Fusionen mellem Danish Crown og Steff-Houlberg - PDF\nFusionen mellem Danish Crown og Steff-Houlberg\nDownload "Fusionen mellem Danish Crown og Steff-Houlberg"\n1 Fusionen mellem Danish Crown og Steff-Houlberg 2002\n2 2 Fusionen mellem Danish Crown og Steff-Houlberg 1. Sammenfatning og konklusion Konklusion Markedsbeskrivelse Betydning og udvikling Fusionen mellem Danish Crown og Vestjyske Slagterier i De samfundsmæssige følger Fusionens umiddelbare konsekvenser uden kompenserende foranstaltninger Indkøb og slagtning af levende svin Produktion og salg af fersk svinekød til forbrug Produktion og salg af svinekød til (visse former for) industriel anvendelse Produktion og salg af (visse) tilberedte kødprodukter Tilsagn Levering af levende svin til slagtning Produktion og salg af svinekød til forbrug og forædling Tilsagn rettet særligt mod forædlingsindustrien Tilsagn rettet særligt mod detailhandlen Samlet vurdering af tilsagnene Tilsagnsaftalen Sagsfremstilling Indledning Parterne Danish Crown Steff-Houlberg Fælles selskaber Daka a.m.b.a Dat-Schaub a.m.b.a SFK Holding A/S Scan-Hide Danske Slagterier og tilhørende organisationer Danske Slagterier Slagteriernes Forskningsinstitut SPF-Selskabet Avlssamarbejdet Svineafgiftsfonden Fusionsaftalen Andelsselskaber Markedsbeskrivelse Indkøb af slagtesvin Produktion og salg af fersk svinekød til forbrug Produktion og salg af svinekød til industriel anvendelse Produktion og salg af forædlede kødvarer Bortskaffelse af animalsk affald Øvrige markeder\n3 3. Vurdering Fusionskontrolforordningen Kommissionens procedure for behandling af fusioner Henvisning af fusion til national behandling De danske konkurrenceregler Konkurrencelovens kapitel Konkurrencelovens fusionsregler Det relevante marked Markedet for indkøb af slagtesvin Markedet for produktion og salg af fersk svinekød til direkte forbrug Produktion og salg af svinekød til industriel anvendelse Markedet for forædlede kødprodukter Markedet for indsamling af slagteaffald Vurdering af fusionens virkninger på konkurrencen Indkøb af svin til slagtning i Danmark Produktion og salg af fersk svinekød til forbrug Produktion og salg af fersk svinekød til (visse former for) industriel anvendelse Markedet for produktion og salg af (visse) forædlede kødvarer Markedet for bortskaffelse af animalsk affald Samlet vurdering af fusionens virkninger på konkurrencen Vurdering af tilsagn Indkøb af svin til slagtning i Danmark Produktion og salg af fersk svinekød til forbrug Fersk svinekød til (visse former for) industriel anvendelse Produktion og salg af (visse) forædlede kødvarer Samlet vurdering af tilsagnene Appendiks 1 Modellen for kortsigtsanalyserne Model Appendiks 2: Augmented Dickey-Fuller test Appendiks 3: Markedsmodel til geografisk afgrænsning af markedet for fersk kød til supermarkeder Appendiks 4: Augmented Dickey-Fuller test, fersk kød til forbrug Appendiks 5: Estimation af krydspriselasticiteter mellem forædlede produkter Appendiks 6: Argumented Dickey-Fuller test, forædlede produkter Appendiks 7: Priseffekt på markedet for fersk svinekød til supermarkeder Appendiks 8: Priseffekt for salg af fersk svinekød til (visse former for) industriel anvendelse Appendiks 9: Effekt af tilsagn på markedet for fersk svinekød til supermarkeder Bilag 1 Kommissionens afgørelse i fusionen Danish Crown/Vestjyske Slagterier - IV/M1313 (herefter benævnt M1313) Bilag 2 Kommissionens hjemvisning af 14. februar\n4 4 Oversigt over tabeller Tabel 1-1: Udviklingen i svineproduktionen = Tabel 1-2: Danish Crowns og Steff-Houlbergs anvendelse af slagtesvin...14 Tabel 1-3: Markedsandele i pct...18 Tabel 2-1: Dakas medlemmer og kapitalandel pr. 1/ Tabel 2-2: DC s notering DKK pr. kg opdelt i vægtintervaller...69 Tabel 2-3: Oversigt over andelsslagteriernes vedtægter...80 Tabel 2-4: Udvikling i svineproduktionen...81 Tabel 2-5: Leverandørstrukturen i Danmark...81 Tabel 2-6: Produktion og eksport af levende slagtesvin målt i antal...89 Tabel 2-7: Oversigt over anvendelsesmulighederne for grovpartering...95 Tabel 2-8: Salg af fersk kød til direkte forbrug i DK i tons...97 Tabel 2-9: Oversigt over den %-vise fordeling på aftagergrupper...98 Tabel 2-10: Fordeling af antal butikker Tabel 2-11: Detailmarkedet for fersk svinekød Tabel 2-12 Prisudviklingen i affaldsafhentningspriserne Tabel 3-1: Spredningen på prisændringerne Tabel 3-2: Model for ændringerne i den danske afregningspris Tabel 3-3: Resultater af Dickey-Fuller testene Tabel 3-4: Handel med levende svin (inklusive smågrise mv.) 1999 målt i tons levende vægt Tabel 3-5: Produktion og eksport af levende slagtesvin målt i antal Tabel 3-6: Transportomkostninger Tabel 3-7: Forventet eksportandel til Tyskland i procent fra fusionsparterne Tabel 3-8: Udviklingen i den danske markedsandel for import af levende svin til Tyskland Tabel 3-9: Markedsandele for handelsmærker på dagligvareområdet Tabel 4-1: Indkøb af svin til slagtning i Danmark, Tabel 4-2: Den gennemsnitlige afregningspris, 2000/ Tabel 4-3: Afregningspriser for specialproduktioner, 2000/ Tabel 4-4: Salg af fersk svinekød til supermarkeder, Tabel 4-5: Forsyningen med fersk svinekød til industriel anvendelse i Danmark, 2000/ Tabel 4-6: Produktion og salg af fersk kød til industriel anvendelse for særlige danske mærkevarer, 2000/ Tabel 4-7: Produktion og salg af forædlede kødprodukter, 2000/ Tabel 4-8: Produktion og salg af pålæg i Danmark, 2000/ Tabel 4-9: Produktion og salg af leverpostej mv. i Danmark, 2000/ Tabel 4-10: Produktion og salg af hotdog-pølser i Danmark, 2000/ Tabel 4-11: Markedsandele for mobile pølsevogne 2000/ Tabel 4-12: Bortskaffelse af højrisikoaffald, Tabel A.1.1: Resultat af estimation af oprindelig model Tabel A.1.2: Resultat af estimation af endelig model Tabel A.3.1.: Mark-up for fersk svinekød til supermarkeder Tabel A.3.2: Øget profit på salg af dansk fersk svinekød til danske supermarkeder ved øgede priser på kødet\n5 Tabel A.4.1: Dickey-Fuller testresultater for prisforhold mellem Danmark og Tyskland Tabel A.4.2: Augmented Dickey-Fuller testresultater for prisforhold mellem Danmark og Sverige Tabel A.4.3: Dickey-Fuller testresultater for prisforhold mellem DK og UK Tabel A.5.1: Korrelationskoefficienter for priser på udvalgte produkter i perioden marts 1999 til marts Tabel A.5.2: Estimerede egenpris- og krydspriselasticiteter Tabel A.6.1: Testresultater for DC s danske vs. tyske og svenske baconpriser Tabel A.6.2: Testresultater for DC s danske vs. svenske pølsepriser Tabel A.6.3: Testresultater for DC s danske vs. svenske priser på leverpostej Tabel A.6.4: Testresultater for DC s danske vs. svenske, tyske, franske og engelske priser på pålæg Tabel A.6.5: Testresultater for DC s danske vs. svenske, tyske og finske priser på færdigretter og konserves Tabel A.7.1: Markedsandele i regnskabsåret 2000/01 på det danske marked for fersk svinekød til supermarkeder Tabel A.7.2.: Mark-up for fersk svinekød til supermarkeder Tabel A.7.3: Markedsandele anvendt i markedsmodel Tabel A.7.4: Priselasticiteter anvendt som udgangspunkt i markedsmodellen Tabel A.7.5: Betydningen af en fusion mellem Danish Crown og Steff-Houlberg Tabel A.7.6: Sammenhæng mellem egenpriselasticitet og dækningsbidrag i % Tabel A.7.7: Betydningen af en fusion mellem Danish Crown og Steff-Houlberg, e ii =-4,00 og e i =-1, Tabel A.7.8: Betydningen af en fusion mellem Danish Crown og Steff-Houlberg, e ii =-3,33 og e i =-1, Tabel A.7.9: Betydningen af en fusion mellem Danish Crown og Steff-Houlberg, e ii =-4,00 og e i =-0, Tabel A.7.10: Betydningen af en fusion mellem Danish Crown og Steff-Houlberg, e ii =-3,33 og e i =-0, Tabel A.8.1: Markedsandele Tabel A.8.2: Marginale omkostninger\n6 6 Oversigt over bokse Boks 1-1: Fusionen mellem Danish Crown og Vestjyske Slagterier...15 Boks 1-2: Tilsagn afgivet af Danish Crown...23 Boks 1-3: Frasalg af kapacitet ved sidste slagterifusion...26 Boks 2-1: Dimensioner ved forædling Boks 3.1 SSNIP-test\n7 Oversigt over figurer Figur 2-1: Oversigt over Danish Crown Gruppen...60 Figur 2-2: Leveringsstatistik antal svin pr. stop...86 Figur 2-3: Udviklingen i EU-referencepris for svinekød Figur 2-4: Den gennemsnitlig afregningspris Figur 2-5: Eksport fordelt på lande...96 Figur 2-6: Eksporten fordelt på varegrupper...97 Figur 3-1: Afregningspriser i Danmark, Tyskland og Sverige Figur 3-2: Afregningspriser i UK, Holland og Frankrig Figur 3-3: Uge-til-uge ændring i afregningsprisen i Danmark, Tyskland og Sverige Figur 3-4: Udviklingen i den relative pris mellem Danmark og Tyskland samt Danmark og Sverige Figur A.1.1: Residualplot Figur A.1. 2: Krydsplot Figur A.1-3: Normalfordelingsplot Figur A.4.1: Udviklingen i prisforholdet mellem udskæringer solgt i Danmark og i Tyskland Figur A.4.2.: Udviklingen i prisforskellen mellem Danmark og Tyskland sammenholdt med afsætningen i Tyskland for udskæring Figur A.4.3: Udviklingen i prisforskellen mellem Danmark og Tyskland sammenholdt med afsætningen i Tyskland udskæring Figur A.4.4: Udviklingen i prisforholdet mellem udskæringer solgt i Danmark og i Sverige Figur A.4.5: Udviklingen i forholdet mellem danske og engelske priser på udskæring Figur A.5.1: Udvikling i forbrug i Danmark af udvalgte forædlede produkter Figur A.5.2: Udvikling i forbrug i Danmark af udvalgte forædlede produkter Figur A.8.1.: Priseffekt af fusionen ved forskellige valg af ekstern elasticitet (ei) og forskellige valg af krydspriselasticitetsforholdet mellem DC og SH i forhold til de øvrige krydspriselasticiteter Figur A.8.2: Priseffekten af fusionen ved forskellige krydspriselasticiteter Figur A.8.3: Priseffekten af fusionen ved forskellige marginale omkostninger Figur A. 9.1: Fusionsbetingelsers betydning for fusionens priseffekt\n9 9 Fusionen mellem Danish Crown og Steff-Houlberg 1. Sammenfatning og konklusion 1.1 Konklusion I november 2001 besluttede Danish Crown og Steff-Houlberg at fusionere. Fusionen blev anmeldt til EU-kommissionen, idet parternes samlede omsætning (46 mia. kr.) overstiger EU-grænsen på 5 mia. euro eller ca. 37 mia. dkr. Efter drøftelser mellem slagterierne, Konkurrencestyrelsen og økonomi- og erhvervsministeren besluttede ministeren i december 2001 at anmode EUkommissionen om, at fusionen skulle behandles i Danmark. Baggrunden for dette ønske var, at fusionen stort set ikke påvirker konkurrencen i resten af EU, mens den har betydelige virkninger i Danmark. Og da Danmark i dag har en fusionskontrol, der fuldt ud er på højde med kontrollen i andre EU-lande, var det naturligt, at det er de danske konkurrencemyndigheder, der skal foretage afvejningen mellem fusionens mulige effektivitetsfremmende virkninger og de konkurrencebegrænsende virkninger - herunder ikke mindst virkningerne for forbrugerne og fødevareindustrien. EU-kommissionen var enig heri og henviste derfor i februar 2002 fusionen til behandling i Danmark. Fusionen har været vanskelig at behandle, fordi den medfører en kraftig ændring af konkurrenceforholdene. Samtidig har det vist sig at være vanskeligt at opstille tilsagn, som opvejer fusionens konkurrencebegrænsende virkninger. Det skyldes, at produktionsprocessen i svinesektoren er stærkt integreret fra "jord til bord", dvs. at slagterierne sidder på en stor del af råvareleverancerne, en stor del af slagtningerne, og en væsentlig del af forædlingsindustrien og forsyningen til detailhandelen. Og da slagterierne endvidere er andelsejede