Konsekvensvurdering Natura 2000 - Vejdirektoratet\nNotat VVM Rute 23 - Natura 2000 Konsekvensvurdering - opsamling ifm. andre berørte arealer i Natura 2000-området 1 INDLEDNING D +45 8210 5124 · M +45 2723 5124 · E simonrosenkilde.waagner@grontmij.dk · Skovvejen Rute 23 Regstrup Kalundborg Notat konsekvensvurdering Natura 2000 områder.docx Grontmij A/S Granskoven 8 2600 Glostrup Danmark T +45 4348 6060 F +45 4348 6660 www.grontmij.dk CVR-nr. 48233511 27. august 2012 Projekt: 30.5602.05 Der er arealer i Natura 2000-området, EF-habitatområde 137, Store Åmose, Skarresø og Bregninge Å, der bliver direkte påvirket, herunder direkte inddraget, i forbindelse med anlæg af udvidelsen af rute 23 gennem Natura 2000-området. Grontmij har, i forbindelse med udarbejdelsen af kortlægnings- og vurderingsrapporter for vejprojektet samt en Natura 2000-konsekvensvurdering, beskrevet den del af Natura 2000-området der krydses af linjeføringen for udvidelsen. Der er desuden foretaget vurderinger af projektets påvirkninger af området. Ud over natur er der i habitatområdet store arealer, der omfatter dyrkede marker, veje, huse og haver og virksomheder. I forbindelse med naturkortlægningen er der lagt vægt på at identificere arealer med naturindhold. I disse områder er den detaljerede feltregistrering af naturindhold foretaget. I VVM-redegørelsens afsnit med Natura 2000-konsekvensvurderingen er der primært foretaget vurderinger af arealer med de arter og habitatnaturtyper på udpegningsgrundlaget for habitatområdet. De øvrige arealer inden for habitatområdet langs vejen er beskrevet i afsnit om plante- og dyreliv (afsnit med beskrivelser af naturlokaliteter). Det følgende indeholder en opsamling med uddrag fra de forskellige baggrundsrapporter, der samlet beskriver og vurderer naturen og påvirkninger inden for habitatområdet samt uddybende vurderinger for så vidt angår kvælstof deposition. 2 KORTLÆGNING I NATURA 2000-OMRÅDET Hele Natura 2000-området indenfor undersøgelseskorridoren er undersøgt og besigtiget i foråret og sommeren 2011. Endvidere er området besigtiget og målt op i foråret 2012.\nSide 2 Den eksisterende rute 23 ligger på en vejdæmning der løber gennem habitatområdet i en østvest-gående retning. Niveauforskellen mellem vejbanen og de omkringliggende naturarealer er fra ca. 1 til flere meter gennem området. De dele af habitatområdet, som grænser op til vejen, indeholder primært arealer, der er udpeget som § 3 beskyttet mose og/eller registreret som habitatnaturtyperne ege-blandskov (9160), skovbevokset tørvemose (91D0) samt elle- og askeskov (91E0). De to naturtyper 91D0 og 91E0 er såkaldte prioriterede naturtyper og støder begge direkte op til den eksisterende vej, se kortudsnit fra feltundersøgelser nedenfor. De arealer af registrerede habitatnaturtyper i habitatområdet, der ligger inden for en afstand af et par hundrede meter til den eksisterende vej, er alle registreret med naturtilstand i tilstandsklasse 2, som er lig med en god naturtilstand. Skalaen går til 5, som er den bedste, jf. Sagsgis, Miljøministeriet. Besigtigelser af arealerne i 2011 viste ligeledes, at ingen af områderne indeholder særligt værdifuldt naturindhold af sjældne eller beskyttede arter, se nærmere beskrivelser nedenfor. Nordsiden af vejen gennem habitatområdet Langs nordsiden af vejen gennem Natura 2000-området begynder arealerne med den prioriterede naturtype ”Elle-Askesump” flere steder direkte ved foden af vejdæmningen. På den vestlige del af strækningen indenfor Elle-Askesump-området ligger der nord for vejen to regnvandsbassiner; et mindre bassin lavet af beton og et større regnvandsbassin der er anlagt med stejle brinker. De to bassiner er forbundne. Disse to bassiner er mod nord og øst separeret fra de omkringliggende våde skovarealer med en jorddæmning. Nordsiden af denne jorddæmning ligger omkring 20 meter nord for vejen. Dæmningerne ligger over niveauet, hvor der forekommer våd skov. Disse og regnvandsbassinerne kan ikke betegnes som natur af typen ”Elle-Askesump” på trods af at de er beliggende indenfor denne områdeudpegning. Langs vejen, i den østlige del af området, forløber Bregninge Å parallelt med vejen, inden åen krydser under vejen i den østligste del af habitatområdet. Arealet mellem vejdæmningen og åen er tør og kan ikke betegnes som ”Elle- Askesump”. Omkring parkeringspladsen langs vejen længere mod øst begynder dette tørre areal at blive præget af opvækst af tagrør, og vest for parkeringspladsen kommer de første våde partier med skov-kogleaks. Siderne af vejdæmningen er tørre og åbenlyst ikke af den omtalte habitatnaturtype. g:\_ruter\_vvm-undersøgelser\_023 - regstrup - kalundborg\_baggrundsnotater\_miljøvurdering\_skovvejen rute 23 regstrup kalundborg notat konsekvensvurdering natura 2000 områder.docx Grontmij A/S\nSide 3 Undersøgelserne i felten viste endvidere, at nord for den eksisterende rute 23 ligger en bræmme, vest for lokaliteten F37, se kortudsnit nedenfor, der er registreret som habitatnaturtypen 9160: egeskov og blandskov på mere eller mindre rig jordbund, ca. 225 m 2 ligger inden for en afstand på 20 meter til den eksisterende vej. Ligeledes nord for rute 23 er et område F34, der er registreret som en våd birke/ellesump. Området er delvist kortlagt som den prioriterede naturtype 91E0 (elle- og askeskov) på arealerne op mod vejen. Udsnit af kort fra feltundersøgelser i Natura 2000-området. Terrestriske lokaliteter undersøgt i forbindelse med feltregistreringerne til kortlægningsrapporten: F32, F34 (omfattende dele et udpeget areal med habitatnaturtypen 91E0), F36 (omfattende dele et udpeget areal med habitatnaturtypen 91E0) og F37 (omfattende dele et udpeget areal med habitatnaturtypen 91E0). Uddrag fra bilag til kortlægningsrapporten med beskrivelser af naturlokaliteterne fremgår nedenfor, i bilagene findes desuden artslister fra registreringerne: Lokalitet F32: Kun området længst mod syd kan karakteriseres som § 3 mose. Resten er tørt, under tilgroning og benyttes delvist til deponering af materialer fra nærliggende grusgrav. Lokalitet F34: Våd birke/ellesump, der er delvist kortlagt som den prioriterede naturtype 91E0 (elle- og askeskov) på arealerne op mod vejen. g:\_ruter\_vvm-undersøgelser\_023 - regstrup - kalundborg\_baggrundsnotater\_miljøvurdering\_skovvejen rute 23 regstrup kalundborg notat konsekvensvurdering natura 2000 områder.docx Grontmij A/S\nSide 4 F36: Den øvre del af området er inden for arealet der udnyttes som grusgrav. Lokaliteten blev ikke besigtiget pga. problemer med krydsning af Bregninge Å. Data fra naturdata.dk indeholder ingen artsregistreringer. Naturtypeafgrænsning er baseret på vejledende afgrænsning ud fra flyfotos i 1993. Mosen ligger ca. 30 m nord for eksisterende vejanlæg umiddelbart nord for Bregninge Å. Lokalitet F37: § 3 beskyttet mose samt mindre areal kortlagt som habitatnaturtypen 9160 (Ege-blandskov). Arealet kortlagt som 9160 består af moden blandskov af bøg, stilk-eg, hassel og skov-elm. Desuden er en del af lokaliteten helt op til vejen kortlagt som den prioriterede naturtype 91E0 (elle- og askeskov). I mosen er der i 1982 fundet grønbroget tudse, spidssnudet frø, grøn frø, lille vandsalamander og snog. Mosedelen er i dag stærkt tilgroet med tagrør og paddearterne vurderes ikke at yngle på lokaliteten længere. Området er af forsigtighed værdisat højt pga. de gamle paddeforekomster. Søer og vandhuller undersøgt i habitatområdet i forbindelse med feltregistreringerne er: V111, V113, V115, V116 og V126 (længst mod vest på kortudsnittet). V111 er et næringsstofbelastet vandhul med brinker tilvokset med pil. Vandhullet har stærkt begrænsede naturinteresser. V113 er et større regnvandsbassin med stærkt begrænsede naturinteresser, der er anlagt med stejle brinker. V115 er mindre vejvandsbassin, uden naturinteresser, der er lavet af beton. V116 er et stort sammenhængende område med rørskov. Der blev i 1982 registreret grønbroget tudse på lokaliteten. Arten blev eftersøgt i 2011, men ikke registreret. Det vurderes, at områdets karakter er ændret væsentligt siden 1982. Området var ved besigtigelsen i 2011 udelukkende rørskov stort set uden åbne vandflader, og ikke længere egnet som ynglelokalitet for grønbroget tudse. V126, der ses på kortudsnittet nord for vejen mod vest, er en større sø der er anlagt i nyere tid som en del af et større parklignende anlæg, i en tidligere grusgrav, der ligger i tilknytning til huset på nr. 50 på vejen Frederiksberg. Sydsiden af vejen Syd for rute 23, område F31, er en våd birkeskov med mose-bunke, krybhvene, brombær, skov-hanekro, almindelig røn og rød-el. Dele af området er kortlagt som den prioriterede habitatnaturtype 91D0 (skovbevokset tørvemose). I F31 er der områder dækket af rørskov med partier af gråpil, der også dominerer langs bredden af Bregninge Å. Til trods for at dele af områderne F31 (syd) og F34 (nord) er kortlagt som prioriterede naturtyper, vurderes de at rumme relativt begrænsede naturinteresser. F30 ved kilometrering 30 er et stærkt tilgroet overdrev uden væsentlige naturinteresser. F33 er en våd eng med forskellige almindelige arter, der trives på våd bund. g:\_ruter\_vvm-undersøgelser\_023 - regstrup - kalundborg\_baggrundsnotater\_miljøvurdering\_skovvejen rute 23 regstrup kalundborg notat konsekvensvurdering natura 2000 områder.docx Grontmij A/S\nSide 5 Langs sydsiden af rute 23 er der i den østlige del af habitatområdet registreret våde skovarealer af typen ”Skovbevokset tørvemose”. Der er på hele strækningen, hvor vejen krydser habitatområdet, en bræmme med tør natur der løber syd for foden af vejdæmningen. Denne bræmme må være opstået, som følge af anlægsarbejder, da vejen blev etableret, idet der mod syd er en kant med niveauforskel ned til de våde arealer. Niveauforskellen er i størrelsesordenen 30 cm. Der er endvidere anlagt hjortehegn hele vejen langs sydkanten af den tørre bræmme. Naturen på denne tørre bræmme kan ikke betegnes som ”Skovbevokset tørvemose”. Uddrag fra bilag til kortlægningsrapporten med beskrivelser af naturlokaliteterne fremgår nedenfor, i bilagene findes desuden artslister fra registreringerne: Lokalitet F31: Våd birkeskov med mose-bunke, kryb-hvene, brombær, skovhanekro, almindelig røn og rød-el. Dele af området er kortlagt som den prioriterede habitatnaturtype 91D0 (skovbevokset tørvemose). Lokalitet F33: Våd eng med høje græsser, almindelig star, kragefod, gåsepotentil, lysesiv, krybhvene, kattehale, mose-bunke, fløljsgræs mfl. Lokalitet F35: Våd birkeskov, det var ved besigtigelsen svært at bevæge sig rundt i skoven. Mosen ligger ca. 15 m syd for eksisterende vejanlæg. Søer og vandhuller undersøgt i habitatområdet i forbindelse med feltregistreringerne på sydsiden af vejen er V099 og V100. Begge vandhullerne er mindre vejvandsbassiner med stærkt begrænsede naturinteresser. Opsamling Ved feltarbejdet i 2011 blev det konstateret, at de potentielt berørte arealer kortlagt som habitatnaturtyper, rummer relativt begrænsede naturinteresser. Desuden blev det konstateret, at dele af de berørte arealer reelt består af f.eks. vejdæmning. Bilag IV-arter Neden for følger en kort opsamling på forekomsten af Bilag IV-arter i habitatområdet. Padder Der blev ikke registreret bilag IV-padder inden for de undersøgte dele af habitatområdet. På lokaliteten F37, der omfatter V116, er der en gammel registrering af grønbroget tudse fra 1982, som ikke blev genfundet under feltarbejdet. Det vurderes, at bestanden er uddød i takt med områdets tilgroning i tæt rørskov stort set uden åbne vandflader. Stor vandsalamander og spidssnudet frø er vidt udbredt i Danmark. Der er ingen kendte forekomster af de to arter nær den eksisterende vej inden for habitatområdet. Under feltarbejdet i 2011 blev arterne heller ikke fundet inden for habitatområdet. g:\_ruter\_vvm-undersøgelser\_023 - regstrup - kalundborg\_baggrundsnotater\_miljøvurdering\_skovvejen rute 23 regstrup kalundborg notat konsekvensvurdering natura 2000 områder.docx Grontmij A/S\nSide 6 Flagermus Der er registreret dværg-, trold-, syd- og brunflagermus spredt langs strækningen omkring habitatområdet, også inden for habitatområdet. Der var store forekomster af vandflagermus ved søerne f.eks. V126, inden- og udenfor habitatområdet ved krydset mellem Skovvej og Frederiksberg. Markfirben Der er registreret markfirben flere steder i grusgravene både nord og syd for vejen. Der blev ikke registreret markfirben inden for habitatområdet. Arten blev registreret med enkelte fund, inden for et par hundrede meter, både øst og vest for habitatområdet. Odder Efter at den danske bestand af odder var helt nede på få hundrede dyr i midten af 1980’erne, er arten nu udbredt i det meste af Jylland, derimod er arten stort set uddød på Sjælland. I 2006 blev forekomster af arten påvist, i form af ekskrementer artsbestemt med DNA-analyser, på Sjælland, bl.a. ved Bregninge Å, af DMU og Zoologisk Museum. Der blev under feltarbejdet i 2011 kigget efter odderekskrementer på de vejnære strækninger af de vandløb som linjeføringerne passerer. Der blev ikke registreret spor eller ekskrementer fra odder, men det kan ikke udelukkes at den bruger åsystemet til fødesøgning og vandring og dermed vil passere vejstrækningen med ukendte mellemrum. Der er ingen kendte forekomster af andre Bilag IV-arter nær den eksisterende vej inden for habitatområdet. 