forskerne døbte det mikrokoordination.\nMPB: Mini Playback. Konkurrence som hvert år afholdes i Klubben Søborg, hvor de unge dyster i at mime og optræde til et stykke musik. Ungdomsringen og Klubben Søborg arrangerer også hvert år et mesterskab i MGP for klubber i Regionen Hovedstaden.\nSMS: Short Message Service. En kommunikationsprotokol, som gør det muligt at udveksle tekstbeskeder mellem mobiltelefoner. Kan indeholde op til 160 tegn inklusive mellemrum.\n• Howard Rheingold: Smart mobs - the next social revolution.\n• Howard Rheingold: The tools of cultural production are in the hands of teens. Findes på edge.org.\n• Morten Bay og Julie Schytte Ralund: Generation netværk.\n• Ida Wentzel Winther: Tilgængelig, nærværende og potentielt fraværende - om unges mobiltelefoni, Dansk Sociologi nr.2/2007.\n• Johannes Andersen: Mellem individ og netværk, Ungdomsforskning nr. 3/2008. Udgivet af Center for Ungdomsforskning.\n• Kenneth J. Gergen: Self and Community in the New Floating Worlds.\nFindes på www.swarthmore.edu


RETHINK Folk Music Festival - RETHINK Folk Music\nGJERMUND LARSEN TRIO · THE BREAKS · HABADEKUK · JANSBERG · ELOF & WAMBERG · RANNOK · ELMØE & HOFFMANN · TRIO SVIN · TROLSKA POLSKA · LUKKIF\nPROGRAM FOR DELTAGERE\n27. juni – 2- juli 2017 Himmelbjerget & Sletten, 8680 Ry (ved Skanderborg)\nRETHINK Folk Music Festival løber af stablen ved det naturskønne område ved Sletten og Himmelbjerget i Skanderborg Kommune.\nI en uge overtager vi området sammen deltagerne: unge musikere og folkemusikentusiaster mellem 12 – 30 år. Her får de muligheden for at være med i et stort workshop-program, som instrueres af de absolut bedste folkemusikgrupper i dag, og til sidst spille koncerter sammen med dem.\nDe første tre dage er der workshops, og de sidste tre dage har vi et koncertprogram, hvor deltagerne optræder sammen med andre deltagere og folkemusikorkesetrene i fællesskab. Adgang til disse koncerter er gratis for alle besøgende på Himmelbjerget.\nFra d. 27. juni til og med d. 29. juni arrangerer RETHINK Folk Music en warm-up camp for vores deltagere\nDe første tre dage (27. juni – 29. juni) starter RETHINK Folk Music Festival med en warm-up camp hvor deltagerne er med i masser af workshops.\nVi afholder koncerter på Himmelbjerget fra 14-18 fredag, lørdag og søndag. Se program her: http://rethinkfolkmusic.com/audience-info/\nDe sidste tre dage spiller vores deltagere koncerter på Himmelbjerget sammen med instruktørerne/bandsene fra kl. 14-18 fredag, lørdag og søndag. De offentlige Himmelbjergkoncerter er gratis for alle at se. Se programmet her.\nFolkemusikgrupperne og instruktører kommer både fra Danmark, Norge, Sverige og Slovenien. I løbet af warm-up dagene står grupperne for festivalens workshop-program. De professionelle musikere optræder herefter sammen med de unge deltagere under festivalens koncertprogram.\n– fredag eftermiddag den 30. juni\n– lørdag eftermiddag den 1. juli\n– søndag eftermiddag den 2. juli\nTilmelding er lukket, men kom og se koncerterne!\nDu kan som publikum se koncerterne på Himmelbjerget helt gratis.\nRETHINK Folk Music Festival 2017: 27. juni – 2. juli\nAnkomst (Sletten): Tirsdag 27. juni 2017 – 10.00 – 11.30 AM (FDF Friluftscenter Sletten, Bøgedalsvej, 8680 Ry)\nSlutter (Sletten): Søndag 2. juli 2017 – 17.30 (FDF Friluftscenter Sletten, Bøgedalsvej, 8680 Ry)