og ikke aktieselskaber, er det ikke umiddelbart muligt at frasælge ejerandele i de fusionerende virksomheder. Ved en vurdering af fusionen må der lægges vægt på mange forhold. For slagterierne selv er det væsentligste, at de med fusionen kan opnå stordriftsfordele eller synergieffekter. Slagterierne har selv beregnet denne fordel til mere end 200 mio. kr. årligt. Det skyldes for det første, at de kan undgå overlappende salgs- og markedsføringsfunktioner, både i Danmark og i udlandet. Endvidere er der stordriftsfordele i administrationen. Stordriftsfordelen i selve produktionen er mindre - parterne regner med at opretholde de fleste slagterier, idet noget af produktionen dog skal samles i et nyt, moderne storslagteri nær Horsens, som Danish Crown har planlagt gennem flere år, og som ventes at stå færdigt i efteråret Stordriftsfordelene vil gøre det muligt for slagterierne og deres ejere - de ca landmænd, der leverer svinene - at øge indtjeningen. Ikke nødvendigvis i forhold til i dag, men i forhold til den udvikling, der ellers ville være tale om. Svineleverandørerne har netop haft 1-2 relativt gode år, hvor priserne - bl.a. på grund\n10 10 af mund- og klovesyge i andre eksportlande og BSE i oksekød - har været høje. Der har imidlertid også været år, hvor svineavlernes indtjening har været lav, og hvor den effektive timeløn har været klart lavere end for lavtlønnede lønmodtagere. Fusionen gør det muligt at etablere et stærkt dansk "eksportlokomotiv", der både kan øge indtjeningen og gøre den lidt mere stabil. Konkurrencestyrelsen og -rådet må imidlertid ikke lade dette forhold være afgørende. Konkurrenceloven anerkender fuldt ud hensynet til at skabe store, effektive enheder, men slår fast, at dette ikke må ske på bekostning af mindre konkurrenter eller forbrugerne. Det er med andre ord ikke legitimt, hvis synergifordelene hovedsageligt skyldes øget markedsmagt. Det er netop denne øgede markedsmagt, der er problemet. Markedsmagten øges i næsten alle led. For det første øges den i forsyningsleddet, idet Danish Crown kommer til at sidde på 90 pct. af slagtningerne i Danmark. De svineavlere, der ønsker at levere til anden side, får færre valgmuligheder. Der kan derfor opstå et mindretalsbeskyttelsesproblem. Der kan til gengæld ikke opstå en situation, hvor sla g- terierne udnytter et flertal af svineavlerne, fordi disse jo ejer slagterierne og vælger repræsentanter til selskabets ledende organer. For det andet opnår slagterierne øget markedsmagt over for detailhandelen. Danish Crown får her ca. to trediedele af salget til supermarkederne af fersk kød. I værste fald kunne prisen her stige med op mod 10 pct, hvilket ville give slagterierne en forøget indtjening på flere hundrede mio. kr. om året. Markedsmagten skyldes, at mange forbrugere kigger på, hvor kødet kommer fra, og foretrækker dansk svinekød. Importkvoten er derfor kun 1-2 pct. Hertil kommer, at de nærmest liggende, udenlandske slagterier, der kunne være et alternativ, vil være nødt til at opbygge egen distribution med kølebiler. Detailhandelen kan derfor godt supplere leverancerne udefra, men kan i realiteten ikke klare sig uden slagterierne efter fusionen. Markedsmagten øges også i og over for forædlingsindustrien. Markedsmagten er dog mindre her end på markedet for fersk, dvs. frisk og ubehandlet, svinekød. De danske forbrugeres smagsløg er anderledes end i mange andre lande, men forskellen bliver mindre i takt med, at mange inspireres af fremmede køkkener. En del postejer, pateer, pålæg og pølser er imidlertid nationale specialiteter, der ikke afsættes i nævneværdig grad uden for landets grænser, og mange af udskæringerne til danske forbrugere er anderledes end i andre lande. Uden "tiltag" til at forbedre konkurrencen kunne prisen på kød til forædlingsindustrien stige med op til 5 pct. Ulempen for forbrugerne ved fusionen er således en risiko for højere svinekødspriser. En lige så vigtig ulempe er risikoen for, at der bliver mindre at vælge mellem på supermarkedernes hylder. Med fusionen bliver markedets pres på slagterierne for at produktudvikle mindre - hvad enten der er tale om nye grise, økologiske produkter, nye udskæringer eller forædlede produkter. Der vil også være risiko for, at slagterierne vælger at eksportere de bedste produkter og lade det danske marked nøjes med de næstbedste.\n11 11 Uden konkurrenceforbedrende tiltag ville der derfor ikke have været tvivl om, at fusionen skulle have været forbudt. Gennem en lang forhandlingsrunde er det imidlertid lykkedes at blive enige om tilsagn, der imødegår fusionens konkurrencebegrænsende virkninger. Tilsagnene falder i fire grupper. For det første har Danish Crown indvilget i at forbedre den enkelte leverandørs valgmuligheder og at beskytte mindretal blandt leverandørerne. Det sker ved bedre muligheder for såkaldte splitleverancer, så andelshaveren kan vælge at levere en del af sin produktion til konkurrerende slagterier. Den væsentligste nyskabelse er her, at svineavleren kan "samle sideproduktion sammen" over 8-ugers perioder, så han kan fylde en lastbil med svin til en konkurrent. Slagterierne får endvidere aftagepligt over for alle danske landmænd - også ikke-andelshavere. Samtidig styrkes mindretalsbeskyttelsen i Danske Sla gterier og i Svineafgiftsfonden. For det andet har Danish Crown accepteret at sælge et slagteri med kapacitet til at slagte svin om ugen. Det svarer til 2,5 pct. af den danske svineproduktion eller til 13 pct. af supermarkedernes og de uafhængige forædlingsvirksomheders samlede behov for forsyninger. Det er dobbelt så stor kapacitet, som EU fik Danish Crown til at sælge efter fusionen i 1999 med Vestjyske Slagterier. Det solgte sla g- teri (Koopmann i Silkeborg) standsede produktionen i 2001, bl.a. pga indkøringsproblemer. Konkurrencerådet har derfor krævet særligt gode (set fra købers side) eller hårde (set fra slagteriernes side) betingelser for salget. Slagterierne skal i 4 år bistå med at levere svin til slagteriet. Og mindsteprisen for slagteriet er negativ, nemlig minus 24 mio. kr., idet parterne skal sælge et slagteri i god stand for højeste bud med en medfølgende pulje på 24 mio. kr. Puljen kan dække underskud samt investeringer i maskiner og udstyr, forbedringer af miljø og arbejdsmiljø samt efteruddannelse for slagteriets medarbejdere. Konkurrencen i slagteleddet sikres også ved, at Danish Crown skal påtage sig at lønslagte for andre inden for en kvote på 1000 svin om ugen. Det betyder fx, at landmænd, forædlingsvirksomheder eller detailhandlere, der vil prøve en "ny gris" ikke skal investere i et eget slagteri - med de betydelige omkostninger, der kan være forbundet med det. Muligheden for at eksperimentere med nye kødtyper opretholdes på denne måde. Dertil kommer, at Danish Crown ikke mere, når virksomheden lukker slagterier, må forsyne dem med en ejendomsklausul, der hindrer købere i at drive slagteri. For det tredje sikres konkurrencen i forædlingsleddet. Forædlingsindustrien er i en periode på 10 år sikret forsyninger (op til tons om året, hvilket er en betydelig del af industriens råvarebehov) til priser, der ikke må overstige de gennemsnitlige eksportpriser. Herved fjernes effektivt risikoen for, at slagterierne kan misbruge deres markedsmagt over for mindre forædlingskonkurrenter - og om 10 år er\n12 12 der grund til at tro, at det indre marked er bragt til at fungere på denne del af fødevareområdet. Konkurrencen i forædlingsleddet sikres også ved, at Danish Crown forpligter sig til at sælge en forædlingsvirksomhed med en kapacitet svarende til tons om året. For det fjerde sikres konkurrencen til detailhandelen - ud over af den afledte effekt af tilsagnene oven for - ved, at Danish Crown har forpligtet sig til at give konkurrenter adgang til sit distributionssystem. Herved bliver de nemmere for konkurrenter (også fra andre lande) at nå helt ud til forbrugerne med frisk svinekød. Danish Crown skal også garantere, at ejere og lejere af pølsevogne i Danmark gives vilkår i fremtiden, der er mindst lige så gode som i dag. Samlet betyder disse fire grupper af tilsagn, at forbrugerne og konkurrenterne efter Konkurrencerådets vurdering er lige så godt stillet, som hvis fusionen var blevet forbudt. Det er der fire grunde til. For det første må tilsagnene vurderes som hårde og vidtgående. De er hårdere end de vilkår, MD Foods accepterede for at overtage Kløver Mælk, og også hårdere end EU s krav til Danish Crown ved den ovennævnte fusion i Det var netop denne mulighed for at stille særligt hårde krav, der var en del af baggrunden for anmodningen om, at fusionsbehandlingen skulle ske i Danmark. For det andet er fusionen vurderet med danske briller, dvs. ud fra situationen på de danske fødevaremarkeder. Der er imidlertid grund til at tro, at disse markeder i fremtiden vil blive mere internationale. Det gælder især på markederne for forædlede produkter, der på nogle områder i dag er danske, på andre områder allerede er internationale. For det tredje er der skelet til, at Steff-Houlbergs økonomiske situation er forringet mærkbart gennem de seneste måneder. Ganske vist er firmaets hovedslagteri i Ringsted i god stand, og delvis afskrevet, samtidig med at selskabets andelshavere har et opsigelsesvarsel på 2 år. På den anden side er en fjerdedel af selskabets andelshavere jyder eller fynboer, som nemt kan skifte til Danish Crown, som med det nye storslagteri i Horsens vil have kapacitet nok. Og knap 12 pct. af selskabets produktion sker i Rønne, som pga. af transportomkostningerne til og fra Bornholm har en særlig status. Ved en økonomisk nedgang for Steff-Houlberg kunne Danish Crown under alle omstændigheder mere eller mindre "gratis" over nogle år øge sin markedsandel i Danmark betydeligt. Endelig, for det fjerde, er detailhandelens købermagt øget i de seneste 10 år. Detailhandelen består i dag af tre grupper, som hver på sin måde er konsolideret: gennem gode regnskabsresultater i Dansk Supermarked-gruppen, gennem nordisk samarbejde i Coop og gennem fusioner hos "købmændene". Der er derfor ikke grund til at tro, at detailhandelen kommer "i lommen" på Danish Crown.\n13 13 Helt overordnet er der lagt vægt på den samfundsøkonomiske effektivitet, forbrugerpriserne og produktudbuddet. Vurderingen er, at den internationale konkurrence under alle omstændigheder presser slagterierne til stadig højere effektivitet i sla g- teleddet. Tiltagene vil formentlig sikre, at forbrugerpriserne fortsat ligger på stort set samme niveau, eller ikke mere end lidt over, priserne i vores nabolande. Endelig er det vurderingen, at tilsagnene vil sikre, at produktudbuddet ikke indsnævres. På den baggrund godkender Konkurrencerådet fusionen på betingelse af, at Danish Crown overholder de tilsagn, der er opnået enighed om. 1.2 Markedsbeskrivelse Betydning og udvikling Den danske svinesektor har stor betydning for samfundsøkonomien. Slagterierne og forædlingsvirksomhederne alene beskæftiger personer, og den samlede beskæftigelse i svinekødssektoren inkl. landbruget og følgeindustrien er på Hovedparten af svinekødsproduktionen, 85 pct., eksporteres. I 2001 var værdien af eksporten 29 mia. kr. Eksporten af svinekød udgør godt 6 pct. af vareeksporten, og svinekød har i en årrække været Danmarks største eksportartikel. Danmark er verdens største eksportør af svinekød, og der sælges til 130 lande. Den danske svineproduktion er steget væsentligt de seneste 20 år, jf. tabel 1-1. Tabel 1-1: Udviklingen i svineproduktionen = Antal slagtesvin Antal svin pr. leverandør Eksport (tons) I 1980 blev der leveret godt 14 mio. svin til slagtning, mens tallet i 2000 var godt 21 mio. svin, en stigning på 50 pct. Hele stigningen er gået til eksport. Samtidig er antallet af landbrugsbedrifter med svin faldet fra til Der er dermed sket en betydelig koncentration i produktionen af svin. Tendensen til koncentration er imidlertid endnu stærkere i slagterileddet. I 1980 var der 18 andelsslagterier, mens produktionen i 2000 var samlet i 3 selskaber, Danish Crown, Steff-Houlberg og Tican. De tre andelsslagterierne står for 95 pct. af slagtningerne og en endnu større andel af eksporten. De resterende 5 pct. af slagtningerne sker på i alt 125 mindre private slagterier. Danish Crown er langt det største slagteri med en omsætning, der er næsten syv gange større end Steff-Houlbergs og ca. 23 gange større end Ticans. Danish Crown slagter næsten fem gange flere svin end Steff-Houlberg og tretten gange flere end Tican.