3 KONSEKVENSVURDERING I NATURA 2000-OMRÅDET 3.1 Indledning Konsekvenserne af udvidelsen af rute 23 vurderes her i forhold til Natura 2000-område nr. 156, der udgøres af Habitatområde H137. Habitatområdet har en udstrækning på godt 25 km og det samlede areal udgør 34 km 2 . Rute 23 krydser en smal del af habitatområdets nordlige halvdel over en strækning på ca. 500 meter. På denne strækningen skal vejen opgraderes fra 2 til 4 spor. Habitatområdet er således beliggende på udbygningsstrækningen, og hverken hovedforslag eller alternativ på nybygningsstrækningen er beliggende i habitatområdet. Det berørte areal udgør en meget lille del af det samlede habitatområde, se afsnit om habitatnaturtyper herunder. Overordnet set er vejens krydsning af området af betydning i forhold til habitatområdet, idet habitatområdet skal opretholdes som et sammenhængende område. g:\_ruter\_vvm-undersøgelser\_023 - regstrup - kalundborg\_baggrundsnotater\_miljøvurdering\_skovvejen rute 23 regstrup kalundborg notat konsekvensvurdering natura 2000 områder.docx Grontmij A/S\nSide 7 De dele af habitatområdet, som grænser op til vejen, indeholder primært arealer, der er udpeget som § 3 beskyttet mose og/eller registreret som habitatnaturtyperne 91D0 (skovbevokset tørvemose) og 91E0 (elle- og askeskov). Besigtigelser af disse arealer i 2011 viste, at de ikke indeholder særligt værdifuldt naturindhold af sjældne eller beskyttede arter. Under basiskortlægningen af habitatnaturtypernes tilstand er arealerne registreret som værende i tilstandsklasse 2 (god). Den planlagte udvidelse af vejen vil komme til at foregå meget tæt på arealer, der er registrerede som prioriterede naturtyper 91D0 (skovbevokset tørvemose) og 91E0 (elle- og askeskov), idet begge naturtyper er beliggende tæt på den eksisterende vej. Ved feltarbejdet i 2011 blev det konstateret, at de potentielt berørte arealer kortlagt som prioriterede naturtyper, rummer relativt begrænsede naturinteresser. Desuden blev det konstateret, at dele af de berørte arealer reelt består af f.eks. vejdæmning, der ikke kan betegnes som nogen af de to prioriterede habitatnaturtyper. Vejdirektoratet har valgt en løsning, der indebærer, at projektet gennemføres uden at arealerne med habitatnaturtyper berøres i hverken anlægs- eller driftsfasen. Motorvejen på strækningen gennem habitatområdet anlægges derfor uden nødspor på en mindre delstrækning. Det bliver ikke udført anlægsarbejde inden for arealer af prioriterede naturtyper. For de prioriterede naturtyper stilles der særligt skærpede krav til beskyttelsen. Desuden vil der blive arbejdet tæt på habitatnaturtypen 9160 (ege-blandskov) og i naturtypen 3260 (vandløb med vandplanter; Bregninge Å), som begge er en del af Natura 2000-områdets udpegningsgrundlag. 3.2 Vurderingskriterier Habitatdirektivet og Bekendtgørelse 408 stiller krav om, at konsekvensvurderingen skal vurdere alle aktiviteter, som kunne have virkninger ind i Natura 2000-området. Konsekvensvurderingen skal forholde sig til habitatområdets bevaringsmålsætning, der tilsiger, at de arter og naturtyper, som området er udpeget for at beskytte, skal have en gunstig bevaringsstatus. Naturplan for habitatområdet beskriver det langsigtede mål, som konsekvensvurderingen skal holdes op imod. Hvor Natura 2000-planen ikke indeholder konkrete mål for udpegningsgrundlaget, vil konsekvensvurderingerne i det følgende holdes op mod sikring af de generelle målsætninger (Vejledning til bekendtgørelse nr. 408) dvs. kriterierne for gunstig bevaringsstatus som beskrevet i (Faglig rapport fra DMU, nr. 457). Habitatdirektivet opstiller en række kriterier, som skal være opfyldt for, at en arts bevaringsstatus kan betegnes som gunstig: • Arten skal på lang sigt opretholde sig selv som en levedygtig bestanddel af dens naturlige omgivelser. • Artens naturlige udbredelsesområde må ikke være i tilbagegang eller blive mindsket i en overskuelig fremtid. g:\_ruter\_vvm-undersøgelser\_023 - regstrup - kalundborg\_baggrundsnotater\_miljøvurdering\_skovvejen rute 23 regstrup kalundborg notat konsekvensvurdering natura 2000 områder.docx Grontmij A/S\nSide 8 • Der skal være et tilstrækkeligt stort levested til på lang sigt at bevare bestanden. For naturtyperne er tilsvarende opstillet en række overordnede kriterier, som skal være opfyldt for at naturtypens bevaringsstatus kan betegnes som gunstig: • Arealet skal være stabilt eller stigende i forholdt til fastlagte niveau. • Arealet hvor der er gunstig bevaringsstatus for naturtypen skal være stabilt eller stigende. • Bestande og/eller udbredelsen af karakteristiske arter skal være stabile eller stigende. Disse kriterier er af generel karakter og gælder såvel for den nationale bevaringsstatus som den lokale bevaringsstatus i et konkret internationalt naturbeskyttelsesområde. Vurderingen af det aktuelle projekts påvirkning af de beskyttede arters bevaringsstatus, vil relatere sig til den praktiske udmøntning af ovennævnte kriterier, som opstillet på lokalt niveau for den enkelte art af Danmarks Miljøundersøgelser i ovennævnte rapport. 3.3 Udpegningsgrundlag Habitatområdet er udpeget på grundlag af forekomster af en række dyrearter og naturtyper, der fremgår af tabellen herunder. I tabellen er der for arter og naturtyper anført om det er vurderet relevant at vurdere dem nærmere. Ud fra en vurdering af projektets karakter og potentielle påvirkninger vil det ofte være muligt, at udelukke påvirkninger på arter og naturtyper grundet afstand eller projektets karakter. På baggrund af den oprindelige skitsering af projektet, og efter identificering af potentielle påvirkninger, er der opstillet en række kriterier for vurderinger af, om det er relevant eller ikke relevant, at vurdere arten eller naturtypen detaljeret i konsekvensvurderingen. 1. Påvirkninger af projektet er uden påvirkning på grund af stor afstand. 2. Der er identificeret potentielle påvirkninger i form af ændret kvælstofstofdeposition, der efter en overordnet vurdering, vurderes ikke at påvirke eksisterende gunstig bevaringsstatus eller mulighed for opnåelse af dette for de berørte naturtyper i habitatområdet (se senere afsnit om kvælstofdeposition fra trafikken på vejen). 3. Der er identificeret potentielle direkte påvirkninger af naturtyper eller levesteder for arter, f.eks. i form af inddragelse eller omlægning af arealer. 4. Der er identificeret potentielle påvirkninger af overfladevand, herunder vejvand, med potentilelle påvirkninger af våde naturtyper eller arter med tilknytning til våde habitater. 5. Der er identificeret potentielle påvirkninger i form af støj. H137 Store Åmose, Skarresø og Bregninge Å Arter Relevans (kriterier) Påvirkning 1016 Sump vindelsnegl (Vertigo moulinsiana) Relevant (1, 4) Ingen g:\_ruter\_vvm-undersøgelser\_023 - regstrup - kalundborg\_baggrundsnotater\_miljøvurdering\_skovvejen rute 23 regstrup kalundborg notat konsekvensvurdering natura 2000 områder.docx Grontmij A/S\n1149 Pigsmerling (Cobitis taenia) Relevant (4, 5) Ingen 1166 Stor vandsalamander (Triturus cristatus cristatus) Relevant (1, 4) Ingen 1355 Odder (Lutra lutra) Relevant (4, 5) Ingen Habitatnaturtyper 3140 Kalkrige søer og vandhuller med kransnålalger Ikke relevant (1) Ingen 3150 Næringsrige søer og vandhuller med flydeplanter eller store vandaks Ikke relevant (1) Ingen 3160 Brunvandede søer og vandhuller Ikke relevant (1) Ingen 3260 Vandløb med vandplanter Relevant (4) Ingen 6210 Overdrev og krat på mere eller mindre kalkholdig bund (* vigtige orkidélokaliteter) 6230 * Artsrige overdrev eller græsheder på mere eller mindre sur bund 6410 Tidvis våde enge på mager eller kalkrig bund, ofte med blåtop 7120 Nedbrudte højmoser med mulighed for naturlig gendannelse 7140 Hængesæk og andre kærsamfund dannet flydende i vand Ikke relevant (1) Ingen Ikke relevant (1) Ingen Ikke relevant (2) Ingen Ikke relevant (1) Ingen Ikke relevant (1) Ingen 7210 * Kalkrige moser og sumpe med hvas avneknippe Ikke relevant (1) Ingen 7220 * Kilder og væld med kalkholdigt (hårdt) vand Ikke relevant (1) Ingen 7230 Rigkær Ikke relevant (2) Ingen 9110 Bøgeskove på morbund uden kristtorn Ikke relevant (1) Ingen 9130 Bøgeskove på muldbund Ikke relevant (1) Ingen 9150 Bøgeskove på kalkbund Ikke relevant (1) Ingen 9160 Egeskove og blandskove på mere eller mindre rig jordbund Relevant (2, 3) Ingen 91D0 * Skovbevoksede tørvemoser Relevant (2, 3, 4) Mulig Side 9 91E0 * Elle- og askeskove ved vandløb, søer og væld Relevant (2, 3, 4) Mulig Udpegningsgrundlag for EF-habitatområde H137 Store Åmose, Skarresø og Bregninge Å. Naturtyper EU prioriterer at beskytte er markeret med *. I tabellen er anført arter og naturtyper som grundet afstand eller projektets karakter ikke vurderes relevant at vurdere nærmere. Tal i parentes angiver argument for hvorfor en art/naturtype vurderes at være hhv. relevant eller ikke relevant at konsekvensvurdere detaljeret. For arter/naturtyper er graden af påvirkning vurderet om der er påvirkninger eller mulige påvirkninger. Arter og naturtyper der er relevante i forhold til vejudvidelsen er markeret med rødt. 3.4 Miljøvurdering I dette afsnit vurderes virkninger i forhold til Natura 2000-plan 2010-2015 for Store Åmose, Skarre Sø og Bregninge Å. Natura 2000-område nr. 156. Habitatområde H137. Fra Naturplanen anføres i punktform nedenstående formuleringer, som vurderes betydende for konsekvensvurderingen og mulighederne for at gennemføre projektet i den eksisterende linjeføring. For hvert punkt vurderes i en kommentar, hvilke forhold der skal tages i betragtning for at sikre, at målsætningerne i naturplanen kan opnås. g:\_ruter\_vvm-undersøgelser\_023 - regstrup - kalundborg\_baggrundsnotater\_miljøvurdering\_skovvejen rute 23 regstrup kalundborg notat konsekvensvurdering natura 2000 områder.docx Grontmij A/S\nSide 10 Overskriften i naturplanen er i de følgende afsnit angivet med fed skrift, mens det i kursiv er relevante uddrag direkte fra