Dubbing - Postproduction af Stemmer og Lydeffekter | KOMO A/S\nDu oplever dubbing hele tiden. På tv, Youtube, facebook, film og mange flere steder.\nDet er en svær kunst at lave god dubbing, men du er ikke i tvivl når du ser og hører resultatet.\nDubbing i KOMO\nVi kan hjælpe dig med at finde de rigtige stemmer og skuespillere til dit dubbing projekt.\nAnimationsfilm, explainervideo, informationsfilm, tegnefilm mm.\nDubbing- eller lipsync?\nDer er mange projekter, som kræver en form for dubbing eller lipsync.\nI vores lydstudier kan vi lægge stemmerne på timeline og tilpasse til indhold og mundbevægelser.\nDubbing bruges især til sprog versionering af animationsfilm, men også ved sprogversionering af reklamefilm, profilfilm, e-learning og andre corporate film.\nKOMO A/S hjælper med instruktion og optagelse af stemmer til din opgave – uanset art.\nVi har et omfattende kartotek af gode stemmer, og vi bruger fortrinsvis skuespillere til denne type opgaver.\nHvis du allerede selv har stemmerne, og mangler et studie til indspilning, så er vi naturligvis også klar til at hjælpe med det – med eller uden instruktør og tekniker.\nKlik her og se/hør nogle af de dubbingprojekter vi har arbejdet med: komo.dk/film-bibliotek/\nKOMO A/S råder over et stort udvalg af både danske og udenlandske stemmer til sprogversionering af eksempelvis reklamefilm, profilfilm, tv reklamer og biografreklamer.\nVi har ikke 200 stemmer på hvert sprog. Til gengæld kender vi alle vores stemmer og ved hvad de er gode til, og hvad de er knapt så gode til.\nPå den måde kan vi rådgive til det rette valg af stemme, uanset projekt og målgruppe.\nBesøg vores speakside og hør de mange stemmer.\nFinder du ikke den stemme, eller det sprog, du leder efter, så giv os et ring på 96 42 60 40 eller eller send os en mail på produktion@komo.dk.\nVi finder gerne lige den stemme, du leder efter.\nJob som dubber\nHar du et ønske om at blive dubber, så start med et kursus hos Vibeke Dueholm eller Lars Thiesgaard.\nDet giver dig en grundlæggende fornemmelse af, hvad der kræves for at blive en dygtig dubber.


Hundredehoens - Delux: August 2006\nFra en lille hyggestund under min ferie....\n....ferien fortsætter lidt endnu. Heldigvis.\nPosted by Rikke on August 30, 2006 at 09:29 PM in Livet med Lotto | Permalink | Comments (5)\nDet er lige gået op for mig at når jeg afleverer min PC på min gamle arbejdsplads om få timer, er jeg uden adgang til mail og nettet i et uvist antal dage. Hjemme PC'en brændte jo sammen for nogen tid siden og biblioteket er ikke en option med et lille barn.\nPosted by Rikke on August 25, 2006 at 09:06 AM | Permalink | Comments (3)\nHvad er det så med det her nye job? Man kan komme helt i tvivl om hvor meget man kan skrive om den slags. Jeg læste fornyligt at arbejdsgivere kan finde på at checke efter deres (potientielle) medarbejdere ud på nettet. Se om de skriver blogs, deltager i debatfora med videre. Se om deres holdninger og livet i privatsfæren passer ind i virksomhedens ånd. Selvom nettet er en totalt offentlig ting, er det for mig en grim overskridelse af privatlivets ret.\nDet kan godt være at jeg er naiv, men for mig at se kan det være fuldstændigt ligegyldigt hvad medarbejderen foretager sig i fritiden. Det er ikke interessant før det går hen og bliver ulovligt eller umoralsk og på den måde måske kan skade firmaets omdømme. Dette er specielt hvis de ting foregår i forbindelse med firmaets aktiviteter. Derfor synes jeg at det er ok, at man forbyder medarbejderene at besøge prosituerede eller drikke hjernen ud når de er på forretningsrejser. Men som udgangspunkt må man stole på at folk er ordentlige mennesker. Behøver man virkeligt checke op på dem på forhånd? Men risikoen for at nogen gør det er altså desværre stor.\nTilbage til det med mit nye job, så er der derfor en grænse for hvad jeg kan eller vil fortælle. Dem, jeg kender privat, ved hvad jeg lever af, resten må gætte jer til det. Det er ikke særligt spændende eller eksotisk, men en branche hvor tingene går hurtigt og fyringerne af og til ryger om hovedet på en. Den gode side er at det næsten altid er nemt at finde et nyt job, hvis bare man er villig til et kompromis.