\n14 14 Af Danish Crowns og Steff-Houlbergs produktion af dansk svinekød sælges knap 5 pct. til forbrug af fersk svinekød i Danmark, jf. tabel 1-2, mens godt 15 pct. går til videre forædling her i landet (hvorfra de færdige produkter sælges dels i Danmark og dels til udlandet). Resten, dvs. 80 pct. af produktionen, afsættes på eksportmarkederne. En del af eksporten går til parternes udenlandske forædlingsvirksomheder. Derudover har specielt Danish Crown også en betydelig international handel med kød, fx i ESS-Food og Dat-Schaub. Tabel 1-2: Danish Crowns og Steff-Houlbergs anvendelse af slagtesvin 1000 tons i alt Heraf pct. Forbrug i DK Forædling i DK Eksport Danish Crown ,6 13,0 83,4 Steff-Houlberg 263 6,2 22,7 71,1 I alt ,1 14,7 81, Fusionen mellem Danish Crown og Vestjyske Slagterier i 1998 Den seneste store fusion i slagteribranchen var mellem Danish Crown og Vestjyske Slagterier i 1998, jf. boks 1-1.\n15 15 Boks 1-1: Fusionen mellem Danish Crown og Vestjyske Slagterier Fusionen mellem Danish Crown og Vestjyske Slagterier i 1998 var omfattet af EU s fusionskontrol, og en gennemførelse var derfor betinget af EUkommissionens godkendelse. Fusionen skabte Europas største svineslagteri med omkring 16 mio. slagtninger om året. Kommissionen fandt imidlertid, at fusionen ville skabe konkurrenceproblemer på det danske marked. For det første gjorde fusionen det svært for nye slagterier eller slagterier, som ønskede at udvide deres produktion at få forsyninger med levende svin. Danish Crown ville komme til at sidde på 76 pct. af markedet for levende svin. Andelshaverne (svineproducenterne) havde leveringspligt for hele deres produktion til Danish Crown. Andelshaverne havde dermed ingen valgmulighed, men var henvist til at levere til Danish Crown, medmindre de ville melde sig helt ud af selskabet. Derfor var det et vilkår for Kommissionens godkendelse, at andelshaverne i Danish Crown fik mulighed for at afsætte op til 15 pct. af deres ugentlig produktion til anden side (splitleverancer). For det andet ville Steff-Houlberg efter fusionen være den eneste konkurrencetrussel for Danish Crowns salg af fersk svinekød til supermarkederne. Kommissionen vurderede, at Steff-Houlberg ikke ville blive en alvorlig trussel til Danish Crown i praksis. Salget af svinekød var et gennemsigtigt marked, og de to virksomheder ville have gode muligheder for at matche de konkurrencetiltag, den anden gjorde brug af. Steff-Houlberg var en væsentlig mindre virksomhed end Danish Crown, hvis omsætning dengang var næsten 10 gange større, og Steff-Houlberg havde ikke nogen konkurrencemæssige fordele sammenlignet med Danish Crown. Selskabet havde ingen oksekødsproduktion og var delvis afhængig af at kunne afsætte en stor del af sin eksportproduktion gennem de Danish Crown-kontrollerede selskaber ESS-Food og Dat-Schaub. Derfor var det en afgørende forudsætning for Kommissionens godkendelse, at Steff-Houlbergs binding til ESS-Food og Dat-Schaub blev afbrudt, og at Danish Crown solgte et slagteri med en passende kapacitet. Et uafhængigt slagteri kunne skabe en tredje spiller på markedet og derved medvirke til at sikre virksom konkurrence. Danish Crown forpligtedes til at forsyne det ny slagteri med levende svin i en startperiode. Nu 3 år efter fusionen har det vist sig, at de vigtigste tilsagn nemlig kravet om frasalg og splitleverancer har haft begrænset virkning. Det frasolgte slagteri stoppede produktionen efter mindre end 1 år, og kun ganske få producenter leverer levende svin til anden side. Siden 1999, hvor Kommissionen godkendte fusionen, har markedet været udsat for kraftige prisbevægelser, bl.a. som følge af mund- og klovesyge i nogle vigtige eksportlande. I løbet af godt 1 år (begyndelsen af 2000 til midten af 2001) steg noteringerne med over 60 pct. Siden - efter midten af er der indtrådt et fald.\n16 16 Dette har ført til betydelige udsving i indtjeningen for slagterierne og dermed også andelshaverne. De høje priser på eksportmarkederne bl.a. i Japan og USA har på den ene side ført til høje afregninger til slagteriernes andelshavere. På den anden side har prisfaldet stillet store krav til slagteriernes omstillingsevne. Der har bl.a. været tilbagegang på det russiske marked, hvilket især har ramt Steff-Houlberg. Samtidig har konkurrencen på hjemmemarkedet ført til, at Steff-Houlberg har tabt nogle store supermarkedskæder som kunder. Steff-Houlbergs situation er således dårligere i dag, end tilfældet var i Fusionen mellem Danish Crown og Steff-Houlberg vil - uden kompenserende foranstaltninger - skabe mange af de samme konkurrencemæssige problemer som i Problemerne er dog noget større, idet alternativerne til Danish Crown på det danske marked - efter en fusion med Steff-Houlberg - vil være stærkt begrænsede. Med hensyn til produktion og slagtning af levende svin vil Danish Crown sammen med Steff-Houlberg kontrollere 90 pct. af den samlede danske svineproduktion mod 76 pct. i For salg af fersk svinekød til supermarkederne vil parterne samlet få en markedsandel på pct. mod 40 pct. i Til forskel fra dengang vil der ikke være nogen, der kan tage konkurrencen op med Danish Crown om at blive hovedleverandør til supermarkederne. Også for salg af svinekød til forædlingsindustrien vil den fusionerede virksomhed stå stærkt, og den vil være største udbyder for alle grupper af forædlede produkter, bortset fra leverpostej, hvor Stryhns er størst De samfundsmæssige følger Den danske svinesektor står stærkt internationalt. Flere undersøgelser peger på, at de danske slagteriers position i væsentlig grad skyldes forhold som høj produktkvalitet og fødevaresikkerhed, samt slagteriernes evne til at tilpasse produkterne individuelt til de udenlandske markeder. Der er udviklet nye produkter og typer af svin efter importlandenes behov (fx UK-grise til de engelske supermarkeder, EUtungsvin til de tyske forbrugere og specialskinker til de sydeuropæiske markeder). Samtidig har andelsslagterierne opretholdt en produktion med høj kapacitetsudnyttelse i slagteleddet og en høj forædlingsgrad. Det har sikret konkurrenceevnen og indtjeningen, og gennem andelssystemet er dette også kommet leverandørerne til gode. Priserne til de danske svineproducenter, der bestemmes ud fra eksportprisene, har således normalt været på mindst samme niveau som i udlandet og i flere år noget højere. De danske slagterier forestår også praktisk taget hele forsyningen med fersk svinekød til den danske detailhandel, ligesom de har størstedelen af leverancerne til for-\n17 17 ædlingsindustrien. Det indebærer en risiko for et reduceret konkurrencepres. I Konkurrenceredegørelsen fra 1999 pegede styrelsen på, at udvalget af produkter til den danske detailhandel var snævrere, end man skulle forvente 1. Supermarkedernes import af fersk svinekød var minimal. Der var ingen markedsføring af nye udenlandske produkter. Udbudet til hjemmemarkedet var dog ved at blive mere differentieret. Der var kommet velfærdsgrise, økologiske grise mv. Det er vanskeligt at sammenligne svinekødspriser mellem forskellige lande. Det skyldes, at der er forskellige måder at udskære grisen på samt forskelle i forbrugernes ønsker og i forædlingsindustriens behov. For nogle identiske produkter kan det dog konstateres, at de danske slagterier har opnået højere priser til det danske marked end ved salg til andre markeder. Man kan dog ikke uden videre deraf slutte, at de danske engrospriser som helhed har ligget højere end udlandets. Det er sandsynligt, at i hvert fald en del af forskellen udlignes af lavere priser på andre dele af grisen, hvor det ikke er muligt at sammenligne priser for produkterne. Sammenligning af forbrugerpriser for svinekød mellem landene er endnu vanskeligere. Produkter og forbrugsmønstrene er meget forskellige. Danskerne køber fx flere fedtfattige produkter end tyskerne og italienerne og langt mindre bacon end englænderne. Vi anvender også færre skinker end i andre lande. Kødet skæres også forskelligt ud. Der er intet, der tyder på, at fusionen vil ændre på dette mønster - tværtimod. Slagteribranchen opererer internationalt, hvor modernisering og effektiv produktion er afgørende forudsætninger. I denne konkurrence er det en fordel, at virksomheder har en vis størrelse, så man inden for samme organisation kan høste fordele ved specialisering og stordrift, samtidig med at man kan fastholde evnen til hurtig omstilling. Fusionen vil give parterne væsentlige synergieffekter i form af effektivitetsgevinster og vil også styrke parternes markedsposition på eksportmarkederne. På den anden side er der risiko for, at det reducerede konkurrencepres på det danske hjemmemarked vil medføre, at priserne på svinekødsprodukter i de danske supermarkeder vil stige. Konkurrencestyrelsens analyser peger på, at en prisstigning i detailleddet på 8-10 pct. vil være sandsynlig. De dele af forædlingsindustrien, der traditionelt har satset på danske råvarer, risikerer også at blive ramt. Dernæst kan man frygte, at parterne ikke længere vil have så stærkt incitament til at målrette deres produktudvikling til det danske marked. Eksporten vil være mere interessant at anvende ressourcer på. Det kan føre til, at danske forbrugere på sigt vil få et snævrere udvalg af produkter at vælge imellem end ellers, herunder færre kvalitetsprodukter. Vurderingen af fusionen mellem Danish Crown og Steff-Houlberg er derfor sket i lyset af, at det er afgørende at sikre, at fordelene ved fusionen - i form af synergie f- 1 Konkurrenceredegørelsen 1999, side 79\n18 18 fekter og en større styrke på eksportmarkederne - ikke betales af de danske forbrugere eller andre danske virksomheder. 