naturplanen. Efterfølgende vurderes det pågældende citat i almindelig skrift. Naturplanens målsætning og sigtelinje 1 ”Desuden har skovnaturtyperne Bøg på muld (9130) og Elle- og askeskove (91E0) betydning, fordi de er de arealmæssigt største naturtyper i området. Skovbevokset tørvemose (91D0) er i området opstået sekundært som følge af afvanding og tørveindvinding og er derfor, trods sine store forekomster lavere prioriteret end de oprindelige, lysåbne plantesamfund på næringsfattig tørv (se mere herom i afsnittet om ”Modstridende interesser”).” Det er endvidere et overordnet mål, at sikre en hensigtsmæssig hydrologi i kildevæld, nedbrudte højmoser, skovbevoksede tørvemoser og elle- og askeskove. ”1.2 Der sikres den for naturtyperne mest hensigtsmæssige hydrologi i rigkær, tidvis våd eng, kilder og avneknippemose. Det undersøges nærmere, hvor der er behov for at skabe en mere hensigtsmæssig hydrologi i skovnaturtyperne, og disse steder sikres den for skovnaturtyperne mest hensigtsmæssige hydrologi.” Det vurderes, at retablering af en mere naturlig hydrologi omkring Bregninge Å´s krydsning af Skovvej og sløjfning af en eller flere af de eksisterende vandboringer vil kunne bidrage til opfyldelse af målet om at sikre hensigtsmæssig hydrologi. Retablering af områdets hydrologi kan ske ved etablering af en højere og bredere, passage end den eksisterende, hvor Bregninge Å løber under vejen. Eventuel lokal pilotering langs vejen vil ikke påvirke hydrologien i området negativt. Undersøgelser af hydrologien på vejstrækningen viser, at der er store sammenhængende grundvandsmagasiner udbredt i øst-vest gående retning, der ikke vil blive brudt af lokale piloteringer. Naturplanens mål for vandløb ”1.4 Vandløb med vandplanter sikres gode fysiske og kemiske forhold samt kontinuitet (en evt. indsats i 1. planperiode løftes af vandplanen).” Det vurderes, at der vil kunne opretholdes mulighed for opfyldelse af dette mål ved retablering af en mere naturlig krydsning af Bregninge Å under vejen. Den nuværende passage er med et 90 grader knæk og brolagt med en belægning af cementsten i bund og brinker. I forbindelse med projektet kan en mere skrå krydsning gennem en større passage under vejen etableres. En større passage med plads til banketter samt etablering af vandløb uden brolagt bund og sider vil skabe et åforløb under vejen med bedre sammenhæng mellem bredzonerne og vandløbet. Dette vil samlet set udgøre en markant forbedring af de fysiske og biologiske forhold i Bregninge Å. Naturplanens retningslinjer for skovnaturtyperne g:\_ruter\_vvm-undersøgelser\_023 - regstrup - kalundborg\_baggrundsnotater\_miljøvurdering\_skovvejen rute 23 regstrup kalundborg notat konsekvensvurdering natura 2000 områder.docx Grontmij A/S\nSide 11 ”1.5 Skovnaturtyperne sikres en skovnaturtypebevarende drift og pleje. I særlige tilfælde kan permanent ophør af drift i skovnaturtyper (urørt skov) være nødvendig for at opfylde direktivforpligtigelsen primært på arealer, som i forvejen i en længere periode har haft minimal eller ingen hugst.” Skovnaturtypernes bevaringsstatus i habitatområdet vurderes at kunne forbedres generelt ved at yderligere arealer tages ud af drift til gavn for tilstanden på eksisterende arealer med skovnaturtyperne og udbredelsen af dertil hørende karakteristiske arter. Der er i forbindelse med etableringen af motorvejen ingen negative påvirkninger af skovtyperne i habitatområdet. Der vil derfor ikke være behov for at tage arealer ud af drift i forbindelse med projektet. Naturplanens retningslinjer for beskyttede arter ”1.6 Der sikres tilstrækkeligt med velegnede levesteder for stor vandsalamander, sump-vindelsnegl og pigsmerling. 1.7 Der sikres tilstrækkeligt med velegnede levesteder for odder med individuel hensyntagen til artens sårbarhed overfor forstyrrelser”. Retablering af en mere naturlig krydsning af Bregninge Å under vejen, som beskrevet ovenfor, vil bidrage til at øge kvaliteten af levestederne for pigsmerling og odder inden for habitatområdet. Naturplanens sigtelinje 3 Naturtyper og levesteder, som ikke er beskyttet af natur og miljølovgivningen skal sikres. ”3.1 Skovnaturtyper sikres. Der kan dog være tale om en dynamisk situation, hvor det ikke nødvendigvis er de samme forekomster, der over tid bidrager til sikring af en skovnaturtype.” Den her nævnte fleksibilitet ift. erstatnings-/kompensationsarealer åbner mulighed for, at der kan kompenseres for inddragede arealer af prioriterede skovnaturtyper ved udlægning af andre naturtypearealer end de eksakte, som berøres. I og med etablering at motorvejen ikke inddrager arealer med habitatnaturtyper vurderes det ikke nødvendigt at etablere erstatnings- /kompensationsarealer. Naturplanens sigtelinje 4 Der skal gøres en særlig indsats for naturtyper og arter, hvis biogeografiske status er i fare for at blive alvorligt forringet i 1. planperiode. ”4.1 Livsbetingelserne for odder forbedres.” De beskrevne ændringer af Bregninge Ås underføring under vejen vil bidrage til at øge kvaliteten af levestederne for odder inden for habitatområdet. Hertil skal føjes, at etablering af en tidssvarende faunapassage vil medføre en væsentlig reduktion af dødsrisiko for odder ift. vejanlæg. g:\_ruter\_vvm-undersøgelser\_023 - regstrup - kalundborg\_baggrundsnotater\_miljøvurdering\_skovvejen rute 23 regstrup kalundborg notat konsekvensvurdering natura 2000 områder.docx Grontmij A/S\n3.4.1 Øvrige linjeføringer gennem habitatområdet Side 12 Som følge af den eksisterende vejs forløb gennem habitatområdet, har der i forbindelse med VVM-processen været arbejdet med mulighederne for at identificere egnede øvrige linjeføringer. I den indledende fase er der anlægsteknisk og miljømæssigt arbejdet med fire øvrige linjeføringer, som fremgår af nedenstående figur og er nærmere vurderet i nedenstående. En udvidelse af det eksisterende vejforløb, (se linjen Habitat 1 på nedenstående figur) vil berøre arealer med de to prioriterede naturtyper, skovbevokset tørvemose og elle- og askeskov. Det vil være muligt, at reducere det påvirkede areal med prioriterede naturtyper ved valg af et justeret vejforløb (betegnet habitat 2 på nedenstående figur). Dette alternativ går i størst mulig grad nord om området med skovbevokset tørvemose og syd om området med elle- og askeskov. Linjeføringsforslaget Habitat 2 har vist sig at være uforenelig med etablering af motorvejen, idet forslaget vil medføre vidtgående begrænsninger i forhold til trafikafvikling og mulig hastighed på strækningen. Det endelige projekteringsforslag er en mellemting mellem de to linjer Habitat 1 og 2, således at der i den østlige del af habitatområdet anlægges to nye spor nord for den eksisterende vej, og i den vestlige del anlægges to nye spor syd for de eksisterende vejbaner. Umiddelbart findes der ingen reelt alternativ løsning, som vil få mindre miljøeffekt. Alle alternative løsninger vil betyde etablering af en ny krydsning af habitatområdet. Etablering af motorvej på en ny krydsning af habitatområdet vurderes at være et større indgreb i områdets integritet end udvidelsen af en eksisterende 2-sporet vej, idet der i stedet for det nuværende ene, vil være to større vejanlæg, som krydser habitatområdet. g:\_ruter\_vvm-undersøgelser\_023 - regstrup - kalundborg\_baggrundsnotater\_miljøvurdering\_skovvejen rute 23 regstrup kalundborg notat konsekvensvurdering natura 2000 områder.docx Grontmij A/S\nFiguren viser en række forskellige alternative linjeføringer, der har været overvejet i forbindelse med opgraderingen af rute 23. Habitatområdet er vist med lille farve, prioriterede naturtyper med rødt. Side 13 Den endelig projektering af vejstrækningen gennem habitatområdet fremgår af figuren herunder. Motorvejen på strækningen gennem habitatområdet vil blive anlagt med en begrænset bredde, hvor anlæggelse af nødspor udelades på en delstrækning. Dette medfører, at anlægsarbejdet kan gennemføres uden inddragelse af arealer med prioriterede habitatnaturtyper. g:\_ruter\_vvm-undersøgelser\_023 - regstrup - kalundborg\_baggrundsnotater\_miljøvurdering\_skovvejen rute 23 regstrup kalundborg notat konsekvensvurdering natura 2000 områder.docx Grontmij A/S\nSide 14 Figuren viser den endelig projektering af vejstrækningen gennem habitatområdet. Det fremgår at nødspor og vejdæmning er udeladt lokalt omkring områder med prioriterede naturtyper. Den endelige projektering af vejen inddrager ingen arealer med habitatnaturtyper. 3.5 Virkninger af linjeføringsforslag Udpegningsgrundlaget for EF- Habitatområde nr. 137 Store Åmose, Skarresø og Bregninge Å, (jf. tabellen foroven) er vurderet med henblik på at identificere, hvilke arter/naturtyper, der er relevante at vurdere i forbindelse med projektet. Denne vurdering er foretaget med udgangspunkt i projektets karakter og dets potentielle virkninger i det omgivende miljø. For den overvejende del af udpegningsgrundlaget, er der med baggrund i afstand eller karakteren af påvirkninger, ingen potentielle påvirkninger og derfor ingen grund til at vurdere disse nærmere. Vurderingerne har været gennemført ved indledningsvis at gennemgå de potentielle påvirkninger, som opgraderingen af rute 23 kan medføre i området, hvor habitatområdet krydses. Overordnet kan påvirkningerne deles op i de potentielle midlertidige påvirkninger i anlægsfasen, og de potentielle permanente påvirkninger i driftsfasen. Der er ingen planer om at afvikle vejen i fremtiden, og der vil derfor ikke blive beskrevet påvirkninger af en fremtidig afvikling af vejanlægget. Habitatområdet er beliggende på udbygningsstrækningen, og vurderes derfor i det følgende ikke for hovedforslag og alternativ. g:\_ruter\_vvm-undersøgelser\_023 - regstrup - kalundborg\_baggrundsnotater\_miljøvurdering\_skovvejen rute 23 regstrup kalundborg notat konsekvensvurdering natura 2000 områder.docx Grontmij A/S\n3.5.1 Anlægsfasen 3.5.2 Driftsfase Side 15 Støj og andre forstyrrende aktiviteter i anlægsfasen Der vil forekomme støj fra anlægsarbejdet i form af støjende maskinel og muligvis fra arbejde med pilotering i forbindelse med stabilisering af vejkanter. Gravearbejde og oplagspladser på arealer ud over selve vejen Gravearbejdet vil blive tilrettelagt, så der ikke foretages kørsel og gravning ud over det nødvendige inden for habitatområdet. Midlertidige ændringer af hydraulikken i området Arbejdet vil blive tilrettelagt, så der ikke bliver behov for at foretage midlertidige ændringer af grundvandstanden i området. Inddraget areal og ødelagt habitatnatur Projekteringen af opgraderingen af vejen er foretaget således, at indgreb i de prioriterede naturtyper undgås. Desuden kommer de eksisterende vejarealer i størst muligt omfang til at indgå i de nye vejbaner. Anden ødelagt natur Linjeføringen er blevet placeret således at der ikke inddrages arealer med habitatnaturtyper. Der vil derimod, inden for habitatområdet, blive inddraget mindre arealer med § 3-mose og muligvis meget små arealer som § 3-eng og -overdrev. Alle de berørte arealer er ved feltarbejdet beskrevet som rummende relativt begrænsede naturinteresser. Støj og andre forstyrrelser i driftsfasen Den opgraderede vej etableres med støjreducerende belægning og forventes med tiden at blive mere befærdet end den eksisterende vej. Desuden vil trafikken blive afviklet med en højere hastighed, end det er tilfældet under de nuværende forhold. Disse ændringer er modsat rettede, men samlet set forventes et lidt øget niveau af trafikstøj, hvor vejen krydser habitatområdet. Efter etablering af motorvej på strækningen vil der ikke længere være parkeringspladser på begge af vejen inden for habitatområdet. Dyr kan tilvænnes konstant