\nSå et kompromis er hvad jeg har gjort denne gange. Jeg har nemlig sagt ja til et job hvor jeg vil få en masse udfordringer, tjene lidt flere penge (men som skattefar tager de fleste af), få flere goder i form af mere uddannelse og af materiel art. Men tilgengæld ryger noget af min frihed, jeg kan ikke arbejde hjemmefra og arbejdstiden vil nok ligge ret fast (7-15 eller 8-16 tror jeg). De sidste ting er både godt og skidt. Faktisk er det noget værre kludder hver gang jeg forsøger at arbejde hjemmefra i dagtiden. Det er ikke Daniels skyld, men mere MrJ som ikke forstår at arbejde hjemme betyder arbejde og ikke fjolle rundt med dem. Men i det lange løb kan det gå hen at blive en bet ikke at kunne tage en fleksibel dag, hvis Daniel er syg. Men jeg trøster mig med at så mange mennesker lever udemærket på den måde. Den gode side er, at jeg har fri - altså helt fri, når jeg går hjem. Der vil aldrig være de her irriterende småting jeg lige skal lave om aftenen for det kan jeg bare ikke. Jeg skal nok vænne mig til det. Og hvis ikke, ja så er det igang igen med jobsøgningen.\nJeg tror næsten at det størst minus er at der er ingen, dvs absolut ingen internetadgang i arbejdstiden, så mit liv og færden på nettet kommer til at være ret begrænset i fremtiden. Jeg kan jo ikke bruge alle mine aftener på det. Så nu bliver der altså droslet ned på den konto.\nJeg starter 1. september. Samme dag som mine svigerforældre invaderer huset i 10 dage. Det skal nok blive sjovt.\nPosted by Rikke on August 24, 2006 at 11:03 AM | Permalink | Comments (6)\nJeg fik lov at komme med til babysvømning i dag. Allernådigst, for det er jo en ting far og søn har sammen. Men MrJ var nu rigtigt glad for at have mig med. Jeg holdt mig i baggrunden og boblede kun rundt med Daniel i vandet før og efter undervisningen. Ellers var han hos sin far. Og det er jo også ham han skal lære vandet at kende med.\nDaniel er en rigtig lille sprællemand. Han vil ikke ligge stille og blive puslet. Han vender sig om på maven og er straks på vej hen over puslebordet for at se de andre babyer, stjæle deres ting eller hvad det nu lige er han har gang i. Det er skide svært at give ham tøj på, når han er sådan og så er det godt at være to om det.\nMen selve vandet elsker han. Han synger fra han kommer i til han skal op igen og han er ikke det mindste bange. Det er bare svært at få ham til at lave øvelserne, for han er en lille klatreabe, der klæber sig fast om ens arme med sine ben og derfor ikke rigtigt bruger benene i vandet. Men det skal nok komme siger instruktøren.\nI dag dykkede han. Først var han lidt overrasket og tæt på at græde, men da han mødte mors og fars store smil, var det ok. Så dykkede han to gange mere.\nJeg var glad for at komme med. Det er afmystificeret det for mig. Måske er det noget pjat, men som mor har jeg svært ved at løsrive mig. Det gør mig tryggere at jeg har set stedet og hvordan det foregår, og ikke mindst oplevet at Daniel nyder vandet og er glad for at komme afsted.\nBare jeg kunne tage med hver gang.\nJeg har ikke noget billede fra babysvømning, tilgengæld er der her et billede hvor man måske kan ane en lillebitte stump af en tand.\nPosted by Rikke on August 23, 2006 at 02:55 PM in Livet med Lotto | Permalink | Comments (8)\nDaniel har så travlt. Han rejser sig fandme op! Jeps. I læste rigtigt. Han rejser sig op. Bare der er noget i den rigtige højde i nærheden at støtte sig på.\nFørst troede jeg ikke på det. MrJ havde godt nok fortalt mig at Daniel havde rejst sig op ad to pakker bleer. Jeg ved ikke hvad jeg forestillede mig, men det var ikke rejse sig op som i stå-på-to-ben-og-støtte-sig-med-hænderne rejse-sig-op.