1.3 Fusionens umiddelbare konsekvenser uden kompenserende foranstaltninger Konkurrencestyrelsens undersøgelser viser, at fusionen vil medføre konkurrenceproblemer i relation til: indkøb og slagtning af levende svin, produktion og salg af fersk svinekød til supermarkeder, produktion og salg af svinekød til (visse former for) industriel anvendelse, samt produktion og salg af (visse) tilberedte kødvarer. Danish Crown vil som følge af fusionen opnå betydelige markedsandele, jf. tabel 1-3. Tabel 1-3: Markedsandele i pct. Indkøb Svinekød Svine- af levende til kød til super- foræd- svin marke- lingsin- der dustrien Samlet Tilberedte kødprodukter Pålæg i alt 1 Hotdogpølser Leverpostej Danish Crown 74, Steff-Houlberg 15, Samlet 89, Note 1 : Kolonnen angiver tal for samtlige pålægsprodukter under ét. For mærkevarepålæg vil parternes markedsandel efter fusionen være højere end for samtlige pålægsprodukter Indkøb og slagtning af levende svin Allerede inden fusionen var Danish Crown dominerende, hvad angår produktion og indkøb af slagtesvin, idet de havde en markedsandel på 74 pct. Det nye selskab vil aftage 89,5 pct. af den danske produktion af slagtesvin. Den nærmeste konkurrent har 5 pct. Fusionen indebærer, at landmændenes valgmuligheder begrænses. Ønsker en ny landmand en fast aftager til sine svin, vil Danish Crown i praksis være eneste mulighed. Dette hænger sammen med, at Danish Crown og Steff-Houlberg er de eneste slagterier, der kan aftage svin over hele landet. Samtidig har de private svineslagterier kun et begrænset behov for leverancer og er derfor ikke noget realistisk alternativ. Danish Crowns position forstærkes af, at de enkelte svineproducenter (andelshavere) er forpligtet til at levere deres produktion til Danish Crown. Det gør det samtidigt vanskeligt for andre slagterier, herunder nye virksomheder, at få forsyninger.\n19 19 Før fusionen mellem Danish Crown og Vestjyske Slagterier i 1999 omfattede denne leveringspligt andelshavernes fulde produktion, dvs. at de var udelukket fra at levere til andre end Danish Crown. Som led i gennemførelsen af fusionen fik svineproducenterne mulighed for at levere op til 15 pct. af deres ugentlige produktion til andre end Danish Crown. Denne mulighed for såkaldte splitleverancer har eksisteret siden 1. oktober 2001, men kun 7 ud af knap andelshavere har benyttet sig af den. Dette hænger formentlig sammen med, at det ikke har været attraktivt for konkurrerende slagterier at aftage svin fra Danish Crowns andelshavere. Det kan der være flere grunde til. De øvrige slagterier i Danmark er bortset fra Tican, der ikke kan aftage flere svin af en beskeden størrelse og ligger spredt. Såfremt et konkurrerende slagteri ønsker at aftage svin fra Danish Crowns andelshavere fx fordi det vil udvide produktionen - skal det være i stand til at betale noget mere end Danish Crown. Samtidig skal det betale for transport fra landmand til slagteri, hvilket kan være bekosteligt - fx koster det op til 40 øre pr. kg at transportere svin fra Jylland til Sjælland. Desuden har det betydning, at opgørelsen af de 15 pct. sker på ugebasis. Et konkurrerende slagteri, som vil udnytte de 15 pct., som landmanden kan sælge til anden side, tvinges til at sprede sine ugentlige indkøb ud på et stort antal landmænd. Hvor Danish Crown kan afhente 100 svin hos en enkelt landmand, skal det konkurrerende slagteri ud til 7 landmænd hver uge for at indkøbe det samme antal. Selvom adgangen til at levere 15 pct. af svineproduktionen til andre end Danish Crown også vil gælde de tidligere medlemmer af Steff-Houlberg efter fusionen, ændrer det ikke ved, at det vil være vanskeligt for et nyt slagteri at få leverancer på konkurrencedygtige vilkår. Danish Crown er efter fusionen eneste slagteri på landsplan, der kan aftage produktionen fra en ny svineproducent. Tican (i Thisted), som er den største konkurrerende virksomhed, optager p.t. kun nye leverandører på venteliste og er i øvrigt kun et alternativ for landmænd i Nordjylland. Det vil derfor blive svært for en ny producent at etablere sig på markedet, såfremt Danish Crown i fremtiden afviser at optage svineproducenter som andelshavere eller nægter at aftage svin fra ikkeandelshavere. Fusionen medfører også, at parternes bestyrelsesposter i brancheforeningen for svineslagterier, Danske Slagterier, lægges sammen. Danske Slagterier varetager bl.a. informationsformidling, afsætningsfremme og står også for en væsentlig del af forsøgs- og udviklingsarbejdet inden for svineavlen og produktionen. Efter fusionen vil der kun være 1 medlem af bestyrelsen ud af 11, der ikke repræsenterer Danish Crown. Danish Crown vil dog ikke være i stand til at gennemføre\n20 20 beslutningen uden opbakning fra dette medlem, for selvom beslutninger træffes med simpelt flertal, er de kun gyldige, såfremt 2 slagterier stemmer for forslaget. I forlængelse heraf vil Danish Crown efter fusionen også forstærke sin indflydelse på sammensætningen af bestyrelsen i Svineafgiftsfonden. Svineafgiftsfonden finansierer bl.a. forskning og forsøg, produktudvikling, rådgivning, sygdomsforebyggelse- og bekæmpelse samt kontrol. Samlet giver fusionen Danish Crown stor indflydelse på forskning og produktudvikling og næsten fuldstændig kontrol over indkøb og slagtning af levende svin. Dette har også betydning for de senere omsætningsled, der er afhængige af forsyninger med svinekød Produktion og salg af fersk svinekød til forbrug Danish Crown vil efter fusionen være dominerende, når det gælder om at forsyne de danske supermarkeder med fersk svinekød, idet virksomheden vil få en markedsandel på pct. Steff-Houlberg har hidtil været den eneste virksomhed, der har kunnet konkurrere med Danish Crown om at være hovedleverandør til supermarkedernes landsdækkende køb af fersk svinekød. De nærmeste konkurrenter har markedsandele på under 5 pct., og selvom nogle af dem i et vist omfang kan fungere som anden, tredje eller fjerde leverandør til supermarkedskæders lokale afdelinger, har ingen af dem de nødvendige faciliteter (mængder, opskæring eller emballering) til at konkurrere med parterne på landsplan. Supermarkederne kræver landsdækkende distribution med svinekød af ensartet kvalitet, som kan bruges i de ugentlige tilbudskampagner. Resultatet er derfor, at konkurrencen begrænses. Analyserne, som præsenteres i kapitel 3 og i appendikserne viser, at det manglende konkurrencepres kan føre til gennemsnitlige prisstigninger på over 2 kr. pr. kg, eller ca. 10 pct. En merpris, der skal betales af de danske supermarkeder uanset hvor de køber ind. Konkurrencen fra eventuelle nye udbydere eller fra import vil næppe være tilstrækkelig til at imødegå eventuelle prisstigninger. Det koster ca. 300 mio. kr. at bygge et nyt, moderne slagteri med en kapacitet på ca svin pr. uge, mens prisen for at bygge en opskæringsvirksomhed er ca. 100 mio. kr. En ny virksomhed skal samtidig have sikkerhed for leverancer af levende svin og afsætning, hvilket er vanskeligt på det danske marked. Etablering af nye virksomheder er derfor ikke sandsynlig på kort sigt. En anden mulighed er øget import. Men der er her en række faktorer, der fungerer som hindringer, og som kumulativt bevirker, at en væsentlig øget import ikke uden videre er sandsynlig.\nKOMMISSIONENS BESLUTNING. af 9. marts 1999\nK(1999) 560 endelig udg. - DA KOMMISSIONENS BESLUTNING af 9. marts 1999 om en procedure i henhold til Rådets forordning (EØF) nr. 4064/89 (Sag nr. IV/M.1313 - Danish Crown/Vestjyske Slagterier) (Kun den


mandfjols: Giv en skilling til de onde feminister!\nJeg har skamløst stjålet biledet her fra Dansk Kvindesamfunds Facebook-side.\nForhåbentlig tilgiver de mig hvis I stikker dem en mønt.\nTænketanken MANFO har bedt om donationer til sit nyeste projekt: At afsløre KVINFOs bias. Tænketanken har nu tjent næsten 1300 kroner til øl og slik, så her på redaktionen tænkte vi "Hey! Det dér crowdfunding ser da meget smart ud!"\nSå nu er der en knap i øverste højre hjørne af hver side, hvor du kan klikke for at give en skilling, hvis du skulle have lyst til sådan noget. Ikke til Mandfjols, men til de onde feminister hos Dansk Kvindesamfund, som nok kan bruge pengene bedre end jeg kan. Jeg ville nok ende med at bruge det hele på chips eller neglelak.\nJeg håber I føler jer gavmilde! Knuz fra Mandfjols ♥\nIndsendt af Mandfjols kl. 15.35\nEtiketter: mandfjols, onde feminister


View from front of the guesthouse - Billede af Floriana Guesthouse, Cairns - TripAdvisor\nView from front of the guesthouse - Billede af Floriana Guesthouse, Cairns\nSøg Sydlige Stillehav›Australien›Queensland›Cairns Region›Cairns›Cairns B&B’er›Floriana Guesthouse-billeder\nBillede: “View from front of the guesthouse” Fra anmeldelse:\naf Floriana Guesthouse\nNr. 6 af 14 B&B’er/kroer i Cairns 183 The Esplanade, Cairns, Queensland 4870, Australien Hotelfaciliteter\n24 nyttige stemmer Anmeldt 25 januar 2010\nTak for din vurdering. Indberet Har du besøgt Floriana Guesthouse? Fortæl om dine oplevelser!\nTilføj billede Se alle 85 anmeldelser af Floriana Guesthouse Udforsk lignende hoteller Cairns Plaza Hotel 1.008 anmeldelserVis priser 0.8 km Reef Palms 535 anmeldelserVis priser 0.6 km Holiday Inn Cairns Harbourside 1.292 anmeldelserVis priser 0.2 km Vis alle hoteller i Cairns Om os


Her er åben kildekode svaret på alt - Computerworld\nÅben kildekode skal altid vælges, ellers bliver du straffet. Sådan lyder en helt ny regeringsbeslutning i dette europæiske land.\n28. januar 2014 kl. 13.27\nDet italienske direktorat for digitalisering, Agenzia per l'Italia Digitale, har lagt et dokument på nettet med retningslinjer og regler, der kort fortalt kræver, at alle offentlige virksomheder skal vurdere mulighederne for at benytte fri software, før de køber licenser.\n"Nu er fri software normen og lukket software undtagelsen. Jeg er stolt over, at Italien for en gang skyld tager førertrøjen på," siger Carlos Piana fra Free Software Foundation Europe om beslutningen.\nDet er Agenzia per l'Italia Digitales opgave at holde justits med, at reglerne bliver overholdt. Og domstolene i landet har nu også myndighed til at annullere beslutninger, der går imod regelsættet.\nIkke så smart: Her gemte hackere Adobes kildekode efter tyveri


Er det lige så sjovt at date ældre kvinder, der betaler for gourmetmiddage og dyre vine, som det lyder?\nJeg lå i min seng en dag sidste sommer og fik lige pludselig brændende lyst til at prøve noget nyt. Efter at have geninstalleret Tinder på min telefon – som jeg slettede, efter jeg havde spammet samtlige matches med Drake-tekster – og sat min profil op, skulle jeg træffe et valg: Hvilken aldersgruppe var jeg interesseret i at date?\nMed et nonchalant swipe til højre satte jeg grænsen ved 50 år og gik derefter på opdagelse i Tinder-land. Efter et stykke tid blev min tommelfinger øm, og jeg faldt i søvn. Næste morgen vågnede jeg ved, at min telefon brummede. Så brummede den en gang mere. Og en gang mere. Efter at have åbnet appen indså jeg, at jeg havde skrabet dusinvis af matches sammen – mange viste sig at være "modne" kvinder – og så fik jeg en idé. Min mission var at blive forkælet med dyre middage og vine af ældre kvinder, uden at stikke af før daten var overstået eller min appetit var stillet.\nDe fleste heteroseksuelle fyre har på et eller andet tidspunkt drømt om at date en sexet MILF-type, men at skaffe sig en sugarmama er alligevel noget andet. At helt give slip på kontrollen og vise sin svaghed som en gennemsnitlig machomand er lige skridtet over bare at gokke den af til en video under Mature-kategorien på Pornhub. Det er en stor forpligtelse til en helt anden livsstil og en helt anden måde at blive behandlet på. Det var eksperiment, som jeg vidste, jeg måtte kaste mig ud i for at se, om det virkelig levede op til forventningerne.\nDet næste, jeg gjorde, var at sætte en annonce op på Craigslist, hvor jeg ledte efter en ældre kvinde. Jeg oprettede også en konto på et datingsite for modne kvinder, der foretrækker unge mænd.