biltrafik og de fleste arter vil være i stand til at udnytte arealer, der ligger tæt op til veje. Episodiske afvigelser fra normaltilstanden, i dette tilfælde folk der standser bilen og stiger ud, vil derimod virke stærkt forstyrrende på dyr, der opholder sig nær parkeringspladsen. Ændringer af hydraulikken i området Arbejdet vil blive tilrettelagt, så der ikke bliver behov for at foretage permanente ændringer af grundvandstanden i området. Der vil ikke blive bygget nye vejvandsbassiner i habitatområdet. Tilløb af vejvand, der ledes til Bregninge Å, vil blive etableret således, at der sker iltning af vandet for at modvirke forringelser af vandkvaliteten. Påvirkning af habitatområdets sammenhæng og integritet g:\_ruter\_vvm-undersøgelser\_023 - regstrup - kalundborg\_baggrundsnotater\_miljøvurdering\_skovvejen rute 23 regstrup kalundborg notat konsekvensvurdering natura 2000 områder.docx Grontmij A/S\nSide 16 Under de nuværende forhold gennemskæres habitatområdet af den eksisterende vej. Bregninge Å føres under vejen gennem en mindre brolagt passage, hvor der er desuden er mulighed for, at mindre pattedyr kan passere. I forbindelse med opgradering af vejen er der planlagt en udvidelse af underføringen, der giver plads til at etablere mere naturlige forhold i åen på strækningen. Der vil desuden blive mulighed for, at større pattedyr som rådyr kan passere. Den udvidede passage under vejen vil medføre, at der i habitatområdet opnås større sammenhæng på tværs af vejen. Barriereeffekter Fri bevægelse af dyrearter, inden for habitatområdet, begrænses af den eksisterende vej, der dog ikke udgør en fuldstændig barriere, idet der ikke er hegnet langs vejen og der er en vis mulighed for, at smådyr og pattedyr kan passere levende hen over vejen. Større pattedyr som rådyr kan ikke passere den eksisterende underføring, der kun giver mulighed for passage af mindre dyr som padder og småpattedyr. Ved etablering af motorvej på strækningen vil mulighed for passage hen over vejen begrænses næsten fuldstændigt for pattedyr og padder. Denne øgede barriereeffekt vil modvirkes af den forbedrede underføring under vejen ved Bregninge Å, hvor der vil skabes forbedrede passagemuligheder for padder og pattedyr op til rådyrstørrelse. Øget frekvens af trafikdræbte dyr Den øgede trafik og hastighed på en motorvej gennem habitatområdet kan potentielt medføre en øgning af antallet af trafikdræbte dyr. Der opsættes derfor hegn langs motorvejen på strækningen gennem habitatområdet, hvilket er en effektiv måde at forhindre trafikdrab på dyr. Hegningen får desuden den virkning, at dyrene kan ledes hen til den forbedrede passage under vejen. g:\_ruter\_vvm-undersøgelser\_023 - regstrup - kalundborg\_baggrundsnotater\_miljøvurdering\_skovvejen rute 23 regstrup kalundborg notat konsekvensvurdering natura 2000 områder.docx Grontmij A/S\nEksisterende underføring af Bregninge Å. Krydsningen rummer betydelige muligheder for forbedringer som faunapassage med henblik på at retablere en generelt biologisk sammenhæng mellem Natura 2000-områderne nord og syd for Skovvej. Side 17 Kvælstofdeposition fra trafikken på vejen Mange danske naturtyper er fra naturens hånd tilpasset en lav tilførsel af næringsstoffer og for disse kan selv mindre stigninger i tilførslen af kvælstof føre til væsentlige ændringer Forøget optag af kvælstof i planter kan påvirke det pågældende økosystems stabilitet og bl.a. gøre planterne mere følsomme overfor stresspåvirkninger som tørke, insektangreb og frost, og ikke mindst ændre udviklingen og artssammensætningen i økosystemet. Det kan f.eks. give mulighed for at mere næringsstofkrævende plantesamfund kan udkonkurrere de nøjsomme plantesamfund. Det kvælstof som planterne ikke kan optage ophobes på og i jorden, men på længere sigt kan det føre til jordforsuring og udvaskning af kvælstof og evt. nitratforurening af overflade- og grundvand. Overstiger den atmosfæriske tilførsel af kvælstof de såkaldte tålegrænser for de pågældende naturtyper, kan det på længere sigt betyde at økosystemerne ikke længere kan bevare deres naturlige artssammensætning. Kvælstofbelastningen i Danmark skyldes emissioner af kvælstofoxider og ammoniak fra en lang række både danske og udenlandske kilder. Trafik er sammen med landbrug og industri blandt hoved-bidragsyderne til de senest årtiers store atmosfæriske stigninger i kvælstofbelastningen og trafik er særligt en væsentlig kilde til kvælstofoxider. De primære emissioner fra trafikken udgøres af CO2 (kuldioxid), NOX (nitrogenoxider), SO2 (svolvdioxid), HC (hydrocarboner), CO (kulilte) og partikler. Den fremtidige øgning af trafikmængderne kan medføre øgede emissioner af bl.a. kvælstofilter (NOx), der vil bidrage til en øget atmosfærisk deposition (nedfald) af kvælstof i området omkring motorvejen. Om de øgede trafikmængder vil medføre øgede emissioner af bl.a. kvælstofilter, afhænger meget af fordelingen af køretøjer mellem benzinbiler og dieselbiler samt af den teknologiske udvikling og bilparkens udskiftning. g:\_ruter\_vvm-undersøgelser\_023 - regstrup - kalundborg\_baggrundsnotater\_miljøvurdering\_skovvejen rute 23 regstrup kalundborg notat konsekvensvurdering natura 2000 områder.docx Grontmij A/S\nTotal deposition for 2009 af totN. Depositionen af kvælstof - også kaldet afsætningen af kvælstof eller kvælstof-nedfald - er beregnet for året 2009. Beregningen er foretaget som led i overvågningsprogrammet NO- VANA (program for overvågning af vandmiljøet og naturen). Beregningerne er foretaget med DMUs regionalskalamodel DEHM. Kortet viser den samlede kvælstofafsætning (tør + våd) i kgN/ha. Beregningen er foretaget for felter på 6 km x 6 km. Den viste afsætning i hvert felt er et gennemsnit for hele feltet. Fra DMU 2009. Enheden i legenden tv. er kg N ha -1 år -1 3.6 Virkninger på relevante arter og habitatnaturtyper 3.6.1 Odder Side 18 Der er i efterfølgende foretaget en gennemgang af arter og naturtyper på udpegningsgrundlaget for habitatområdet, som vurderes at være relevante i forhold til dette projekt. Efter at den danske bestand af odder var helt nede på få hundrede dyr i midten af 1980’erne, er arten nu udbredt i det meste af Jylland. Derimod er arten helt forsvundet, eller stort set uddød på Sjælland. I 2006 blev forekomster af arten påvist ud fra fund af ekskrementer på Sjælland, bl.a. ved Bregninge Å. Fund af ekskrementer blev artsbestemt med DNA-analyser af DMU og Zoologisk Museum (http://www.dmu.dk/udgivelser/dmunyt/2007/15/odder). Fund af arten på Sjælland er dog ikke blevet bekræftet siden. g:\_ruter\_vvm-undersøgelser\_023 - regstrup - kalundborg\_baggrundsnotater\_miljøvurdering\_skovvejen rute 23 regstrup kalundborg notat konsekvensvurdering natura 2000 områder.docx Grontmij A/S\nSide 19 Det kan ikke udelukkes, at odder forekommer ved Bregninge Å, hvor den eksisterende vej krydser. Forekomster af odder nær vejen kunne ikke konstateres ved feltarbejdet i 2011. De mulige forekomster af odder må betegnes som usikre og under alle omstændigheder er arten fåtallig i området. Påvirkninger i anlægsfasen Odder kan potentielt blive påvirket negativt af anlægsarbejder, idet arten kan være følsom over for støj og forstyrrelser ved dens fouragerings- og ynglelokaliteter. Når det tages i betragtning, at forekomsten af odder lokalt ved vejen må vurderes som usikker, at forekomst af arten ikke kunne konstateres under feltarbejdet i undersøgelsesområdet omkring vejen, og at arten vil have mulighed for at fortrække til andre egnede fourageringslokaliteter under arbejdet, vurderes at anlægsfasen ikke vil påvirke forekomster af odder negativt. Påvirkninger i driftsfasen Den mulige forekomst af odder ved Bregninge Å kan potentielt blive påvirket negativt af den udvidede vej som følge af øget barriereeffekt og sandsynlighed for trafikdrab. Det vurderes, at disse negative påvirkninger effektivt kan modvirkes med de rette afværgeforanstaltninger i form af hegning langs vejen og forbedring af passagen under vejen ved Bregninge Å. Således vil der i driftsfasen være tale om en forbedring af forholdene for odder i forhold til de eksisterende forhold for at kompensere for den forringelse som udbygningen til motorvej i øvrigt medfører. 3.6.2 Stor vandsalamander Stor vandsalamander er vidt udbredt i Danmark. Der er ingen kendte forekomster af stor vandsalamander inden for habitatområdet nær den eksisterende vej. Under feltarbejdet i 2011 blev arten ikke registreret inden for de undersøgte dele af habitatområdet. Nærmeste registrerede ynglebestand af stor vandsalamander er i vandhullet V089, der ligger ved grusgraven nord for vejen. Påvirkninger i anlægsfasen Der er ikke konstateret stor vandsalamander inden for habitatområdet under feltarbejdet i 2011. Det vurderes, at de arealer inden for habitatområdet, der berøres af arbejdet med anlægget af motorvejen, ikke har betydning for ynglende og rastende bestande af stor vandsalamander. Vandhullet V089, der rummer en ynglebestand af stor vandsalamander, er muligvis yngleområde for bestande af arten, der lever inden for habitatområdet gennem dele af året. Hvis der, under den endelige detailprojektering af anlægsarbejdet, viser sig behov for at foretage ændringer af tilstanden i vandhullet V089, skal der anlægges erstatningsvandhuller for at kompensere for dette. Det vurderes, at anlægsfasen vil kunne gennemføres uden negative påvirkninger af stor vandsalamander. Påvirkninger i driftsfasen g:\_ruter\_vvm-undersøgelser\_023 - regstrup - kalundborg\_baggrundsnotater\_miljøvurdering\_skovvejen rute 23 regstrup kalundborg notat konsekvensvurdering natura 2000 områder.docx Grontmij A/S\nSide 20 Stor vandsalamander forekommer med ynglebestande flere steder nær, men udenfor habitatområdet både nord og syd for vejen. Disse ynglebestande bør betragtes som potentielle dele af habitatområdets bestand af stor vandsalamander. Der vil blive udført afværgeforanstaltninger i form af paddeunderføringer med tilhørende paddehegn, der sammen med underføringen ved Bregninge Å, skal sikre sammenhæng mellem bestandene af stor vandsalamander på tværs af vejen samt minimere trafikdræbte salamandre på strækningen. Driftsfasen vurderes ikke at påvirke habitatområdets bestande af stor vandsalamander negativt. 