\nMen så igår gentog Daniel successen indtil flere gange. Først rejste han sig op ad sin legetøjskasse og så henne ved tv-reolen. Jeg troede ikke mine egne øjne.\nSå uha, nu kommer alle de slemme fald og banken hovedet ned i gulvet. Det er slemt nok allerede, når Daniel mister ballancen på alle fire (eller er det tre?) og pludseligt triller rundt og rammer med baghovedet ned i gulvet - eller ned i CD afspilleren som i går. Der er mange buler, skrammer og blå mærker på den lille krop allerede. Stakkels pus. Der bliver også grædt rigtigt meget for tiden.\nI aften skal vi have gennemgået huset og have fjernet de værste og farligste ting fra reoler og møbler i nå-højde. Men alt er jo i nå-højde i vores hus, for MrJ elsker lave møbler - hvorfor har jeg nogensinde hørt efter?\nMen Daniel rejser sig op!\nPosted by Rikke on August 21, 2006 at 09:41 AM in Livet med Lotto | Permalink | Comments (8)\nEn af de dage - af den skønne slags\nDer er mange dage som bare er helt af helvede til. Hvor håret står ud til alle sider, hjernen koger over og man bare ønsker sig langt, langt væk. De dage hvor man ikke forstår hvorfor i al verden man også skulle rode sig ud i det besvær at have børn.\nOg så er der de dage man gemmer i sit hjerte. De dage, jeg vil formodentligt vil tænke tilbage på, når Daniel som 38 årig spørger om han var meget besværlig som baby. "Nej da, skat," vil jeg svare, "du var altid en lille engel." I går var afgjort en af de dage. Daniel var i tophumør, grinede, pjattede og hyggede sig. Hele dagen vel at mærke. Uanset hvad vi satte ham til, var det så sjovt det hele. Han kravlede rundt i hele huset i turbofart alt imens han lavede de sjoveste spruttelyde. Han legede fornøjet alene i kravlegården med sin musikkugle mens jeg lavede frokost til ham. Da vi var ude at køre i bilen, sad han og holdt om mine fingre med sin lille hånd og grinede af min sang. Utroligt at 'se min kjole' med alle regnbuens farver kan være så morsom. Efter aftensmaden stod den på vild leg og hvinen af fryd, så vi var helt nervøse for om maden mon kom op igen. Det gjorde den heldigvis ikke. Det var en sand fryd at pusle ham, han var pludseligt igen interesseret i kontakten og ikke kun i at dreje rundt på maven og rode rundt med alle tingene. Da han var i bad om aftenen fik den ikke for lidt med det store vandplaskeri, så hele badeværelset sejlede og jeg måtte have tørt tøj på. Men Daniel havde det skide skægt.\nDer var ingen brok, ingen piveri, ingen sprællende ame og ben, ingen gråd, kun et helt fornøjet og samarbejdsvilligt barn. Det var bare så skøn en dag og selvom vi ikke lavede noget særligt og bare var hjemme og ude og købe et sikkerhedsgitter, så var det sådan en dag jeg gerne vil huske for altid.\nDa jeg stod op i morges havde jeg klart denne der helt specielle følelse af at være forelsket. Denne helt maniske sitren under huden, kildren i maven og en uimodståelig trang til at holde ham ind til mig. Ham - det er altså Daniel og ikke min mand. Heldigvis vågnede han mens jeg var i bad og jeg fik mit farvelknus og han fik en masse kys inden jeg tog på arbejde. Jeg kan slet ikke vente til jeg skal hjem igen i eftermiddag - savner ham allerede.\nJeg er VILD med den unge!\nPosted by Rikke on August 18, 2006 at 11:45 AM in Livet med Lotto | Permalink | Comments (5)\nPosted by Rikke on August 17, 2006 at 11:12 AM in Livet med Lotto | Permalink | Comments (1)\nI går måtte MrJ opgive at komme afsted til babyrytmik med Daniel. Han havde overhovedet ikke gennemskuet logistikken i det, og selvom jeg var blevet hjemme for at arbejde hjemmefra og dermed kunne hjælpe med Daniel fra morgenstunden, gik det helt op i hat og briller. MrJ havde ikke forberedt en skid og den går bare ikke når man skal stå med en baby inde i byen kl 9 om morgenen. Man bliver nødt til at have pusletasken pakket og barnevognen klar med regnslag, kende tiderne for toget og adressen - alt sammen på forhånd - fra aftenen før. Og så alligevel er det noget af en opgave.