\n"19-årig universitetsstuderende, der arbejder i mediebranchen. Jeg er ret åben og med på det meste," skrev jeg i min biografi og supplerede med oplysninger om mit udseende (ikke decideret frastødende) og min økonomiske situation (forfærdelig). "Jeg leder ikke efter et forhold. Jeg vil gerne lære mere om verden. Så du skal ikke forvente en kæreste, men heller ikke en, der stikker af næste morgen."\nMed et delvist sløret billede af mit ansigt på profilen åbnede jeg min konto og gjorde den offentligt tilgængelig. Den følgende måned gik jeg på adskillige dates med en håndfuld kvinder i alderen 35-48 år. Samtlige kvinder var søde, men også meget bestemte – nogle mere end andre. Det følgende er en gennemgang af højdepunkterne.*\n*Alle navne er ændrede\nEn dyr middag. Foto via Flickr-bruger w00kie\nTessa var den første, der kontaktede mig, efter jeg havde åbnet min profil. Hun skrev, at hun kunne lide ligefremhed og beundrede det, at jeg arbejdede så hårdt i så ung en alder. Men vores digitale samtale vendte sig hurtigt mod mere overfladiske detaljer. Hun syntes blandt andet, at jeg havde sexede kindben og ville vide, om jeg syntes hendes veltrænede krop var sexet.\nEftersom det her var første gang, jeg havde kastet mig ud i at date kvinder, der kun var få år yngre end min mor, vidste jeg ikke rigtigt, hvad jeg kunne forvente mig, så jeg var klar til at smutte, hvis det blev underligt eller ubehageligt (det havde jeg en mistanke om). Baseret på de "horror-historier" jeg havde fra venner, der havde prøvet at date folk væsentligt ældre end dem selv, vidste jeg, at det kan gå galt, hvis personen, man dater, er super desperat efter noget kinky sex eller alternativt behandler en, som om man er en blomme, der skal plukkes, inden den bliver alt for moden. Jeg vil ikke være en blomme.\nDa jeg ankom til mødestedet – en italiensk restaurant i en trendy del af byen – ti minutter for tidligt, kunne jeg til min store overraskelse konstatere, at Tessa allerede var dukket op. Hun sad med servietten i skødet og håndtasken stukket ind under stolen. Hun så rigtig godt ud. Hun mindede mig på en måde om Gillian Anderson i X-Files-dagene. Hende var jeg ret vild med som barn. Det alene gjorde, at jeg gik topmotiveret ind til daten.\nDa hun så mig komme over mod bordet, rejste hun sig ikke for at sige goddag. I stedet for holdt hun øjenkontakten hele vejen, som om hun ville fortære min sjæl. Jeg er ret god til at nidstirre folk, så jeg undveg ikke hendes blik, gav hånd og sagde goddag.\n"Hvordan går det?" spurgte jeg. "Fint, fint. Sid ned." Jeg fulgte hendes ordre uden et ord.\nModne kvinder, der godt kan lide unge mænd (med den engelske betegnelse en "cougar") henviser ofte til deres kavalerer som værende "unger", og selv om Tessa aldrig brugte begrebet, når vi mødtes, så havde hun skrevet det, mens vi kommunikerede online. "Unge" er selvfølgelig en pæn måde for en matriark at sige, at hun ejer en, og det vidste jeg godt, før jeg kastede mig ud i det her. Jeg så faktisk frem til at komme under vingen på en ældre, succesfuld kvinde. Det vender også op og ned på den typiske dynamik mellem kønnene, og jeg kan godt lide gratis middag, så hvorfor ikke?\nEfter nogle minutters smalltalk var isen brudt. Vi endte med en lang middag (376 kroner) og en flaske vin (150 kroner), og resten af aftenen vadede jeg halvfuld rundt i byen. Alle mine udgifter blev dækket. Tessa var bogholder, og hun gjorde det klart, at jeg ikke skulle betale for noget som helst. Til sidst lykkedes det mig at overbevise hende om, at det havde været utroligt svært for mig at lade hende betale for middagen, så hun gik med til at jeg købte kaffe (15 kroner) efter middagen.\nDa aftenen var ved at være omme, blev hun pludselig meget direkte. Hun lagde an på mig med lynets hast, og jeg overgav mig fuldstændig (selvfølgelig). For første gang i lang tid skulle jeg næsten ikke gøre noget for det selv. Vi sad på en bænk i parken og kyssede lidt, før vi gik hver til sit. Før jeg gik, sagde jeg, at jeg var klar til at gøre det igen, men så fik jeg det underligt med det senere, da jeg så billeder af hendes børn – og faren, som hun var blevet separeret fra kort tid efter deres fødsel – da hun tilføjede mig på Facebook. Vi gik aldrig ud igen, selv om hun skrev til mig to gange og bød mig ud på is. Jeg elsker is, men at snave på en bænk med en kvinde, der er gammel nok til at være min mor, blev alligevel for akavet.\nFoto via Flickr-bruger Nicolas Alejandro\nKort tid før jeg gik ud med Tessa, modtog jeg en besked fra Angela, som havde læst mit opslag på Craigslist: "Jeg giver gerne middag, men er du frisk på et knald? Ellers er jeg ikke interesseret," skrev hun. Jeg var ikke helt sikkert på, hvordan jeg skulle svare. Hun havde ikke vedhæftet et billede, og det eneste hun havde oplyst om sig selv var hendes alder. Jeg er som oftest "frisk på et knald," men jeg var lidt bekymret for, at hun prøvede at catfishe mig. Der var selvfølgelig også risikoen for, at hun i virkeligheden var en seriemorder. Jeg endte med at tænke over det et par uger, indtil det blev tid til at rydde op i min indbakke. Efter at have læst mailen igennem igen efter min date med Tessa, tænkte jeg: "Fuck det. Hvorfor ikke?" Så let som ingenting, havde mine fingre pludselig tastet, "Helt sikkert. Ring til mig." Min telefon ringede næsten omgående.\nVi talte sammen i cirka ti minutter, før vi lagde en plan. Hun sagde, at vi skulle mødes på en kaffebar i byen. Derfra kunne vi gå på bar, og se hvad der skete. Som det også var tilfældet med Tessa, så ville Angela betale hele gildet. På intet tidspunkt under planlægningsfasen traf jeg nogen form for beslutning. Det tillod hun ikke. Mens vi talte sammen over telefonen, gjorde hun det klart, at hun under ingen omstændigheder ville have, at jeg kaldte hende for en "cougar". Hvis jeg skulle kalde hende noget andet end "skat" skulle det være "min løvinde", og jeg måtte love altid at lytte til det, hun sagde. Jeg har altid været vant til at være i jævnbyrdige forhold, så det var ret underligt at få at vide, at jeg skulle underkaste mig et andet menneske. Et kort øjeblik oplevede jeg, hvordan kvinder til alle tider har haft det.\nDa jeg første gang ser Angela, har hun et outfit på, der skriger boss: Hun var iført en sort læderjakke, blå jeans og støvler og nedringet trøje. Hun var helt sikkert en sexet, MILF-type – hun lignede lidt en bikerchick uden de indsunkne ansigtstræk, man typisk får af at suge for mange bajere – og hun emmede at kontrol. Hun insisterede så hårdt på at sætte dagsorden, at hun tidligt i forløbet tog min hånd i et jernhårdt greb og førte os videre til aftenens første destination. Det var et eksperiment, og jeg fik gratis kaffe og sprut ud af det, så jeg kunne ikke klage.\nHele aftenen fremstår nu i en tåge, hvor én bar bliver til en anden, men jeg husker tydeligt, at Angela var en yderst interessant kvinde: Hun fortalte mig, at hun var blevet skilt fra sin mand – der var ti år yngre end hende – for ikke så længe siden, fordi hun gerne ville date yngre mænd. Da jeg spurgte hende, hvor mange andre dates hun havde været på før vores, sagde hun, at hun ikke kunne huske det præcise tal, men hun havde datet en del det sidste års tid. Så insisterede hun på, at vi gik hjem til hende, og det passede mig helt fint.\nDa vi kom hjem til hende – hun boede i en penthouselejlighed tæt på kaffebaren, hvor vi havde været tidligere – lignede hele lejligheden en form for red light-district/sexhule som var indrettet udelukkende til det formål at forføre mig. Fra den grå lædersofa med de røde fløjlspuder på til perleforhænget ud til entreen. Der duftede også dejligt, som om lavendel og chokolade havde fået et kærlighedsbarn. De dæmpede neonskilte, der proklamerede ting som "Love" og andre Tumblr-agtige banaliteter, udgjorde det meste af den sparsomme belysning i stuen. Der var tændt stearinlys på køkkenbordet og fra en iPod-dock strømmede noget behageligt, atmosfærisk house musik ud i stuen. Det var dybest set ligesom at være med i musikvideo til et nummer af The Weeknd lige bortset fra stofferne og bonghåret. Jeg var faktisk helt nede med det.\nSå snart jeg havde snøret mine støvler op og rejst mig igen, dirigerede Angela mig over på sofaen midt i stuen. Jeg havde kun lige sat mig ned, da hun kastede sig over mig og begyndte at knappe mine bukser op og gnubbe mig i skridtet. Ingen kys, ingen smalltalk. Det var lidt underligt – hun mindede mig om en af mine gamle venners tante, som altid drak tomatjuice og var solariebrun året rundt. Men jeg havde tidligere på dagen taget et par angstdæmpende piller, så fra et kemisk standpunkt var min hjerne pisseligeglad. I et snuptag fik hun mine bukser af, rev mine underbukser ned og begyndte at sutte mig af. Jeg skal også huske at nævne, at hun var rigtig god til det. Det er det bedste blowjob, jeg har fået, siden dengang jeg vågnede og lå og råkneppede min madras efter et drømme-blowjob. Angela vidste, hvad hun lavede, og hun gjorde det godt.\nPludselig stoppede hun og rejste sig. Et kort øjeblik for tanken igennem mit hoved, at jeg havde gjort noget galt. Havde jeg ikke kæmpet tilstrækkeligt imod? Jeg forstod ikke situationen. Så begyndte hun at tage sine bukser af, og så prøvede hun at sætte sig op på min pik.\nDet var her, det hele gik galt. Da jeg sagde til hende, at jeg skulle have et kondom på, forsøgte hun at stoppe mig. Jeg sagde til hende, at jeg ikke ville have sex uden et på, og hun bad mig om at holde op med at klynke. Jeg mistede omgående lysten til at bolle. Jeg blev vred over at få at vide, hvad jeg skulle og ikke skulle gøre og droppede facaden, i det jeg skubbede hende ned fra mit skød. Så sad vi i tavshed på sofaen et stykke tid, indtil jeg tog mine bukser på igen og forklarede hende, at situationen var blevet for underlig. Jeg sagde til hende, at jeg syntes hun var rigtig sød, at jeg var glad for drinksene, men at nu var det slut for i aften.\nJeg endte med at lægge en hundredkroneseddel på bordet, selv om hun protesterede, til dels fordi jeg havde det skidt med den måde, det var endt på (også selv om jeg var i min gode ret til at sige nej til sex) og til dels, fordi mit ego sagde, at jeg i det mindste kunne betale halvdelen af vores barregning. På vej ned af trapperne slettede jeg vores sms-beskeder og hendes nummer fra min telefon. Vi har ikke talt siden. Jeg har blandede følelser omkring det minde.\nGillian Anderson. Foto via Wikipedia\nJeg mødte Marilyn samme dag, hun kontaktede mig. Hun var ejendomsmægler og både boede og arbejdede i et særdeles velhavende kvarter. Hun havde også nok bling til at signalere det. Hun hentede mig udenfor banegården i den nordlige ende af byen omkring middagstid i en spritny Audi, der lugtede af nyt læder og dyre sager. Da jeg steg ind i bilen, gav hun mig en krammer og sendte mig et stort smil. Hun havde en dejlig latter og var utroligt veltalende. Jeg følte mig omgående tryg i hendes selskab. Modsat mine andre dates føltes det ikke, som om jeg blev nødt til at bryde isen med smalltalk. Hun var oprigtigt sjov at være sammen med. Og så kunne hun lide Drake.\nMarilyn gik meget op i mode. Jeg taler om lag på lag af lækkert tøj og et øje for farvekoordination, der ville få selv den mest prætentiøse fashionista til at tabe kæben på gulvet. Jeg følte mig faktisk tarveligt klædt på til sammenligning, og jeg var endda iført min scoreuniform. Under alle omstændigheder så lod Marilyn til at være ligeglad. Hun spurgte mig, hvor jeg havde købt min læderjakke henne, og jeg svarede, "Hos en eller anden fyr på et marked." Det var sandheden, og jeg følte ikke, der var nogen grund til at lyve.