3.6.3 Sumpvindelsnegl 3.6.4 Pigsmerling Inden for habitatområdet er sumpvindelsnegl registreret fra en enkel lokalitet nemlig i rigkæret (7230) i Løgtved Mose. Det er muligt, at arten forekommer yderligere enkelte steder i området. Arten er ikke registreret på lokaliteterne, der grænser op til den eksisterende vejbane. Under feltarbejdet er der ikke registreret forekomster af egnede lokaliteter med f.eks. star-tuer på lokaliteterne i habitatområdet, der grænser op til den eksisterende vej. Påvirkninger i anlægsfasen Kortlægningen af naturarealerne, der grænser op til den eksisterende vej, viser at der ikke her forekommer oplagte egnede levesteder for sumpvindelsnegl. Arbejdet vil blive tilrettelagt, så der ikke bliver behov for at foretage midlertidige ændringer af grundvandstanden i området, der kan potentielt kunne påvirke egnede levesteder for sumpvindelsnegl. Der vil blive arbejdet inden for et areal, der er begrænset mest muligt, der vil således ikke blive arbejdet på arealer, der er oplagte potentielle levesteder for arten. Påvirkninger i driftsfasen Anlæg vil blive tilrettelagt således, at der ikke bliver behov for at foretage permanente ændringer af grundvandstanden i området. Derfor forårsages der ingen ændringer af tilstanden af våde lokaliteter på længere afstand af vejen. Driftsfasen vurderes ikke at medføre negative påvirkninger af sumpvindelsnegl. Der foreligger ingen nyere registreringer af arten fra habitatområdet, og det er ikke undersøgt, hvorvidt der forekommer pigsmerling på den berørte strækning af Bregninge Å (Basisanalyse for Natura 2000-område 156, Store Åmose, Skarresø og Bregninge Å, Naturstyrelsen). I forbindelse med feltarbejdet i 2011 blev det vurderet, at det ikke er afgørende at vide, om arten forekommer helt lokalt omkring den eksisterende vej, idet den næppe er følsom over f.eks. støj i forbindelse med en eventuel udvidelse af den eksisterende vej. Pigsmerling er derimod meget følsom over for belastninger af vandkvaliteten, f.eks. i form af opslæmning af jord og andre materialer i det vandløb, hvor den lever. Den form for påvirkning af vandløbet vil påvirke arten negativt, også hvis den ikke forekommer helt lokalt omkring den eksisterende vej. Der er i vurderingerne af påvirkninger af arten lagt til grund, at arten kan forekomme i Bregninge Å nedstrøms vejens krydsning af åen. Påvirkninger i anlægsfasen g:\_ruter\_vvm-undersøgelser\_023 - regstrup - kalundborg\_baggrundsnotater\_miljøvurdering\_skovvejen rute 23 regstrup kalundborg notat konsekvensvurdering natura 2000 områder.docx Grontmij A/S\nSide 21 Pigsmerling vurderes ikke at være følsom over f.eks. støj og vibrationer i forbindelse med en eventuel udvidelse af den eksisterende vej. Der vil i forbindelse med forbedring af Bregninge Ås forløb under vejen blive foretaget ændringer for at forbedre tilstanden i åens tilstand. Herunder foretages udretning af det 90 graders knæk lige nord for vejen og fjernelse af brolægningen af åens bund og brinker på strækningen under den eksisterende vej. I forbindelse med dette arbejde vil der være risiko for opslæmning af materialer i åvandet, hvilket potentielt kan påvirke vandkvaliteten kortvarigt. Dette kan være kritisk i forhold til forekomster af pigsmerling. Arbejde ved åen skal udføres så skånsomt at der ikke sker negative påvirkninger af pigsmerling. Arbejdsmetoden fastlægges i detailfasen under hensyntagen til risiko for opslæmning af materialer. Det vurderes, at anlægsfasen under hensyntagen til det ovennævnte, kan gennemføres uden at medføre negative påvirkninger på forekomsten af pigsmerling i Bregninge Å. Påvirkninger i driftsfasen Ændring af åens passage under vejen, der bliver bredere end den eksisterende, vurderes ikke at påvirke pigsmerling i driftsfasen. Reetablering af naturlige forhold i åens bund og brinker vurderes at være uden eller af positiv betydning for arten. Den bredere vej vil medføre behov for afledning af større mængder vejvand fra regnvandsbassiner end under de eksisterende forhold. Af hensyn til pigsmerling vil afløb fra regnvandsbassiner til Bregninge Å blive anlagt således, at vandet bliver iltet effektivt inden udledning til åen. Iltning har til formål at forebygge episoder med forringelse af vandkvaliteten. Det vurderes, at driftsfasen under de beskrevne forhold, ikke vil påvirke pigsmerling negativt. 3.6.5 Habitatnaturtyper på udpegningsgrundlaget for habitatområdet Habitatområdets samlede areal udgør 34 km 2 , heraf er et samlet areal på ca. 3,7 km 2 kortlagt som habitatnaturtyper fordelt på 137 lokaliteter inden for habitatområdet. To af disse lokaliteter grænser direkte op til den eksisterende vej, hvor denne krydser habitatområdet, et tredje med ege-blandskov ligger i umiddelbar nærhed nord for vejen. Ege-blandskov (9160) Der er registreret et areal med ege-blandskov tæt ved vejen, nord for denne. Skovarealet ligger på en jorddæmning, der forløber i en nord-vest-gående retning. Selv om arealet ligger tæt på vejen, vil der ikke være nogen direkte eller indirekte virkninger som følge af anlægget og driften af vejen. Vandløb med vandplanter (3260) Ved etablering af en større passage under vejen vil Bregninge Å blive ført tilbage til en mere naturlig tilstand end den nuværende, hvilket vil være en forbedring af naturtypens tilstand. Potentielle påvirkninger af åens vandkvalitet er beskrevet foroven under pigsmerling, og det vurderes, at der ikke vil være negative påvirkninger af åen i anlægs- og driftsfasen, idet arbejdet skal tilrettelægges med henblik på at undgå sådanne negative påvirkninger. Elle- og askeskove* (91E0) og skovbevokset tørvemose* (91D0) g:\_ruter\_vvm-undersøgelser\_023 - regstrup - kalundborg\_baggrundsnotater\_miljøvurdering\_skovvejen rute 23 regstrup kalundborg notat konsekvensvurdering natura 2000 områder.docx Grontmij A/S\nSide 22 De to prioriterede naturtyper, 91D0 og 91E0 er kortlagt på hhv. 33 og 55 lokaliteter inden for habitatområdet med et samlet areal på hhv. ca. 2,3 og 0,9 km 2 . Den endelige projektering vil, som følge af forlægning af vejtrace i slyngninger nord og syd om habitatnaturtyperne, udeladelse af nødspor på strækningen og stabilisering af vejkanter med pilotering frem for anlæg af vejdæmning, medføre at der ikke berøres arealer med prioriterede naturtyper. Den eksisterende vejføring er tydeligvis etableret på et tidspunkt, hvor naturhensynene i området ikke har stået højt på dagsordenen. Det vurderes således, at der er stort potentiale for at kunne gennemføre tiltag, som samlet set vil kunne forbedre naturforholdene i området under ét, og som trods en udvidelse af vejen vil medvirke til større sammenhængskraft i området både i forhold til naturtyperne, arterne på udpegningsgrundlaget samt arter omfattet af bilag IV-beskyttelsen og områdets fauna i sin helhed. Naturtilstanden i de registrerede områder af prioriterede naturtyper, der grænser op til vejen, er under DEVANO-programmet registreret til tilstandsklasse 2 (miljoegis.mim.dk). Ved Grontmijs feltarbejde i 2011 blev det konstateret, at de potentielt berørte arealer kortlagt som prioriterede naturtyper, rummer relativt begrænsede naturinteresser. Desuden blev det konstateret, at store dele af de berørte arealer reelt består af f.eks. vejdæmning, der ikke kan betegnes som nogen af de to prioriterede habitatnaturtyper. Hvis arealerne med prioriterede habitatnaturtyper afgrænses til deres reelle udbredelse, ændres forudsætningerne for vurderingerne af projektet idet det vil være muligt at gennemføre projektet uden inddragelse af arealer med prioriterede naturtyper. Påvirkninger i anlægsfasen Arbejdet vil blive tilrettelagt, så der ikke bliver behov for at foretage midlertidige ændringer af grundvandstanden i området, der potentielt kan påvirke tilstanden af de prioriterede habitatnaturtyper. Tilstanden i eksisterende arealer med prioriterede naturtyper med et totalt areal på ca. 3,2 km 2 kan forbedres ved forskellige tiltag, der forbedrer hydrologien i disse arealer. F.eks. ved lukning af vandboringer, eller ved etablering af erstatningsnatur, der øger sammenhængen mellem de eksisterende arealer. Ved gennemførelse af de ovennævnte afværgeforanstaltninger vurderes det, at anlægsfasen kan gennemføres uden at påvirke eksisterende gunstig bevaringsstatus eller mulighed for opnåelse af dette for de berørte prioriterede naturtyper i habitatområdet. Påvirkninger i driftsfasen Anlægsarbejdet vil blive tilrettelagt således, at der ikke bliver behov for at foretage permanente ændringer af grundvandstanden i området, der potentielt kan påvirke tilstanden i de prioriterede habitatnaturtyper. g:\_ruter\_vvm-undersøgelser\_023 - regstrup - kalundborg\_baggrundsnotater\_miljøvurdering\_skovvejen rute 23 regstrup kalundborg notat konsekvensvurdering natura 2000 områder.docx Grontmij A/S\nSide 23 Etablering af en større passage under vejen og forbedring af naturtilstanden i Bregninge Å, hvor den føres under vejen, vil forbedre spredningsmulighederne for dyr og planter, og dermed den økologiske funktionalitet i naturområderne inden for habitatområdet. For konsekvensvurdering af udledning af vejvand til recipienter i Natura 2000 området henvises til afsnit om overfladevand. Det vurderes, at anlægsfasen, under forudsætning af etablering af afværgeforanstaltningerne, ikke vil medføre negative påvirkninger af muligheden for opnåelse af eller opretholdelse af gunstig bevaringsstatus for de prioriterede naturtyper i habitatområdet. Ændrede næringsstofpåvirkninger fra trafikken Trafik afsætter næringsstoffer til omgivelserne som følge af forbruget af brændstof. Derfor vil der potentielt forekomme ændrede næringsstofpåvirkninger af et område hvis der forekommer ændringer i trafikken. De mest næringsstoffølsomme habitatnaturtyper, f.eks. aktive tørvemoser, har en tålegrænse på 5-10 kg N ha -1 år -1 . Linjeføringens forløb nærmest Skarresø. Prioriterede habitatnaturtyper vist med rødt, habitatnaturtyper vist med blå. g:\_ruter\_vvm-undersøgelser\_023 - regstrup - kalundborg\_baggrundsnotater\_miljøvurdering\_skovvejen rute 23 regstrup kalundborg notat konsekvensvurdering natura 2000 områder.docx Grontmij A/S\nLinieføringens krydsning af habitatområdet vest for Jyderup. Prioriterede habitatnaturtyper vist med rødt, habitatnaturtyper vist med blå. Side 24 Den nye linjeføring omkring km 34 hvor habitatområdet ligger tæt på. Prioriterede habitatnaturtyper vist med rødt, habitatnaturtyper vist med blå. g:\_ruter\_vvm-undersøgelser\_023 - regstrup - kalundborg\_baggrundsnotater\_miljøvurdering\_skovvejen rute 23 regstrup kalundborg notat konsekvensvurdering natura 2000 områder.docx Grontmij A/S\nSide 25 Arealerne med habitatnaturtyper, der er registreret i en afstand på op til 2 km afstand til linjeføringen, har alle tålegrænser i intervallerne 10-20 eller 15-25 kg N ha -1 år -1 , se tabellen foroven. Baggrundsdepositionen på landarealerne hvor vejen skal anlægges er i størrelsesordenen 14-18 kg N ha -1 år -1 /DMU 2009/. Den samlede kvælstofdeposition til Sjælland er beregnet for 2010 til 16.800 tons N, svarende til en gennemsnitlig deposition på 13,9 kg N ha -1 år - 1 . DCE 2011/. Naturtyperne der findes inden for habitatområdet udsættes ikke for generelle baggrundsdepositioner over deres øvre tålegrænse. Den reelle baggrundsdeposition lokalt, er bestemt af den præcise placering af punktkilder, som f.eks. landbrug, veje etc. Påvirkninger fra kvælstofdepositioner fra trafikken på veje er stærkt afhængig af afstanden til vejanlæget. Dette skyldes at emissionerne fra trafikken foregår i lav højde over jordoverfladen og påvirker derfor nærområdet stærkt, hvorimod der foregår en effektiv fortynding af påvirkningen på større afstande. Desuden er den fremherskende vindretning af betydning for den præcise påvirkning. Beregninger i forbindelse med måling af luftkvaliteten ved motorveje viste, at NO2 koncentrationen aftager hurtigst i afstande tæt på motorvejen og at reduktionen herefter går langsommere (DMU 2004). Afstande fra linjeføringen til de nærmeste områder af de forskellige habitatnaturtyper i de tre områder hvor linjeføringen ligger nærmest habitatområdet, ved Skarresø, vest for Jydrerup og omkring KM 34. Der er oplistet afstande for habitatnaturtyper der forekommer inden for en afstand på 2 kilometer til linjeføringen. Naturtypernes tålegrænse er angivet. Der kan være små unøjagtigheder i afstandene i forhold til den endelige detailprojektering. Område Habitatnaturtyper Minimum ca. afstand (m) Naturtypens tålegrænse (kg N ha -1 år -1 )* Skarresø 9130 330 10-20 Skarresø 91E0 340 10-20 Skarresø 9160 1000 10-20 Jyderup 91D0 0 10-20 Jyderup 91E0 15 10-20 Jyderup 9160 20 10-20 Jyderup 7230 130 15-25 Jyderup 6410 660 15-25 Jyderup 9130 1570 10-20 Jyderup 6210 1850 15-25 KM 34 91D0 320 10-20 KM 34 7230 910 15-25 KM 34 91E0 960 10-20 KM 34 6410 1180 15-25 KM 34 6230 1400 10-20 * Naturstyrelsen 2005. Beregninger af emissioner af luftforurenende stoffer er foretaget for de eksisterende forhold på Skovvej (Reference 2010), og for forholdene efter etablering af