\nDa MrJ i sin tid tilmeldte sig til babyrytmik og babysvømning var han rigtig stor i slaget. NU skulle Daniel i hvert fald ud og opleve noget, Daniel og jeg havde gået alt for meget hjemme og der var ingen grænser for kritikken. På det tidspunkt kom Daniel udenfor huset mindst en gang hver dag og det kan godt være at det bare var en tur i Brugsen, men ud kom vi. Det er langt mere end hvad man kan sige om dem i dag. I dag kommer Daniel sjældent ud andet end i weekenden.\nVejen til helvede er belagt med dårlige undskyldninger. Jeg har i lang tid ikke sagt noget, for jeg synes at de skulle have lejlighed til at falde ind i en rytme, MrJ skulle først finde ud af tingene og det var klart at han ikke bare lige kunne suse land og rige rundt. Men nu kommer undskyldningerne, og jeg kender dem godt fra mig selv, det er og bliver sindssygt besværligt at komme ud af døren med en baby. Man skal have koordineret i forhold til sovetider og spisetider. Hvad skal ungen have på og hvordan skal han transporteres. Så øsregner det eller er afsindigt varmt. Hvad kan man have med til ham at spise. Hvad nu hvis han bare skriger hele tiden. Jeg kunne blive ved.\nMen min erfaring er at hvis man har forberdt sig godt og har tingene på plads fra aftenen i forvejen og tager det som det kommer - stille og roligt, så samarbejder Daniel og det hele løser sig selv hen ad vejen. Og man kan få en god dag ud af det. Nu mangler MrJ at gøre sig samme gode erfaring.\nMen for hulan hvor er det bare svært at komme ud af klappen. Jeg håber at de kommer afsted til babysvømning i dag.\nPosted by Rikke on August 16, 2006 at 08:22 AM in Livet med Lotto | Permalink | Comments (10)\nDaniel - 7 måneder\nDaniel er en rigtig lille frækkert. En lille vildbasse med krudt i måsen. I dag fylder han syv måneder. Det er helt vildt. Jeg synes at tiden suser afsted og der sker noget nyt med ham hver eneste dag. Den meste udvikling er motorisk for tiden. Sprogligt sker der ikke så meget.\nDaniel har de sidste 14 dage kravlet rigtigt med krydskoordinering.\nHan kravler stærkt og langt\nHan sidder selv men har slet ikke styr på balancen og knalder derfor meget ofte hovedet ned i gulvet\nHan kommer selv fra kravleposition til siddende stilling\nHan sidder ofte på knæene\nHan har fået sin første lillebitte spids af en tand i undermunden\nHan er vild med missen og trækker hende gerne i halen\nHan flytter et legetøj fra den ene hånd til den anden, vender og drejer det, og ryster det eller banker det imod gulvet eller bordet\nHan kan selv sætte sutten i munden\nNår han gynger, synger han (en slags sang, tror vi nok)\nHan øver sig på at råbe højt\nHan elsker at ligge og rode rundt og sno sig i mors og fars sengetøj\nDaniel vender sig 1000 gange i sengen om natten og ligger og kravler rundt i søvne\nHan sover igennem 2 ud af 3 nætter\nHan kan lide fersken, banan, bagte kartofler, ost, brocolli, majs, blomkål, kødpølse og bondebrød\nHan kan stadig ikke lide skeen med mindre den er i hans egen hånd og kun bruges til at lege med og hamre ned i bordet\nHan synes at alt grød må være giftigt\nHan vil kun drikke vand af glas eller kop\nMælken skal i en flaske men tit gider han den alligevel ikke\nHan vil helst spise selv, men er ikke særligt god til det\nHan har stadig kun lidt hår på hovedet\nHan vejer 8,4 kg og er en størrelse 74\nHan har ikke tålmodighed til at blive puslet med mindre vi synger hele tiden\nHan sover stadig mellem mor og far sidst på natten\nHan kan lide Teletubbies og Alberte\nHan griner højt når