\nMens vi skrev sammen inden mødet, var planen oprindeligt at spise frokost sammen og se, hvordan vi svingede – vurdere om der var grundlag for flere dates. Jeg synes egentlig, det var en ret god idé især, fordi hun sikkert havde lige så mange reservationer i forhold til at date en eller anden fremmed, ung fyr, som jeg havde med at date en tilfældig, ældre kvinde. Vi endte med at tage hen til en billig thairestaurant, der er rigtig populær blandt studerende – det var et sted, jeg tænkte ville være fyldt og derfor relativt anonymt.\nVi snakkede i et par timer over et par risretter og en portion forårsruller. Marilyn var vegetar, og jeg er 100 procent kødæder, så vi endte med at havne i lidt af en ophedet diskussion om etiske overvejelser i forhold til at spise dyr. Vi var begge to enige om, at det er ret fucked up at slagte dyr, og hun var også enig, da jeg sagde, at jeg tager det fulde ansvar for al det fjerkræ, jeg spiser hver dag. Hun endte samtalen med en halvlummer bemærkning om, at hun "spiser kød… sommetider." Så var det tid til at få regningen. Vi betalte halvdelen hver. Det føltes faktisk helt normalt.\nEfter måltidet gik vi hver til sit og aftalte, at vi skulle ses igen. Det var først sent på sommeren, at vi endelig tog en kaffe sammen. Det var en helt anden oplevelse, end første gang vi mødtes. Hun var ikke helt så kvik, som hun havde været den første gang, og hun virkede udmattet. Hun havde ikke meget energi og smilede ikke nær så meget, som hun havde gjort tidligere, og det virkede, som om hun kom mere af pligt end lyst. Da jeg spurgte hende, hvordan det gik, fortalte hun mig, at hendes mor lige var død, og at det havde været en svær tid.\nResten af aftenen gik vi rundt i byen og talte sammen. Det var en mørk dag, både på grund af regnvejrsskyerne i himlen over os såvel som samtaleemnet. Vi endte i en kirke. Det var ret tungt. Marilyn sagde til mig, at hun havde brug for noget alenetid, så hun gav mig et kram, og vi gik hver til sit. Vi mødtes aldrig igen, men jeg sendte hende en sms på et tidspunkt, og hun svarede, at hun havde det meget bedre. Hun skrev også, at hun gerne ville mødes på thairestauranten igen. Jeg skrev, at det var jeg helt med på, selv om det egentlig var løgn. Jeg ville helst ikke gøre hende mere ked af det, end hun i forvejen var.\nDen sidste kvinde, Vanessa, kontaktede mig via mit opslag på Craiglist, lige inden jeg tog det ned. Det var en beslutning, jeg traf, da det gik op for mig, at sommerferien sang på sidste vers, og det var dumt at blive ved med at date ældre kvinder, når jeg snart ville være omgivet af uni-piger igen.\nI sin første besked tegnede Vanessa et særdeles detaljeret billede af sig selv. Udover højde, vægt og hårfarve understregede hun også, at hun havde kinesiske aner. Da jeg skrev tilbage for at sige, at jeg var interesseret, spurgte jeg ved samme lejlighed, hvorfor race var vigtigt at nævne. Hun forklarede, at hun tidligere havde været ude med mænd, der mere eller mindre havde bedt hende om at skride, da de fandt hun af, at hun var asiat.\nJeg er selv vokset i en verden, der forherliger brokultur, så selv om det var deprimerende at høre, kom det ikke som en overraskelse. Mænd, især hvide mænd, kan være absurd svinske, når det handler om deres "feticher" og præferencer i forhold til kvinder. Jeg var selv fløjtende ligeglad. Folk, der opfører sig sådan, er nogle røvhuller. Vi planlagde at gå på date dagen efter. Planen var at spise koreansk barbecue og så gå en tur langs vandet bagefter og tage nogle billeder (ja, jeg er amatørfotograf, og det er faktisk en rigtig god måde at bryde isen på, OK? Du skal ikke dømme mig.)\nDa vi mødtes på restauranten og havde bestilt mad gik samtalen i stå, og det genererede mig lidt. Meget af tiden sad hun og stirrede på sin telefon (det er ikke bare millenials, der har dårlige vaner!) og svarede kort og afvigende på mine spørgsmål. Heldigvis kræver koreansk barbecue en del arbejde og interaktion, så fra tid til anden lagde hun telefonen, smed et stykke kød på grillen og talte med mig. Besynderligt nok, så havde hun utroligt svært ved at holde øjenkontakt, når vi talte (stik modsat Tessa!), og hun virkede oprigtigt nervøs. Jeg forsøgte at være så rolig og afslappet som muligt i håb om at gøre hende mere tilpas. Jeg prøvede sågar at gøre mig mindre, end jeg er og dæmpede min stemme til en blød englerøst, men lige lidt hjalp det. Hun var helt anspændt.\nDa vi forlod restauranten og satte kurs mod vandet, som vi havde planlagt, blev hun ved med at tjekke sin telefon. Det var meget værre, end det havde været på restauranten. Da vi var nået halvvejs stoppede jeg op og spurgte, om hun var okay, og det var der, hun smed bomben: Hendes mand (jeg vidste ikke, hun var gift) blev ved at skrive til hende, fordi han var overbevist om, at hun var ham utro.\nJeg var chokeret og spurgte hende, hvorfor hun ikke havde sagt det til mig, og hun svarede, at det var, fordi hun var bange for at skræmme mig væk. Hun havde selvfølgelig helt ret i den formodning – jeg var helt sikkert ikke gået på date med hende, hvis jeg havde vidst, at hun var gift – men det var samtidigt svært for mig at sige det til hende, fordi hun var så angst i forvejen og sikkert ville begynde at græde midt på gaden, hvor vi stod.\nI stedet valgte jeg at sige, at jeg syntes der var underligt, og at vi skulle sige tak for i aften, så hun kunne komme hjem til sin mand. Jeg skulle hurtigt erfare, at det var et helt forfærdeligt valg. Vanessa gik helt bananas. Hun beskyldte mig for at være snæversynet og ubetænksom. Hendes stemme gik i lydniveau fra "Jeg fatter ikke, du lige sagde det" til "Folk begynder snart at stirre på os."\nEfter et minuts tid kølede hun gradvist ned igen og sagde, at hun ville lægge telefonen fra sig, hvis jeg til gengæld ville glemme det hele, så vi kunne fortsætte daten. På det her tidspunkt var jeg overhovedet ikke interesseret i at fortsætte med noget som helst, så jeg stirrede bare tomt på hende og sukkede højlydt. Jeg sagde, jeg gerne ville følge hende tilbage til hendes bil, men at jeg ikke havde nogen intentioner om at gå videre med daten. Hun sagde, at hun nok skulle klare sig selv og ringede efter en Uber. Det tog jeg som mit stikord, så jeg nikkede høfligt, sagde farvel og tog mine høretelefoner på, så jeg kunne stresse af med noget behageligt Phil Collins på gåturen hjem. Det må du godt dømme mig på.\nHvis jeg har lært noget som helst af den her oplevelse, så er det, at der er en hårfin balance mellem spænding og ubehag, når man dater en person, der er væsentligt ældre end en selv. Selv om det er vildt fedt at blive bespist på dyre restauranter, at nogen tager en i hånden og fører an, og at man bogstaveligt talt får smidt sex lige på pikken, så kunne jeg alligevel ikke helt komme mig over det faktum, at kvinderne jeg gik ud med så mig som kuvøseguf.\nI forhold til de konkrete dates så er jeg stadigvæk i tvivl om, om jeg bare er en umoden nar, eller nogle af de mere tåkrummende oplevelser rent faktisk ikke var min skyld. Jeg tændte ikke på, at Angela var så vild efter at dominere mig, men man kan også vende den om og sige, at jeg bare er snæversynet: Det var jo meningen, jeg skulle være en sugarmamas unge. Når det er sagt, så er jeg typen, der har det svært med porno, hvor fyren sviner kvinden til og den ene gang min ekskæreste bad mig om at tage kvælertag på hende i sengen, blev jeg nærmest omgående helt slap. Jeg er nok bare blød.\nMen er det noget jeg vil anbefale andre fyre på min alder? Ja. Det ville jeg helt sikkert. Ikke fordi jeg kan garantere, at de bliver tilfredse med resultatet – de kan sagtens havne i lige så underlige situationer, som jeg gjorde, især efter det gik op for mig, hvor lidt det mindede om pornofantasien – men jeg tror, det er vigtigt, at man lærer tingene på egen krop. Man ved først, om noget passer en, når man har prøvet det, ødelagt det for sig selv og til sidst ligger i sin seng og hulker, når man genlever minderne om og om og om igen (det er muligvis noget, der sker for mig). På den anden side så er det også en hyggelig måde at få sig en gratis brandert på. Hvem kan sige nej til det?\nTagged:TinderDatingCOUGARonline datingDating AppsVice Blogsugar mamasPengekærlighedforholdældre kvinder


Konflikthåndtering. For tillidsrepræsentanter i Aalborg kommune. Lykke Mose - PDF\nKonflikthåndtering. For tillidsrepræsentanter i Aalborg kommune. Lykke Mose\nDownload "Konflikthåndtering. For tillidsrepræsentanter i Aalborg kommune. Lykke Mose www.perspektivgruppen.dk"\n1 Konflikthåndtering For tillidsrepræsentanter i Aalborg kommune Lykke Mose\n2 Formål med kurset 1) At styrke deltagernes evne til at navigere i konflikter og aflæse hvad der foregår i konfliktfyldte situationer. 2) At styrke deltagernes evne til at håndtere konflikter, bl.a. vha. samtaleteknikker, opmærksomhed på sprogbrug og kropssprog. Mål 1) At øve og forbedre deltagernes egen konflikthåndtering, ikke at lære at undgå konflikter. 2) At skærpe fokus på deltagernes egen rolle i konfliktfyldte situationer.\n3 PROGRAM Dag 1 Præsentation af kursusramme Oplæg: Konflikt analyse Forventninger til TR Konfliktspiralen Frokost Oplæg: Samtaleteknik Øvelser af samtaleteknik Case-træning Dag 2 Case-træning Nonverbal kommunikation Øvelser med kropssprog Frokost Oplæg: Løsningsfokuseret tilgang Øvelse: Find ønsket bag problemet Fokus og træning efter kursus Afslutning\n4 Hvor starter du og hvor vil du gerne bevæge dig hen af? Snak sammen i grupper af 4 pers, hvor I skiftes til at fortælle hinanden: Hvorfor har du valgt dette kursus? Fortæl lidt om de typiske konfliktudfordringer, du oplever i dit arbejde? Hvad kunne du godt tænke dig at få ud af konflikt kurset? Udvælg de vigtigste pointer til deling. I har 15 min i alt.\n5 Behind every problem lies a frustrated dream. Peter Lang Se et problem som en invitation.\n6 Definition på en konflikt En konflikt er en situation, hvor et modsætningsforhold mellem to eller flere parter aktiverer negative følelsesmæssige spændinger hos den ene eller begge.\n7 Konflikters dimensioner. Metode konflikt Uenighed om konkrete midler, procedure, metoder m.m. Ressourcekonflikt Fordeling af ressourcer (tid, penge, plads, goder). Værdikonflikt Normativ, hviler på sociale og kulturelle holdninger og overbevisninger. Personlige konflikter Tillid, respekt, identitet m.m. Behov for autonomi og anerkendelse. Følelser på spil. Pseudokonflikt: Skyldes misforståelser, dvs. der er reelt ikke tale om uoverensstemmelser mellem personer.\n8 Konflikt-navigering som TR er Som TR er har du mange forskellige opgaver. Det at navigere i en konflikt, er også at gennemskue, på det organisatoriske plan, hvilke forventninger, udfordringer, opgaver, dilemmaer du har med at gøre som TR. Er der dilemmaer i form af modsatrettede forventninger? Hvilken rolle har du? Mediator, falckredder, vagthund, ærkefjende, advokat, dommer\n9 Øvelse: Undersøgelse af forventninger. Snak sammen to og to. I skiftes til at interviewe hinanden (7 min. til hver) 1. Hvilke modsatrettede forventninger, skal du være opmærksom på i din funktion som TR? - fra dine kollegaer? - fra din ledelse? - fra din fagforening? - fra dig selv? 2. Har du en god erfaring med at takke nej til en forventning, du ikke ønskede at leve op til? - Hvad gjorde du, der virkede godt?