en motorvej. Disse beregninger er foretaget for såvel udbygningsstrækningen og for de to alternativer af den nye linjeføring. Emissioner af NOx fra vejstrækningerne på rute 23, etape 3. År/emission Udbygningsstrækningen Hovedforslaget Alternativet Reference 2010 (ton/år) 85 85 85 g:\_ruter\_vvm-undersøgelser\_023 - regstrup - kalundborg\_baggrundsnotater\_miljøvurdering\_skovvejen rute 23 regstrup kalundborg notat konsekvensvurdering natura 2000 områder.docx Grontmij A/S\nUdledning i år 2020 (ton/år) 85 89 87 Ændring i % (reference) 1 5 3 Side 26 Det ses, at ændringen i forhold til referenceemissionen i 2010 er hhv. 1, 3 og 5 %. Der vil således være en meget begrænset øgning af emissionen af kvælstofholdige forbindelser og de heraf afledte depositioner af kvælstof. Disse meget lave differencer er et samlet udtryk for en øgning hastigheden og af trafikken frem til år 2020 og en mindskning af udledninger pr. kørt kilometer som følge af forbedret forbrænding i bilparken i 2020. De foretagne beregninger, vist i tabellen foroven, er for de samlede emissioner på udbygningsstrækningen, hovedforslaget og alternativet. Emissionerne er afhængige af hastigheden idet brændstofforbruget øges med øget hastighed. En bil der ved 70 km/t kører 15 km/l, vil ved 90 km/t kun køre ca. 12,5 km/l, og ved 110 km/t er den nede på ca. 10 km/l. I området hvor vejen forløber nord om habitatområdet ved Skarresø forekommer habitatnaturtyperne 9130 og 91E0 inden for ca. 300 meters afstand til vejen og 9160 forekommer med de nærmeste arealer i ca. 1 kilometers afstand. I området hvor vejen krydser habitatområdet vest for Jyderup forekommer de tre skovnaturtyper 91D0, 91E0 og 9160 i umiddelbar nærhed til vejen. Den nærmeste forekomst af rigkær 7230 er ca. 130 meter nord for vejen. Da der ved disse to områder tale om udbygning af den eksisterende hovedvej til motorvej, og øgningen af emissionerne er beregnet til 1 % i 2020, vurderes en eventuel fremtidig merdeposition af luftbåret kvælstof at være minimal i forhold til i dag. Det vurderes, at projektet i denne sammenhæng ikke vil påvirke habitatnaturtyperne negativt. De samlede ændringer vurderes at være minimale. Når usikkerheden tages i betragtning, vil udbygningen af motorvejsstrækningen være neutral for emissionen af de betydende luftforureningskomponenter. Disse vurderinger er også gældende for naturområder inden for habitatområdet som ikke er udpeget som habitatnaturtyper, f.eks. § 3-moserne der ligger langs vejen. I området omkring km 34, hvor den nye linjeføring forløber syd for habitatområdet, er der to forskellige linjeføringsforslag. Af de to alternativer, hovedforslaget og alternativet, ligger hovedforslaget betydeligt tættere på habitatområdet end alternativet. Vurderingerne foretages i forhold til hovedforslaget der har den største potentielle påvirkning. Alternativet har på grund af den større afstand til habitatområdet en lavere potentiel påvirkning. På denne vejstrækning er der tale om ny vej der ligger ca. 440 meter tættere på habitatområdet end den eksisterende vej. Der er derfor potentiale for en øgning af påvirkninger fra den nye vej. Emissionerne fra hovedforslaget er for år 2020 beregnet til at være 5 % højere referencen. Dette er en meget lav forøgelse af emissionerne. g:\_ruter\_vvm-undersøgelser\_023 - regstrup - kalundborg\_baggrundsnotater\_miljøvurdering\_skovvejen rute 23 regstrup kalundborg notat konsekvensvurdering natura 2000 områder.docx Grontmij A/S\nSide 27 I habitatområdet omkring km 34 forekommer det nærmeste areal af 91D0 i 320 meters afstand til hovedforslaget. Alle øvrige arealer med habitatnaturtyper forekommer på afstande af minimum 910 meter. På grund af de lange afstande til motorvejen vurderes en eventuel fremtidig merdeposition af luftbåret kvælstof at være minimal i forhold til i dag, og det vurderes således, at projektet i denne sammenhæng ikke vil påvirke habitatnaturtyperne negativt. De samlede ændringer vurderes at være minimale. Når usikkerheden tages i betragtning, vil udbygningen af motorvejsstrækningen være neutral for emissionen af de betydende luftforureningskomponenter. Disse vurderinger er også gældende for naturområder inden for habitatområdet som ikke er udpeget som habitatnaturtyper. 3.6.6 Andre arealer inden for Natura 2000-området der inddrages direkte. Inden for habitatområdet inddrages der mindre arealer til en fremtidig motorvej gennem området. Dette skyldes at motorvejen er bredere end den eksisterende vej, der skal udvides fra 2 til 4 spor på strækningen gennem habitatområdet, samt at linjeføringen vil være en smule anderledes end Skovvejens. Motorvejens linjeføring er slynget uden om arealer af habitatnaturtype. Projektet vil ikke inddrage arealer af habitatnaturtyper. Dele af de inddragede arealer er registreret som § 3-mose og muligvis meget små arealer der er registreret som § 3-eng og -overdrev. Alle de berørte arealer er ved feltarbejdet beskrevet som rummende relativt begrænsede naturinteresser. Kommunen er myndighed i forhold til Naturbeskyttelsesloven. Det vurderes at Kommunen vil stille krav om f.eks. etablering af erstatningsarealer eller andre kompenserende foranstaltninger, som f.eks. forbedring af tilstanden på andre § 3-arealer, hvis der i forbindelse med projektet dispenseres for Miljøbeskyttelsesloven. Det vurderes at inddragelsen af de nævnte arealer ikke vil påvirke integriteten af naturen i habitatområdet negativt. Dette vurderes på baggrund af de begrænsede naturinteresser og den begrænsede størrelse af arealerne. For ikke at påvirke arealer ud over de der direkte inddrages, vil der under anlægsfasen ikke foretages kørsel, gravning, grundvandssænkning osv., der kan påvirke de våde og tørre naturtyper negativt. Arbejdet vil desuden udføres, så det ikke medfører midlertidige forringelser af vandkvaliteten, f.eks. i form af opslæmning af jord, i § 3-vandløbet Bregninge Å. 3.7 Samlet vurdering Vejdirektoratet har valgt en løsning, der indebærer, at projektet gennemføres uden at arealerne med habitatnaturtyper på udpegningsgrundlaget berøres i hverken anlægs- eller driftsfasen. Motorvejen på strækningen gennem habitatområdet anlægges derfor uden nødspor på en mindre delstrækning. Det vurderes, at projektet kan gennemføres uden at medføre negative påvirkninger af mulighed for opnåelse af eller opretholdelse af gunstig bevaringsstatus for de arter og naturtyper, der er på udpegningsgrundlaget for habitatområdet. g:\_ruter\_vvm-undersøgelser\_023 - regstrup - kalundborg\_baggrundsnotater\_miljøvurdering\_skovvejen rute 23 regstrup kalundborg notat konsekvensvurdering natura 2000 områder.docx Grontmij A/S\nSide 28 4 Fuglebeskyttelsesområder I nærområdet til rute 23 ligger desuden to fuglebeskyttelsesområder (nr. 99 - Saltbæk Vig og nr. 100 - Tissø, Åmose og Hallenslev). Deres beliggenhed fremgår af kortbilag i Miljøkortlægningsrapporten. Ingen af dem krydser undersøgelseskorridoren og begge ligger forholdsvis langt væk, henholdsvis 1300 m nord for og 3500 m syd for korridoren til rute 23. Det vurderes, at de to fuglebeskyttelsesområders udpegningsgrundlag ikke vil blive berørt af projektet på grund af den store afstand til rute 23. Det vurderes at der hverken vil være negative påvirkninger af arealer inden for fuglebeskyttelsesområderne, eller forstyrrelser i form af f.eks. støj ind i fuglebeskyttelsesområderne. Det vurderes desuden, at der ikke er fuglearter på udpegningsgrundlagene for de to fuglebeskyttelsesområder, der bliver negativt påvirket, f.eks. i form af forstyrrelser eller forringelses ar habitater, på raste- og fourageringsarealer uden for fuglebeskyttelsesområderne, som de anvender i de perioder hvor de opholder sig i fuglebeskyttelsesområderne, eller på træk til og fra disse områder. 5 Referencer DCE 2011. Atmosfærisk deposition 2010. Videnskabelig rapport fra DCE – Nationalt Center for Miljø og Energi nr. 2 2011 DMU 2004. Luftkvalitet langs motorveje. Målekampagne og modelberegninger. Faglig rapport fra DMU, nr. 522. 2004 DMU 2009. http://www.dmu.dk/luft/luftforureningsmodeller/deposition/danmark/nedfaldskort2006/ Grontmij. Rute 23 etp. 3 Miljøkortlægningsrapport med bilag 1-5. Grontmij. Rute 23 etp. 3 Miljøvurderingsrapport Grontmij. Opmålingsrapport. Naturstyrelsen 2005. Ammoniakmanualen. Supplering af tålegrænser (http://www.naturstyrelsen.dk/NR/rdonlyres/37BDD7F3-1441-475E-9776- 5E72AD9C8967/14951/Ammoniakmanual02122005.pdf) g:\_ruter\_vvm-undersøgelser\_023 - regstrup - kalundborg\_baggrundsnotater\_miljøvurdering\_skovvejen rute 23 regstrup kalundborg notat konsekvensvurdering natura 2000 områder.docx Grontmij A/S\nPage 2 and 3: Side 2 Den eksisterende rute 23 lig\nPage 4 and 5: Side 4 F36: Den øvre del af områd\nPage 6 and 7: Side 6 Flagermus Der er registreret\nPage 8 and 9: Side 8 • Der skal være et tilstr\nPage 10 and 11: Side 10 Overskriften i naturplanen\nPage 12 and 13: 3.4.1 Øvrige linjeføringer gennem\nPage 14 and 15: Side 14 Figuren viser den endelig p\nPage 16 and 17: Side 16 Under de nuværende forhold\nPage 18 and 19: Total deposition for 2009 af totN.\nPage 20 and 21: Side 20 Stor vandsalamander forekom\nPage 22 and 23: Side 22 De to prioriterede naturtyp\nPage 24 and 25: Linieføringens krydsning af habita\nPage 26 and 27: Udledning i år 2020 (ton/år) 85 8\nPage 28: Side 28 4 Fuglebeskyttelsesområder\nMagazine: Konsekvensvurdering Natura 2000 - Vejdirektoratet


Fogedforbuddet mod Aydin Soeis Forsoning: En juridisk afgørelse af et etisk dilemma | Information\nSager, hvor retssystemet skal dømme over et litterært værk, føles på en måde altid vigtige og principielle, og får som regel også masser af medieomtale. Da Claus Beck-Nielsen og Thomas Skade-Rasmussen mødtes i Højesteret i 2011 i sagen om Nielsens bog Suverænen, hvori han i romanform havde beskrevet Rasmussens virkelige liv, inklusive hjemmeadresse, hans børns rigtige navne og bragt Rasmussens billede på forsiden, var det som om, det var selve grænsen mellem fiktion og virkelighed, der skulle afgøres.\nSagen blev afgjort til forfatterens fordel med den konsekvens, at der i dag er meget vide grænser for, hvad man kan skrive i en roman, men der bliver alligevel ved med at dukke nye sager op.\nMen hvorfor virker det så vigtigt, at få rettens afgørelse i disse sager? Og kan det overhovedet lade sig gøre at få et entydigt svar på noget, der har så flydende grænser som kunsten?\nI dag afgør Københavns Byret om Aydin Soeis bog Forsoning kan blive på hylderne, eller om forlaget skal trække den tilbage. Kontroversen, som også tidligere er beskrevet i Information, handler om beskrivelserne af den mand, som Aydin Soeis far dræbte for over 20 år siden, og som hans tre børn mener er så krænkende, at bogen bør trækkes tilbage.\nNoget kunne tyde på, at behovet for at få afgjort disse litterære stridigheder er blevet større i de seneste år, efterhånden som autofiktionen og andre litterære hybridgenrer er blevet mere mainstream. Det mener litteraturforskeren Jon Helt Haarder, lektor i litteraturvidenskab ved SDU.\n»Det har i de seneste år været en kæmpe ting i vores kultur at bruge virkeligheden som et greb i kulturen. Reality-tv fra 90’erne blev iscenesat med fiktive virkemidler, men var med virkelige mennesker. Og en kunstner som Claus Beck-Nielsen har gjort det til sin metode at optræde i virkeligheden, men som stiliseret figur. Og det gør, at nogle finder det nødvendigt at afgøre forskellen på virkelighed og fiktion i domme. I hvert fald hvis det, kunstneren har skrevet eller sagt, er slemt nok,« siger Haarder.\nHan har netop forsket i denne flydende grænse, og i hvilke etiske problemer den kan medføre.