far synger eller mor siger Bøh\nPosted by Rikke on August 15, 2006 at 09:27 AM in Livet med Lotto | Permalink | Comments (5)\nDet er osse Palle's skyld\nKonsulenten Palle er ikke mødt på arbejde i dag. Jeg skulle ellers bruge ham. Jeg kan faktisk ikke komme videre med mine få ting, før jeg har fået input fra ham. Så jeg tænkte at han måske ville komme senere, og gik en tur ud i byen for at ose. Et eller andet skal man jo have tiden til at gå med når man sidder på et projekt der er lukket og med ganske få supportopgaver vi alle slås om at få lov til at løse. Jeg var faktisk kun kommet ind pga Palle i dag. Ellers havde jeg taget en af de berømte "arbejde hjemme" dage.\nTuren i byen blev på en lille time. Men jeg blev hurtigt 1400kr fattigere. Der blev købt flyverdragt og regntøj til Daniel. Trøjer, pyjamaser, jakker og busker. Skåle med sugekop i bunden, børnetallerkener. Jeg var i to gader og tre forretninger. Tænk at pengene så hurtigt kan få ben at gå på.\nOg så er det alt sammen Palle's skyld. Han kunne bare være kommet i dag. Jeg sender ham sgu en regning!\nPS. Jeg købte ingenting til mig selv. Er det ikke bare typisk?\nPosted by Rikke on August 14, 2006 at 02:46 PM in Livet med Lotto | Permalink | Comments (4)


Droner skal erstatte waders og fly\nAf boa - 7. nov. 2018 KL. 07:49\nEt område ved Fanø, hvor droner er blevet testet til overvågning af ålegræs. Pressefoto: Google/MST.\nMiljøstyrelsen tester, om man kan bruge droner til at overvåge Vadehavets ålegræs.\nDenne sommer har droner svirret over Vadehavet på udkig efter ålegræs. Miljøstyrelsen afprøver, om dronerne er bedre og billigere end fly til at kortlægge ålegræs.\nI forbindelse med forsøget har dronerne kortlagt i alt 270 hektar havbund med ålegræs ved lavvande, mens fly har kortlagt et område på 800 hektar ålegræs. Kortlægningen af ålegræsset sker ved at nærstudere fotos fra droner og fly, hvor Ålegræsset skiller sig ud som grønne plamager.\n- I år har Miljøstyrelsen benyttet droner på udvalgte ålegræsbede for at undersøge, om billeder indsamlet med droner kan øge kvaliteten og nedbringe tidsforbruget ved overvågningen, siger biolog Lasse Ørsted Jensen fra Miljøstyrelsen.\nFordelen ved dronen er især, at dronefotos er meget præcist stedfæstet. Det er en stor fordel i forhold til fly, hvor det tager lang tid at stedfæste flyfotoene. Til gengæld bruger dronen længere tid end flyet på at dække et område.\nDroner mod waders\nTakket være Vadehavets tidevand, der helt tørlægger havbunden ved ebbe, kan man kortlægge vandplanterne fra luften. I alle andre steder danske farvande er Miljøstyrelsen nødt til at bruge dykker eller trække et kamera gennem vandet for at overvåge vandplanter.\nMiljøstyrelsen har også afprøvet, om droneoptagelser kunne bruges i andre undersøgelser, hvor alle vandplanter bliver kortlagt. Her har biologerne ellers traditionelt vandret over Vadehavets sandbund og registreret planterne.\nResultatet af afprøvningen af dronerne ventes i løbet af vinteren.\nÅlegræs overvåges på to måder\nGå-transekter: Man går hen over sandbunden ved ebbe og registrerer alle planter. Denne del erstattes måske af dronevideo.\nTotalkortlægning af ålegræs: Denne del er traditionelt udført med fly. Dronebilleder kommer måske til at erstatte den traditionelle kortlægning med fly.\nSamlet giver disse to komponenter et billede af hvordan udbredelsen af ålegræs og andre planter i Vadehavet udvikler sig.\n12. nov. 2018 Succes med udplantning af ålegræs i Horsens Fjord