\n10 De to kanaler.. En konstruktiv dialog forudsætter, at vi sender på samme kanal, derfor: Vær opmærksom på om I sender på den samme kanal.\n11 Det er eddermame ikke mange, der har fået det tilbud, jeg er ikke nogen flyttesammen-type Her er hun i gang med at sende på begge kanaler. Mentalt/følelsesmæssigt Læg mærke til hvornår er hun på de relationskanalen, skifter fra sags- men hun til snakker på sagskanalen. relationskanal. Hvis vi skulle sætte ord på relationskanalen, hvad kunne det så være?\n12 Konfliktspiralen Den relationelle krise er den centrale. Behov for autonomi og anerkendelse Iboende motivation til at løse konflikten. En konflikt er en dynamisk proces, svinger i intensitet. Empowerment-tiltag vender konflikten. (Bush & Folger, 2004)\n13 Nedtrappende adfærd. Øvelse: 2 & 2, 10 min. Brug et par min. på at komme i tanke om en konkret konfliktsituation, hvor du bidrog med en konfliktnedtrappende adfærd. Fortæl på skift: Hvilken nedtrappende adfærd brugte du? Hvad sagde/gjorde du helt konkret? (Du skal ikke redegøre for konflikten). Hvad fik dig til at gøre det? Hvilke effekt havde det?\n14 Hvordan kan vi fysiologisk forstå de følelsesmæssige reaktioner der opstår, når konflikter optrappes og nedtrappes.\n15 Frontallapperne: Refleksion, eftertænksomhed, erfaring, humor, kreativitet, viden, sprog. En del af reptilhjernen: Instinktiv reaktion, en del af nervesystemet. Handlemuligheder: Flygt, frys el. kæmp. (Model fra Seidenfaden & Draiby, 2007)\n16 1. Sæt tempoet ned Godt at gøre Når vi oplever modstand, bliver vi let lidt stressede og sætter tempoet op. Stress reducerer den mentale kapacitet, derfor: Hold pauser efter dine budskaber Træk vejret gennem næsen og helt ned i maven Foreslå time out, hvis dialogen eller følelserne løber af sporet\n17 2. Skab kontakt Godt at gøre Mærk efter, hvordan du selv har det lige nu, og hvordan den anden /de andre kunne tænkes at have det. - tag bestik af det du mærker. Det er lidt svært det her, fordi det virker som om, at vi ser helt forskelligt på om det er problem eller ej. Tilkendegiv egne følelser/tanker: Jeg er faktisk lidt forvirret over, hvad du mener.. Jeg bliver irriteret, når jeg ikke må tale færdig. Skal vi ikke aftale, at vi lægger os i selen for at undgå at afbryde hinanden? Vis indlevelse i den andens følelser/tanker: Jeg kan godt forstå, du bliver vred, når du føler dig uretfærdigt behandlet ; Du ser ked ud af det, er det okay at fortsætte?\n18 Luk øjnene\n19 Tomkins teori om følelser Følelser er nødvendige for at vi kan klare os, ikke mindst i relationer til andre mennesker Stærke følelser er handlingsorienterede, derfor hæmmes vores tænkning, hvilket gør det vanskeligere at forstå, hvorfor vi føler som vi gør.\n20 Øvelse: Min sidste stærke følelse Kom i tanke om sidste gang du blev rigtig vred, ked af det el. bange. Genkald den konkrete situation: Hvad følte du? Hvad gjorde du? Vend jer samme to & to, og aftalt hvem der først fortæller: Fortælle om følelsen, og hvordan du handlede på den. Undersøg sammen alternative handlinger. En følelse kan fremkalde mange forskellige handlinger og vi kan træne os i mere bevidst at vælge handlingerne!\n21 3. Undersøg den andens perspektiv Godt at gøre Stil masser af åbne spørgsmål: Det er din opgave at forstå, hvad den anden forstår Genfortæl med jævne mellemrum, hvad du har hørt Spørg ind til det, du ikke forstår Opsummer modpartens vigtigste pointer, når hele beretningen er fortalt Gå over broen\n22 VÆLG DÉT UDSAGN DU SYNES ER MEST INTERESSANT HUSK DET! Mænd kan ikke multitaske At være skilsmissebarn er et hårdt grundvilkår Dødsstraf er en god idé Aktiv dødshjælp er mord Sort arbejde er ok TV er en god barnepige Vi har verdens bedste skolesystem i Danmark! Sociale medier skaber afstand mellem mennesker Danmark har verdens bedste hospitalsvæsen Vi skal have flere indvandrere til Danmark Homoseksuelle skal kunne adoptere på lige fod med heteroseksuelle Mere brugerbetaling i det offentlige er vejen frem Investeringer i grønenergi er nyttesløse Der er for lave straffe for vold og voldtægt i Danmark Flere kvinder burde sidde på lederposter.\n23 Øvelse: Gå over broen Fordel rollerne: En fortæller, en forstår (træner at gå over broen). Fortæller begynder at uddybe, hvorfor netop dette udsagn er interessant. Den der skal forstå træner at Stille åbne spørgsmål. Genfortælle Spørge ind til det, du ikke forstår. Opsummere fortællers vigtigste pointer ved afslutningen. Drøft: Hvordan var det at gå over broen & at fortælle? (Byt roller)\n24 MEN overdøver! Jeg kan godt forstå dig, hvis du ikke føler dig så varmt modtaget her på afdelingen, men din holdning til vagtplanlægning, er nok lidt svært at håndtere.\n25 Undgå MEN og skab kontakt. Jeg kan godt forstå dig, hvis du ikke føler dig så varmt modtaget her på afdelingen. - Adskil budskaberne. - Hold pauser efter budskaber. Jeg synes, din holdning til vagtplanlægning, er lidt svært at håndtere\n26 Kommunikationskompetencer 2. Skab kontakt 3. Undersøg den andens perspektiv 1. Sæt tempoet ned\n27 Casetræning i plenum. Vi skal bruge to pers. - en TR-fokusperson, som skal spille sig selv - en som spiller lederen og en som spiller medarbejder (begge spiller rollespil) Casen læses igennem (der hvor I mangler information, skal der digtes ) Opgaven for TR eren er at afprøve og træne sine kommunikationskompetencer. Opgaven for lederen er at give et tilpas modspil, så der bliver en konflikt. Vi arbejder efter laboratoriets lov: Det gælder om at undersøge, hvad der sker og prøve teknikker af. Lykke er gamemaster og må trykke på pause. Tre observerende grupper med hver sit fokus på TRs brug af de tre teknikker. Efter casespil, gives feedback på brug af teknikkerne.\n28 Konstruktiv feedback: Hold fokus på de teknikker, der skal trænes Vær specifik og konkret Vær beskrivende snarere end vurderende Tilbyd alternativer/gode idéer Husk: Vi lærer bedst ved positiv feedback!\n29 Velkommen til dag 2. Konflikthåndtering for TR i Aalborg kommune. Godmorgen Det er ingen kunst at blive vred. Det kan alle og enhver blive. Derimod er det en kunst at blive vred på den rette person, på den rigtige måde, på det rigtige tidspunkt og af den rette årsag. - Aristoteles -\n30 PROGRAM Dag 1 Præsentation af kursusramme Oplæg: Konflikt analyse Forventninger til TR Konfliktspiralen Frokost Oplæg: Samtaleteknik Øvelser af samtaleteknik Case-træning Dag 2 Case-træning Nonverbal kommunikation Øvelser med kropssprog Frokost Oplæg: Løsningsfokuseret tilgang Øvelse: Find ønsket bag problemet Fokus og træning efter kursus Afslutning\n31 Opsamling på øvelsen Hvordan var det for A er og B er?\n32 Nonverbal kommunikation Man kan ikke ikke kommunikere. Dvs. Vi kommunikerer hele tiden nonverbalt. Kongruens mellem verbal og nonverbal kommunikation understøtter budskab. Bevidsthed om kroppens signaler muliggør at man - Kan bruge sin krop til at underbygge sine budskaber. - Kan læse andres budskaber. Mimik Gestik Pauser Vejrtrækning Kropsholdning Toneleje Puls (fx røde kinder, sved)\n33 Spejlneuroner Spejler den andens oplevelse. Spejlneuroner kan både spejle andres handlinger og andres følelser. Når vi ser en anden blive rørt ved, aktiveres automatisk tilsvarende neuroner hos os selv, som hvis vi havde oplevet den samme berøring. Så vi ser ikke blot indtrykket, men forstår hvordan det føles, fordi vi i kraft af spejlneuroner selv mærker indtrykket. Fokus på spejlneuronerne/spejling kan styrke jeres evne til nonverbalt at skabe kontakt til andre.\n35 I konflikter lytter vi mest til nonverbalkommunikation. Når vi lytter til én, der fortæller om hvad han/hun kan li og ikke kan li (dvs. når budskabet vedrører følelser, holdninger m.m.) og vi oplever uoverensstemmelse mel. det verbalt og nonverbale, skaber vi mening ud fra det samlede indtryk af: 7% de ord, der bliver sagt 55% ansigtsudtryk, kropssprog 38% toneleje, intonation Pointe: Der er god grund til at arbejde med at skabe kongruens mellem verbal og nonverbal kommunikation.\n36 Øvelse med nonverbal kommunikation\n37 Kropssprog i konflikter I konflikter kan I bruge kropssprog til: - At kommunikere tydeligere, ved at være bevidst om sammenhæng mellem det verbale og det nonverbale sprog (fx arbejde med os selv, når vi ønsker at ændre lidt på vores attitude). - At aflæse andre bedre, ved at læse deres kropssprog.\n38 Kropssprog i konflikter 1. Skridt er at være opmærksom på det! Godt at gøre: Forhold dig til din modparts kropssprog Mærk efter reaktionerne i din krop - tilstræb en tilpas spænding Træk vejret rolig Undgå krydsede ben og arme Hold øjenkontakt Alting med måde ;-)\n39 Oplæg: Vend mønten (Sagen i fokus)\n40 Hvad vi tror, har indflydelse på, hvad vi leder efter og taler om Vores forventninger påvirker muligheden for læring og forandring!\n41 Adfærd, der vises opmærksomhed, bliver gentaget Dermed bliver det, den uønskede adfærd der gentager sig, hvis man fokuserer på problemerne.\n42 Der findes både Problemer og Ikke-problemer Hvornår er problemet ikke tilstede? I hvilke situationer er det mindre slemt?\n43 Så hvad er forskellen fra en traditionel problemorienteret tilgang til konfliktløsning?\n44 Du behøver ikke forstå problemet for at løse det - find hellere en nøgle til løsningen! I sociale systemer: Det er ikke nødvendigt at være ekspert i problemerne for at løse dem! Det er vigtigt at stille gode spørgsmål!\n45 Problemfokus vs. løsningsfokus Problemfokus (Naturvidenskabelige problemer & mekaniske systemer) Hvad er problemet? Årsag til problem Analyse af problemet Hvad er værre nu og hvorfor? Hvad får vi ikke gjort og hvorfor? Hvem har skylden? Fokus på: Fejl, Mangler og Svagheder Løsningsfokus (Sociale systemer) Hvad er det positive ønske bag problemet? Årsagen til løst problem/opfyldte drøm Analyse af drømmehverdagen Hvad er bedre i den situation og hvorfor? Hvad får vi (trods alt) gjort og hvordan får vi mere af det? Hvem har æren? Fokus på: Fortrin, Kvaliteter, Kloge greb\n46 Må vi så ikke snakke om problemer? Jo, naturligvis! Vi skal bare bruge problemerne til at finde løsninger Løsningsfokuseret tilgang i konfliktløsningen : Det handler om at lade spørgsmålene gøre arbejdet. Parterne skal selv finde nogle gode mål for udvikling.\n47 Drøftelse: LØFT (LØsningsFokuseretTilgang) I TR-rollen VI VED AT: Hvis LØFT skal være virksom, kræver det en klar ramme for, hvordan man arbejder: Det er altid parterne selv, der skal finde løsningerne. Man fokuserer på ønsker, undtagelser, muligheder m.m. Man kan hjælpe ved at stille løsningsfokuserede spørgsmål. HVAD BETYDER DET FOR TR ER ROLLEN I KONFLIKTER? Hvordan kan I bruge LØFT som part i konflikter og som bisidder? Hvad er vigtigt at være opmærksom på, for at lykkes med at bruge LØFT som TR?\n48 Hvad skal du øve dig på? Hvad skal du fokusere på og træne, for at forbedre din evne til at navigere i - og håndtere konflikter? Hvordan vil du gerne træne det? Er der situationer/relationer, som du især vil arbejde med? Hvordan kan du mærke det, når træningen virker/du udvikler dig (tag afsæt i gode mål)?\n49 Hvad skal du øve dig på? Hvad skal du fokusere på og træne, for at forbedre din evne til at navigere i - og håndtere konflikter? Hvordan vil du gerne træne det? Er der situationer/relationer, som du især vil arbejde med? Hvordan kan du mærke det, når træningen virker/du udvikler dig (tag afsæt i gode mål)?