\n»Litteraturen skaber selv virkeligheder. Ved at udgive en bog skaber man turbulens ude i virkeligheden. Man gør noget ved andre mennesker, som findes uden for bogen. En bog kan få folk til at foretage sig handlinger, som de ellers ikke ville have gjort,« siger han, og peger på Kristian Ditlev Jensens bog, Det Bliver Sagt, fra 2001, som et godt eksempel.\nBogen handler om de seksuelle overgreb, som Jensen selv var udsat for som dreng fra en nær voksenven, og resulterede ifølge Haarder både i et ændret syn på overgreb mod børn og en ændring i den danske lovgivning.\nI bogen skriver Ditlev Jensen, at »bogen er tænkt etisk snarere end æstetisk. Det er meningen, at den skal være sand, snarere end smuk. Bogen er en sandfærdig selvbiografisk beretning om, hvordan det opleves at være den forurettede part i en af de pædofilisager, der så ofte ses på avisernes forside«.\nPå den måde kan bogen sammenlignes med Aydin Soeis, der ifølge sit efterord også har som ambition at fortælle en historie på en så sand måde som muligt, men i en romanlignende ramme.\nHvis man anerkender, at litteraturen påvirker den virkelige verden, har man også sagt, at der ikke bare hører et etisk, men også et juridisk ansvar til det at skrive en bog.\nDet mener adjungeret professor ved Institut for Nordiske Studier og Sprogvidenskab på Københavns Universitet, Poul Behrendt, der med sin bog, Dobbeltkontrakten, fra 2006, blev en af Danmarks førende autoriteter i forhold til at identificere det til tider spinkle skel mellem fiktion og virkelighed.\n»Forskellen i forhold til retssagen mellem Rasmussen og Nielsen i 2011 er, at den angik krænkelser af privatlivets fred, og at forlag og forfatter gjorde gældende, at det hele var en romanfiktion. I Aydin Soeis tilfælde gør både forlag og forfatter derimod gældende, at der er tale en autentisk, dokumentarisk fremstilling, der af sagsøger hævdes som brud på injurielovgivningen.\nSoei har selv henvist til Karl Ove Knausgård som sit forbillede, men der er i Knausgårds tilfælde ikke bare tale om en moralsk, men også en juridisk præcedens og en helt anden måde at agere på fra forfatter og forlag. For at sikre sig mod sagsanlæg – frem for alt fra Knausgårds onkels side – besluttede såvel forlag som forfatter at forelægge manuskriptet til alle seks bind i romanværket Min kamp for de virkelige medvirkende personer inden udgivelsen. De fik mulighed for at få lavet deres navne om, få ændret deres stilling og andre private oplysninger, eller at blive skrevet helt ud af bogen.\nFor eksempel får Knausgårds onkel lavet både navn og stilling om, så han i bogen optræder som revisor. Et andet eksempel er den tidligere forfatterskolerektor, Pablo Llambias, og hans sonet-dagbogs-trilogi, hvor han også gav medvirkende mulighed for at få anonymiseret deres navne i bøgerne,« fortæller Behrendt.\nDet samme mener Poul Behrendt: Altså at Aydin Soei har ikke bare har et moralsk, men også et juridisk ansvar for at gøre.\n»Det er indlysende, at Aydin Soei burde have gjort det samme, når han ligesom Knausgård forsikrer, at han ikke opfinder nogle handlingsfiktioner. Han burde have givet den dræbtes ældste søn (Babak Elmi, red.) mulighed for at læse de passager, hvor sønnen optræder som eneste og helt afgørende kilde til fremstillingen af den myrdede fars historie. Også i betragtning af at han dedikerer bogen til den dræbtes børn, mener jeg, at han er stærkt forpligtet til at lade dem læse de pågældende passager først,« siger Poul Behrendt.\nHan mener også, at forlaget er medansvarligt for, at sagen er endt som den er.\n»Knausgårds norske forlag, Oktober, og dets jurister overtog fuldstændig forhandlingerne med forfatterens onkel om de talrige ændringer i manuskriptet til første bog af Min kamp. På samme måde burde det danske forlag have sikret sig, at Babak personligt stod inde for det omfattende og stærkt belastende vidnesbyrd, han er citeret for. Det kan en genrebetegnelse som ’fortælling’ ikke fritage forlag eller forfatter for,« siger litteraturforskeren.\nSelv om Poul Behrendt peger på Karl Ove Knausgård som et etisk og juridisk forbillede for at have sendt sit manuskript ud til de personer, der medvirker i bogen for at give dem muligheden for at blive camoufleret i værket, har det dog ikke betydet, at hans værk ikke har været udsat for kritik.\nAdskillige af de medvirkende har truet med sagsanlæg, og mange norske litteraturkritikere og -teoretikere finder Knausgård moralsk anløben, fortæller lektor i litteraturvidenskab, Jon Helt Haarder.\n»En ting er jo, hvad en forfatter skriver om sig selv, men i det omfang det inddrager andre, kan det blive det mere nødvendigt at afgøre, hvad man kan tillade sig etisk og juridisk. Bind fem af Knausgårds Min Kamp indeholder for eksempel en voldtægtsanklage, som en kvinde havde rettet mod Knausgård, for senere at ændre forklaring. Men sagen var ikke forældet, da bogen kom ud, og kvinden kunne i princippet have ændret forklaring igen efter at have læst Knausgårds fremstilling,« siger Haarder.\nDet er altså vanskeligt at sige noget entydigt om, hvad det er i orden at skrive i en bog, og hvor meget hensyn man skal tage til de virkelige personer, som medvirker, før man kan siges at have gjort nok, men for Haarder er bogens kvalitet afgørende, når man skal fælde en moralsk dom over et værk.\n»For mig er det helt afgørende, om det er en god bog. Hvis det eneste, der står tilbage, er diskussionen om, hvorvidt bogen er etisk forsvarlig, så mener jeg ikke, at det er i orden. Men hvis det er en god bog, som behandler nogle vigtige emner på en kunstnerisk interessant måde, så kan man godt sige, at det er det værd. Dermed ikke sagt, at hvis en bog er god, så fjernes den etiske problemstilling, der ligger i at skrive om andre mennesker – den del kan ikke hekses væk – men hvis det er en lortebog, er det mere enkelt. Der kan man nemmere sige, at det ikke er i orden,« siger Haarder, selvom han samtidig påpeger, at litterær kvalitet naturligvis også er en vanskelig ting at komme med nogle entydige domme over.\nAt en teksts væsentlighed er afgørende for, om det er i orden at have overskredet visse etiske retningslinjer, er et argument, som minder meget om den journalistiske regel om, at det kan være okay for eksempel at bruge skjult kamera til at få en historie frem, hvis historien altså er vigtig og samfundsrelevant nok.\nMen modsat kunsten har man i journalistikken et presseetisk nævn, som kan tage stilling i den slags sager, efter en artikel er blevet trykt – en mulighed som under normale omstændigheder ikke findes i kunsten.\n»Det er fordi, journalistikken bliver i et juridisk og etisk register. Det er derfor, der er et nævn, man kan appellere til. Men i kunsten har man ud over det etiske hensyn også et æstetisk hensyn, og det er ikke altid, de går op i hinanden,« siger Haarder.\nSpørgsmålet er så selvfølgelig, om disse litterære retssager kan løse problemet og hjælpe os med at få sat en prop i hullet mellem fiktion og virkelighed. Jon Helt Haarder er umiddelbart skeptisk:\n»Jeg tror ikke, at det er noget, vi kan løse en gang for alle, men det kan da godt være, at vi kommer til at se flere sager som denne. Det er jo en ret fundamental problemstilling, når privatlivet og offentligheden smelter sammen på den måde. Men på den anden side kan det jo også være, at kunstnerne bliver trætte af problemet og begynder at beskæftige sig med noget andet. Det synes jeg godt, man begynder at kunne se nogle tegn på,« siger forskeren.\nForlaget og forfatteren har tidligere i retten fortalt, at de havde tilbudt Babak Elmi at se manuskriptet, inden det blev trykt, men at han afslog. Alligevel er bogens forlægger, Claus Clausen, enig i, at det havde været nemmere, hvis de havde gjort som Knausgård, og sendt manuskriptet til de virkelig personer, som optræder i bogen:\n»Det havde været dejligt, hvis vi havde det på skrift, så vi kunne sige ’jeg ikke bare tilbød at sende et eksemplar, jeg sendte dig et eksemplar’. Så havde alt været fint, og der havde ikke været nogen sag. Og hvis jeg havde haft den mindste anelse om, at man kunne drage den samtales indhold i tvivl, så havde jeg gjort det. Men jeg gik ud fra, at han vidste, at det var til en bog, og at det ville blive anvendt i en bog. Det mener jeg var grundbetingelsen for deres samtale,« siger forlæggeren til Information.\nBogens forfatter ønsker ikke at udtale sig om sagen før retten er kommet med sin afgørelse. Det forventes at ske i dag tirsdag den 22. kl. 11.00.\nAydin SoeiPoul BehrendtClaus Beck-NielsenKarl Ove KnausgårdKristian Ditlev Jensen\n22. marts, 2016 - 09:34\nDen eneste lov, jeg kan komme i tanker om, der burde gælde, er injurielovgivningen, således som det altid er tilfældet. Det vil flytte dilemmaet om fiktive eller virkelige navne til forfatterens ansvar. Men jeg kan ikke se noget problem i, at virkeligheden er beskidt, og at folk må stå ved deres snavs. Så bliver det også meget lettere at eksistere, når man ikke behøver at skamme sig, især ikke på andres vegne.\n22. marts, 2016 - 09:39\nDesuden er alt, der udgives under overskriften roman, novelle eller lignende titel, principielt fiktion, da det er forfatterens subjektive fortælling, der trykkes.\n22. marts, 2016 - 10:28\nForfatterens subjektive fortælling skaber virkeligheder. Hvad enten der er tale om gengivelse af fakta eller fiktion. Så hvis en personlig tolkning af en personlig virkelighed eller af en personlig fantasi kan være strafbar, bliver det svært at være forfatter - eller for den sags skyld journalist - i et politisk korrekt samfund. For ikke at tale om at kommentere nyhederne i en avis.\nDefinitionen af, hvad der er en injurie, er ikke støbt i beton, det er derfor vi har dommere til at afgøre, hvad der skal gælde som sandhed, når folk ikke kan blive enige. Det kan nok ikke være anderledes, men det stiller store krav til dommernes integritet.\n"Det bliver sagt" nævnes som et eksempel på, at "En bog kan få folk til at foretage sig handlinger, som de ellers ikke ville have gjort." Den subjektive sandhed om et betændt emne fremlægges, og påvirker den folkelige konsensus, der i sidste instans afgør, hvilken subjektiv sandhed, der skal regnes for objektiv.\nEn dag vil jeg faktisk gerne læse en "roman", skrevet af en børnelokker, der beskriver de lyster og fantasier, som må være forbundet med at være pædofil. Jeg ved selv, hvordan en forelskelse i en kvinde kan få mig til at miste enhver fornuft og få mig til at foretage mig ting, som jeg efterfølgende kun kan betegne som udslag af momentan sindssyge. Jeg gætter på, at børnelokkere på samme måde er i deres drifters vold.\nMen gad vide, om en sådan subjektiv fortælling om en børnelokkers sandhed vil finde nåde for den folkelige konsensus?\nJeg forsøger ikke at afspore tråden, blot finder jeg det interessant, at fx formiddagsbladenes subjektive sandhed tillades at påvirke virkeligheden, mens en søn af en drabsmand - eller en pædofil - censureres. Enten skal al tale og skrift forbydes, eller også skal al tale og skrift tillades. Hvis det er tilladt at sige, lige hvad man vil, kan politiet så koncentrere sig om de mennesker, der ikke kan styre deres handlinger.\n22. marts, 2016 - 20:14\nHvad var rettens afgørelse så?\n22. marts, 2016 - 23:52\nNiels Duus Nielsen og Per falk Hansen anbefalede denne kommentar\n23. marts, 2016 - 10:27\nDer er ganske rigtigt tale om et etisk og juridisk dilemma, men hvis noget er injurierende, er det det vel helt uafhængigt af, om det er fremsat i en bog af litterær kvalitet eller i en "lortebog"? Folk med litterært talent er vel ikke hævet over loven?\n29. juni, 2016 - 15:53\nNiels Nielsen. Du kan bare læse bogen Lolita.