Java Tip 42: Skriv Java-apps, der fungerer med proxybaserede firewalls\nVigtigste » Programmering » Java Tip 42: Skriv Java-apps, der fungerer med proxybaserede firewalls\nNæsten alle virksomheder er beskæftiget med at beskytte sit interne netværk mod hackere og tyve. En almindelig sikkerhedsforanstaltning er at afbryde virksomhedens netværk fuldstændigt fra Internettet. Hvis de onde ikke kan oprette forbindelse til nogen af dine maskiner, kan de ikke hacke ind på dem. Den uheldige bivirkning af denne taktik er, at interne brugere ikke kan få adgang til eksterne internetservere som Yahoo eller JavaWorld. For at løse dette problem installerer netværksadministratorer ofte noget, der kaldes en "proxyserver". I det væsentlige er en proxy en tjeneste, der sidder mellem Internettet og det interne netværk og administrerer forbindelser mellem de to verdener. Fuldmagter hjælper med at reducere sikkerhedstrusler udefra, mens de stadig giver interne brugere adgang til internettjenester. Mens Java gør det let at skrive internetklienter, er disse klienter ubrugelige, medmindre de kan komme forbi din proxy. Heldigvis gør Java det let at arbejde med proxyer - hvis du kender de magiske ord, altså.\nHemmeligheden bag at kombinere Java og proxyer ligger i at aktivere visse systemegenskaber i Java-runtime. Disse egenskaber ser ud til at være udokumenteret og hviskes mellem programmører som en del af Java folklore. For at arbejde med en proxy skal din Java-applikation angive oplysninger om selve proxyen samt angive brugeroplysninger til godkendelsesformål. Før du begynder at arbejde med internetprotokoller, skal du tilføje følgende linjer i dit program:\nDen første linje ovenfor fortæller Java, at du bruger en proxy til dine forbindelser, den anden linje specificerer den maskine, som proxyen lever på, og den tredje linje angiver, hvilken port proxyen lytter til. Nogle fuldmagter kræver, at en bruger indtaster et brugernavn og en adgangskode, før der gives internetadgang. Du har sandsynligvis stødt på denne adfærd, hvis du bruger en webbrowser bag en firewall. Sådan udføres godkendelsen:\nURLConnection forbindelse = url.openConnection (); Strengadgangskode = "brugernavn: adgangskode"; String encodedPassword = base64Encode (adgangskode); connection.setRequestProperty ("Proxy-autorisation", kodetPassword);\nIdeen bag ovenstående kodefragment er, at du skal justere din HTTP-header for at sende dine brugeroplysninger. Dette opnås med setRequestProperty () opkald. Denne metode giver dig mulighed for at manipulere HTTP-overskrifterne, før anmodningen sendes ud. HTTP kræver, at brugernavnet og adgangskoden skal være base64-kodet. Heldigvis er der et par offentlige domæne API'er, der udfører kodningen for dig (se afsnittet Ressourcer).\nSom du kan se, er der ikke meget at tilføje proxy-support til din Java-applikation. I betragtning af hvad du nu ved, og lidt research (du bliver nødt til at finde ud af, hvordan din proxy håndterer den protokol, du er interesseret i, og hvordan du håndterer brugergodkendelse), kan du implementere din proxy med andre protokoller.\nScott D. Taylor sendte den magiske besværgelse ind for at beskæftige sig med fuldmagt til FTP-protokollen:\nDu kan derefter få adgang til filens URL'er ved hjælp af "ftp" -protokollen via noget som:\nURL url = ny URL ("ftp://ftp.netscape.com/pub/navigator/3.04/windows/readme.txt");\nHvis nogen har eksempler på at bruge en proxy med andre internetprotokoller, vil jeg meget gerne se dem.\nBemærk: Eksempelkoden (eksempel.java) er kun testet med JDK 1.1.4.\nRon Kurr har arbejdet som softwareingeniør hos Cabletron Systems i de sidste otte år ved hjælp af C ++, Unix og NT. I de sidste to år har han viet sig Java- og internetteknologier.\nCsProxy (en gratis proxyserver) //www.cabletron.com/csproxy/\nRelevante RFC'er //www.cabletron.com/csproxy/handbook/rfc/\nDenne historie, "Java Tip 42: Skriv Java-apps, der fungerer med proxybaserede firewalls" blev oprindeligt udgivet af JavaWorld.