goldfib.dyrinstinkt.com Oplysninger Politiken bøger\nNatur og hobby | Nonfiktion | Bøger | Politikens Forlag Med et digitalt abonement får du fuld adgang til hele bøger. Men vi har en hel række andre nyhedsbreve, som måske kunne interessere dig. Politiken eller lyt til tusindvis af bøger med Politiken Books Streaming. Du kan prøve 30 dage helt gratis. Politiken lancerer nyt historiemagasin Læs mere. Bøger Den hemmelige succesforfatter må nøjes med tre hjerter: Læs de seneste nyheder online fra Danmark og udlandet. Jyllands-Postens Forlag og Politikens Forlag er tilsammen JP/Politikens Forlag, der blev "Turen går til" og tilsammen udbyder de en masse populære e-bøger.\nPOLITIKEN BØGER Politiken Politiken\nPolitiken bøger Stream bøger, som du streamer film og musik.\nPolitiken Books hjælper dig igang med politiken og lydbøger på få sekunder. Med Politiken Books kan du downloade bøger fra dit online Politiken Books-bibliotek ned til app'en eller købe dine dean koontz bibliografi i det indbyggede marked. Du kan også abonnere på vores abonnementstjeneste med tusindvis af bøger. Du vælger selv, om du vil købe og eje bøgerne, eller om du vil betale et månedligt abonnement og streame dem. Vi har bøger fra de største bøger forlag såsom Gyldendal, Politikens Forlag og Lindhardt og Ringhof, men også fra nogle af de største internationale såsom Random House og Pan MacMillan. I alt finder du i Politiken Books butikken et udvalg på over På denne side kan du læse gratis uddrag på og købe alle e-bøger og lydbøger af Politiken Politiken. Du kan læse dine e-bøger i vores applikationer til iOS og. Køb dine e-bøger hos Politiken Books! Vi sælger bestsellers, billige bøger, krimier, biografier og har også gratis e-bøger. Læs dine e-bøger i vores applikationer. Læs de seneste nyheder online fra Danmark og udlandet. Hej, Dette er en gammel kommentar, som har været bragt i Politiken for et stykke tid siden. Men. Roman om en forbrydelse er en serie på 10 krimier, som forfatterne Maj Sjöwall og Per Wahlöö skrev i årene I bøgerne følger man detektiven Martin Becks arbejde i samme periode, hvor han – først som kriminalassistent og senere som kommissær – i Rigsmordskommissonen (under det svenske rigspoliti) kaldes ud for at efterforske. hæmofili Lars Saabye Christensen, Byens spor 1 ★★★★★ Jyllands-Posten ★★★★★ Berlingske ♥ ♥ ♥ ♥ ♥ Politiken ★★★★★ Kristeligt Dagblad. Saudiarabiske Manal al-Sharif bøger i en video af sig selv, mens hun kørte bil, op på YouTube. Politiken kostede hende ni dage i fængsel. I dag lever hun i eksil.\nCirka fanger er flygtet fra et fængsel i udkanten af Libyens hovedstad, Tripoli, hvor rivaliserende militser ugen igennem har kæmpet mod hinanden. Vagterne i fængslet kunne ikke stoppe fangerne. De frygtede for deres eget liv ifølge politiet. Køb dine e-bøger hos Politiken Books! Vi sælger bestsellers, billige bøger, krimier, biografier og har også gratis e-bøger. Læs dine e-bøger i vores applikationer. erindringer og biografier, skønlitteratur og børnebøger samt journalistiske bøger, der udgives i samarbejde med Politiken, Jyllands-Posten og Ekstra Bladet . biografier, skønlitteratur og børnebøger samt journalistiske bøger, der udgives i samarbejde med Politiken, Jyllands-Posten og Ekstra Bladet. Politikens Forlag. Fyld hverdagen med underholdning og gode historier. Politiken 30 dage gratis - herefter kr. Politiken Books giver dig lydbøger og e-bøger, politiken fylder dagen med underholdning og gode historier. Lyt og læs bøger på din iPhone, iPad eller android enhed. I vores shop kan bøger finde ALLE e-bøger og lydbøger og købe dem stykvis.\nerindringer og biografier, skønlitteratur og børnebøger samt journalistiske bøger, der udgives i samarbejde med Politiken, Jyllands-Posten og Ekstra Bladet . biografier, skønlitteratur og børnebøger samt journalistiske bøger, der udgives i samarbejde med Politiken, Jyllands-Posten og Ekstra Bladet. Politikens Forlag. Politikens svampebog. Henning Knudsen, Jens H. Petersen. Læs mere · Ivy og blæksommerfuglen · Johanna Basford · Læs mere · Politikens store havebog.\nJP/Politikens Forlag politiken bøger\nAlle bøger om Politiken. Populære emner indenfor Alle bøger om Politiken. Rejseførere · Danmark · · Opskrifter · Krimi; · Krimi; · Krimi; · Krimi; · Description. Politiken Books hjælper dig igang med e-bøger og lydbøger på få sekunder. Med Politiken Books kan du downloade bøger fra dit online Politiken. Når De ustraffede bare bliver ved og ved med at ville udtales som De UDstraffede , og når Liveboox bliver til Livebuzch ja sågar til Lovebooks , og man har filmet det hele Da Leonoras mor dør, beslutter forfatteren at skrive historien om sit liv. Sara Omar Brug EJ. Med denne temaside viser vi vej til de største oplevelser, nøje udvalgte attraktioner og spisesteder.\nEr du politiken 30 år og udeboende? Få halv pris her. Med et digitalt abonement får du fuld bøger til hele politiken.\nPolitiken bøger bog man skal ødelægge\nHver politiken kan du høre Nephew-sangers bøger - helt gratis 10 dage med kunst og kultur for 21 millioner kroner. Luk beskedvindue Nyhedsbrevet Bøger direkte i din indbakke er kun for abonnenter! Bøger Krimiforfattere kritiserer Politiken:\nDenne side er mit direkte link til alle jer, der følger mit arbejde. Jeg forsøger at opdatere siden løbende med mine seneste aktiviteter, artikler og indlæg. Jeg arbejder som bekendt som foredragsholder og her på siden kan man se de emner, jeg kan tale om. CSR- virksomheders sociale ansvar, menneskerettigheder, kønsligestilling og integration ligger mig meget på sinde.\nerindringer og biografier, skønlitteratur og børnebøger samt journalistiske bøger, der udgives i samarbejde med Politiken, Jyllands-Posten og Ekstra Bladet . biografier, skønlitteratur og børnebøger samt journalistiske bøger, der udgives i samarbejde med Politiken, Jyllands-Posten og Ekstra Bladet. Politikens Forlag.\nFørste dag - Sidste dag Henrik blev far: Owen King, Stephen King. Anna er den sidste person i sommerserien om store litterære figurer.\nPolitiken bøger Facebook Facebook Klub Riidr. Når du fortsætter med at benytte websitet, accepterer du samtidig brugen af cookies til mediets egne formål. 400 fanger flygter fra fængsel i Libyens hovedstad\nRoman om en forbrydelse er en serie på 10 krimier, som forfatterne Maj Sjöwall og Per Wahlöö skrev i årene I bøgerne følger man detektiven Martin Becks arbejde i samme periode, hvor han – først som kriminalassistent og senere som kommissær – i Rigsmordskommissonen (under det svenske rigspoliti) kaldes ud for at efterforske. Lars Saabye Christensen, Byens spor 1 ★★★★★ Jyllands-Posten ★★★★★ Berlingske ♥ ♥ ♥ ♥ ♥ Politiken ★★★★★ Kristeligt Dagblad.\nFølge: Bønnepasta fakta » »\nTidligere: « « Bandura social læringsteori


Clematis (Clematis Spp.), Dronningen Af Klatrende Planter 💫 Webstedet For Den Praktiske Havearbejde. 2019\nClematis (Clematis Spp.), Dronningen Af Klatrende Planter\nIdeel jord og eksponering til plantning af clematis i haven\nDato for såning, opskæring og plantning af clematis\nRåd om vedligeholdelse og kultur af clematis\nStørrelse af clematis\nSygdomme, skadedyr og parasitter af clematis\nPlacering og gunstig sammenslutning af clematis\nAnbefalede sorter af clematis til smukke blomster\nClematis er en klatring plante eller urteagtige flerårige med næsten 400 arter. Med sine twining stængler, det wraps omkring sin støtte takket være tendrils. Fra mørkegrøn til grønt grønt er bladene af clematis løvfuld eller vedholdende for nogle sorter og er undertiden ovale, nogle gange lancerede eller serrerede afhængigt af sorten.\nBlomster på den anden side har meget forskellige farver og diametre. Den generøse blomst er efterfulgt af grå fjerfrugter. De såkaldte "big-flowered" clematis, som deres navn antyder, har blomster på op til femten centimeter. De, der kaldes "små blomster", vil blive genkendt af deres korallerformede stjerne eller klokke. Endelig kendetegnes sorterne af deres små blomster på kun en til to centimeter. Hybrider med kompakt port og andre med opadblomstring foreslås også.\nDer er 3 typer clematis ifølge blomstringen: tidligt (januar til marts på skuddene i det foregående år), forår (maj og juni på træet i det foregående år), sommer (juli til september på årets skud).\nSelvom clematis er meget udbredt som en dekorativ plante, tilbyder den ikke velduftende blomstring. I det attende århundrede gav svensk naturforsker Carl Von Linné slægten "clematis" sit navn fra det græske "klématis", hvilket betyder gren eller gren.\nseværdighed: urteagtige flerårige\noprindelse: to halvkugler\nBlomstens farve: lilla, hvid, pink, fuchsia, gul, blå, lilla, lilla...\nplantage: efterår og forår\nblomstring: forår til efterår efter arten\nHøjde: op til 12 m\nClematis tilpasser sig meget godt til et solrigt og skyggefuldt sted på en rig jord, humus og derfor meget frugtbar. Det er nødvendigt at beskytte foden med en flise, for eksempel for at undgå ham direkte sol.\nFrøplanter er lavet i efteråret under kolde rammer, men det er bedre at lave urteholdige stiklinger i maj-juni eller halvtræ i juli. Opdelingen eller adskillelsen af afvisninger kan ske i april, og lagene er placeret i februar-marts.\nFor at nyde en meget god blomstring, vil plantningen af clematis ske i oktober eller april.\nPlanlæg en lille befrugtning ved hjælp af kompost eller godt dekomponeret gødning i begyndelsen af foråret, og glem ikke at dække foden af clematis om vinteren for at beskytte den mod for stærke geler.\nHjælp clematiserne til at trække op, hvis det ikke klæber som du ønsker.\nclematis med sommerblomst: prune i slutningen af vinteren, i februar, før vegetationens start ved at folde de stilke, der blomstrede det foregående år til ca. 50 cm fra jorden.\nforåret blomstrende clematis (små blomster), beskær efter blomstring (om sommeren) ved at fjerne dødt træ og overgroede stængler, især gamle stængler, der skal skære ned til 1/3.\nSe hele filen på størrelsen af clematis\nMealybugs, bladlus, snegle.\nClematiserne er plantet overalt, især langs væggene, på en balkon, i potter, i beholdere, på en terrasse eller til at klæde en pergola, en trellis eller et hegn...\nDer er næsten 400 arter af clematis: Clematis armandii (vedvarende løv og små tidlige hvide blomster) Clematis Nelly Moser (store lyserøde blomster med mørke bånd) Clematis Montana (små lyserøde blomster) Clematis alpina (billedet modsat), Alpernes clematis med små blå blomster i hængende klokker i foråret, Clematis viticella med lavendelblå blomster...\nVigtigstePlanter og blomsterClematis (Clematis Spp.), Dronningen Af Klatrende Planter\nScaevola (Scaevola Aemula), Vandfald Af Blomster\nScaevola (Scaevola aemula) tilbyder suspenderede blomsterkaskader eller en sommerdæknings effekt. Det er en efemerisk flerårig, som almindeligvis vokser årligt, fordi dens hårdhed er begrænset, til trods for alt, til 0° C eller -3° C punktligt, hvis jorden er helt drænet. Scaevola har en bushy vane, bløde, hængende stilke og stedsegrønne tandede, spatulere, mørkegrønne blade, op til 10 cm ved bunden, men mindre i højden.\nOrkideer: Virkelig Fantastisk Phalaenopsis\nDer er "klassisk" phalaenopsis, men der er mange andre slags. Takket være producenternes kreativitet og opfindsomhed kommer phalaenopsis nu i alle størrelser, fra mini til kæmpen på næsten 1 m, alle farver og former. I nogle tilfælde er dette underliv imidlertid unaturligt, og den nye blomstring vil være mere normal.\nAbutilon (Abutilon Megapotanicum) Eller Loungen Ahorn\nVelvetleaf har mange arter, men velvetleaf megapotanicum danner en krybende busk med en semi-hængende vane, som kan klatre, hvis den er trellised. Som det er hjemmehørende i Sydamerika, i vores regioner dyrkes det i veranda, drivhus eller som husplante fordi dets hårdhed ikke er fremragende (3° C).\nHer er en Clerodendron som bærer mange navne: gejstlige træ heldig træet, men "stinkende træ" i japansk for sin løvfældende, modsat, oval, fortandet måling 15 til 20 cm lang, stinke når knust. Det danner en busk busk med en oprigtig, rustik vane.\nEvakuere, giv et løft til din krop for at føle lysere som de solrige dage kommer, det er detox-programmets rolle. Her er nogle regler, der skal følges for at afgifte din krop og tabe lidt vægt uden stor indsats. Få mest muligt ud af din tallerken kan gøre forskellen Det handler om valg af frugter og grøntsager, der har visse egenskaber, for at hjælpe med at skylle ud de toksiner, der holder din krop fra at fungere godt.\nDen dekorative frugt af Malus Evereste. Dekorative æbletræer med blomster Vores canadiske venner kalder dem smukt crabapples for at skelne dem fra æbletræer, der producerer spiselige frugter. I Frankrig taler vi simpelthen om dekorative, prydende eller blomstrende æbletræer. 1. Malus x atrosanguinea 'Centurion' Denne store spredte busk har store blanke blade, 8 cm lange, oprindeligt rødviolet og mørkegrøn.\nBean: Genoprettende Og Toning\nJulkaktus (Schlumbergera), En Kaktus Uden Torner