💅 UDSEENDE: Hvordan man kan slippe af med messinghår\nHvordan man kan slippe af med messinghår\nJeg er tilbage med en anden fantastisk post for jer alle! I dag taler vi om, hvordan man kan slippe af med messinghår. For dem, der ikke er opmærksomme på messinghår, lad mig fortælle dig, at brassy hår er en slags hår, der er blevet gul eller orange tonet. Du kan generelt se dette resultat efter blegning af hår. Hvis du forsøger at blegge dit mørke hår, kan du ende med brassy hår tilstand også kendt som orange hår. Nå, hvis du er en, der lider af messinghår, er der nogle måder at slippe af med det.\n1. Opt For Ash Blonde Hårfarve:\nEn nem måde at slippe af med messinghår er ved at vælge et blondt hårfarve. Blondt hårfarve er en kølig og lysebrun skygge, som hjælper med at neutralisere og lette din hårfarve naturligt. Køb en ash blond hårfarve og applicer på dit orange hår. Påfør håret jævnt og vask af med shampoo. Brug senere et balsam til at indstille dit hår. Du kan bruge Jerome Russell BBlonde Toner Steel eller Color Freedom White Blonde 027 for at fjerne orange fra hår.\n2. Brug en hår toner:\nPå grund af den lave mængde peroxid i hår toner, kan det bidrage til at neutralisere den orange tone i dit hår. Brug af en hår toner kan hjælpe med at sætte den gule eller orange tone let op. Det kan annullere den orange farve og dermed hjælpe dig med at slippe af med det brassete hår. Brug af toner er en hurtig måde at slippe af med messinghår nemt. Du kan bruge Hair Xpertise Argan Blonde Silverising og Toning Spray til messinghår.\nEn anden nem måde at behandle messinghår på er ved at anvende en asketoner på din hovedbund. Du bør vælge en skygge, som er nøjagtig den samme som din hårfarve. Sørg for, at den skygge du vælger har ordet "aske" i den. Brug af aske toner kan hjælpe med at annullere den brassende farve i dit hår. Det viser sig effektivt i behandling af varm gul eller orange tone på hår. Brug Scott Cornwall Color Restore Cool Ash Hair Toner til messinghår.\n4. Bleaching Hair:\nDu bør blegge dit hår efter et par dage. Du bør dybt betingelse dit hår og også blegge dit hår. Blegning kan medvirke til at fremme en blond skygge i dit hår og også hjælpe med at slippe af med det messede hår nemt. Følg anvisningerne, mens du laver hår og ikke overdrive det.\n5. Brug af lilla shampoo:\nHår stylister og eksperter har anbefalet, at ved at bruge lilla shampoo er en overkommelig og nem måde at slippe af med det hårde hår. Når du generelt farve dit hår, fører det til røde, blå og gule molekyler i håret. De blå reagerer med håret med rød, gul eller orange farve i håret. Så ved at bruge lilla shampoo er en af de nemme måder at behandle messinghår på. Lilla pigmenter hjælper med at skære ned brassen og forhindrer dermed orange toner. Du kan bruge Nivea Color Care & Protect Shampoo til at opnå de bedste resultater.\n6. Brug farvebeskyttende shampoo og conditioner:\nDu vil ikke bruge lilla shampoo hver dag. Bare et par anvendelser af lilla shampoo er nok til at behandle messinghår. Nu kan du ændre dit hår med en farvebeskyttende shampoo og balsam, så det hjælper med at berolige de resterende orange og lilla molekyler i håret. Brug af farvebeskyttende shampoo og balsam vil hjælpe med at genoprette naturlig hårfarve og også holde dine tresser bløde og skinnende. Du kan bruge Schwarzkopf Gliss Ultimate Colour Shampoo eller Garnier Whole Blends Colour Care Shampoo med Argan Oil og Cranberry Extracts til de bedste resultater.\n7. Brug Brass Banishers:\nEn sidste og ultimative måde at slippe af med det messige hår er ved at bruge nogle messingbaner. Messingbanere er ammoniakfrie og kan bruges på håret for at slippe af med de orange toner fra håret. Det kan efterlade dig lidt hårdt hår, men du kan senere bruge farvebeskyttende balsam og shampoo for at genoprette hydrering og blødhed i hovedbunden. Du kan bruge L'Oreal Paris Colorist Secrets Brass Banisher til de bedste resultater.\nBedste shampoo til farvet hår til rådighed i Indien 10 Ubesværede tips til beskyttelse og næring af farvet behandlet hår Hårfarve derhjemme: 5 ting du behøver at vide, før du farve dit hår Bedste shampoo for at gøre dit hår mørkere Sådan får du hårfarven til at falde hurtigere 7 nemme måder at beskytte farvebehandlet hår, når du svømmer 8 Bivirkninger af hårfarvebehandlinger Hver kvinde bør vide 7 ting at vide, før du farger dit hår i pastellfarver\nImperial Læder Forfriskende Pebermynte og Eucalyptus Shower Gel Review\nTop 9 Fruit Facial Kits til fedtet hud\nSephora Collection Medium Shopping Taske Makeup Palette Review


Hanstholm Havn har en vision om at blive Nordeuropas førende konsumfiskerihavn og Danmarks grønneste fiskerihavn. Hanstholm Havn har netop gennemført en succesfuld havneudvidelse og står foran en spændende vækstrejse, hvor visionen skal føres ud i livet. Fundamentet er på plads, havnen vokser på de fleste områder, og der er optimisme og tro på fremtiden, hvor visionen skal og kan realiseres. Kan du se dig selv som styrmand på denne rejse?\nEn unik mulighed for at præge udviklingen\nDu får det overordnede ansvar for havnens maritime afdeling og servicegård. Den maritime afdeling betjener og servicerer havnens kunder og virksomheder. Du skal sikre, at kunderne oplever havnens ydelser som unikke og best in class, at alle interessenter og kunder oplever en havn, hvor opgaverne løses smidigt, hvor service og kvalitet er i højsædet, og hvor den grønne omstilling tænkes og realiseres visionært, kreativt og målrettet. Du får det overordnede ansvar for driften og bliver personaleleder for 13 dedikerede og selvstændige medarbejdere. Du refererer til havnedirektøren og er stedfortræder for denne.\nSøfart, havnedrift eller fiskeri?\nDu har flair for både drifts- og strategisk ledelse og evner overbevisende at skabe følge- og medejerskab af de besluttede ambitioner og planer. Du ser muligheder før begrænsninger, og du værdsætter forskellighed, livet og menneskene på en havn. Du formår således at understøtte og udvikle stærke samarbejder og synergier. Der er mange faglige baggrunde, der kan være relevante i jobbet: Uddannelse inden for det maritime område, kombineret med erfaring fra søfart, havnedrift og/eller fiskeri foretrækkes. Men det allervigtigste er, hvem du er som person.\nSe mere på www.hanstholmhavn.dk Du kan også se en video om Hanstholm Havn og læse mere om jobbet i job- og personprofilen (pdf). Hvis du har spørgsmål til jobbet, er du meget velkommen til at kontakte havnedirektør Nils Skeby, Hanstholm Havn på mobil 2466 3811 eller e-mail nis@portofhanstholm.dk, eller chefkonsulent, Evald Eriksen, Genitor, på mobil 4057 8708 eller e-mail ee@genitor.dk.\nAssistant Professor in Road, Traffic and Transport


// Illustration: Lærke Wahid.\nEndnu et semester er snart slut, og endnu en gang føler jeg mig overrumplet og taget med bukserne nede af de eksamener, der ligger foran mig den næste måneds tid. Starten af semesteret gik med høje forhåbninger til mig selv, og en generel forventning om at når dagen kommer, vil jeg være klar og parat til start på eksamenslæsning. Dagene forsvandt på et splitsekund, og nu står vi her med hvad der føles som en encyklopædi af læsning og tusinder af ord, der skal formuleres og skrives ned. Savnet af studieliv og fredagsøller gør det ikke lettere, at tænke på de mange siders pensum, der skal læses. Tankerne spacer ud til solskinnet udenfor ved hvert et punktum jeg når. Et gab sniger sig op i kæben, og jeg giver mig selv en pause, der bliver til en lidt for lang en af slagsen. Jeg tænker det ikke kan være rigtigt, at det skal være sådan her, hver gang jeg skal læse. Derfor har jeg nu som en overspringshandling sat mig for at finde ud af, hvad man kan gøre for at styrke sin koncentrationsevne, når man læser.\nMåske lyder det åbenlyst, men det, der har allermest indflydelse på din koncentrationsevne, er det miljø, du befinder dig i. Det handler om at finde den perfekte balance mellem støj og stilhed – både visuelt og auditivt. Som musikelsker og med en generel interesse inde for studier af forholdet mellem musik og mennesker giver jeg mig til at undersøge, hvilken lyd der er bedst at læse til og som vil styrke min personlige effektivitet. Jeg har selv forsøgt mig med meget forskelligt musik, men endnu ikke fundet frem til, hvad jeg kan høre uden at blive distraheret. Det ender ofte med, at jeg sidder og bruger alt for lang tid på at finde det måske perfekte album eller smide en playliste sammen. Men jeg ved at musik stimulerer hjernen – hvis den rigtige musik bruges.\nDet første der slår mig, når jeg giver mig til at udforske nettets gode råd, er, at ligeså åbenlyst som at for høj og intens musik kan distrahere dig, kan for meget stilhed faktisk gøre det samme. I et rum, hvor det er totalt lyddæmpet og med ingen andre end dig i lokalet, vil du hurtigt blive opmærksom på de lyde, du selv laver, som friktionen af dit tøjs materiale til lyden af en maverumlen hist og her. En tilstand som denne kan gøre dig alt for afslappet til at koncentrere dig om materialet, eller den kan gøre din kedsomhed endnu værre, end den måske i forvejen er. Højst sandsynligt vil dine tanker hurtigt løbe fra dig. For at give et ekstremt eksempel har Guinnes World Records flere gange kåret forsøgsrummet ”Anechoic Chamber” i Orfields Laboratories (USA) som verdens mest lydtætte rum. I dette rum bliver stilheden efter sigende uudholdelig, og der går rygter om, at folk bliver sindssyge og desorienterede af at være for længe i det (men det er vist kun rygter). Man skal altså passe på med, hvor roligt et miljø man læser i.\nFlere undersøgelser viser, at rigtig mange mennesker lytter til musik, når de fx skal læse til eksamen og koncentrere sig. Oftest er det bare den ’forkerte’ musik, der anvendes. Populær musik er der nok mange, der benytter, men den kan faktisk sænke din koncentrationsevne. Det siger sig selv, at musikken er skrevet med henblik på at fange lytterens opmærksomhed – herunder både lytterens følelser og forstand. Der vil altså højst sandsynligt være elementer i populær musik, der vil distrahere dig fra din læsning. De typiske ting man helst skal undgå i sin studiemusik er 1. en tydelig vokal eller instrumental solo, da vi reagerer på menneskelige stemmer eller instrumenter der imiterer dem. Det kan dog afhænge af, hvad du er i færd med. I de fag, hvor du ikke bruger sproget til at skrive eller læse, for eksempel matematik (specifikt regning), vil en stemme sandsynligvis ikke have den store betydning, da du ikke bruger de dele af hjernen, der behandler sprog. 2. Tydelige signaler der måske gentages, som eksempelvis de forskellige gimmicks af en pengekasse der smækker, eller papir der rives over i Pink Floyds ”Money”. 3. Musik der overrasker og pirrer din forventning. Du er skabt til at kunne forudse, hvad der kommer til at ske lige om lidt. Hvis et nummer er skrevet på det grundlag, vil du bruge tid på at koncentrere dig om det, og det vil virke forstyrrende. For eksempel som at finde ud af hvilken rytme Stings ”St. Augustine in Hell” går i. Sidst men ikke mindst stjæler musikken selvfølgelig lettere din koncentration, jo højere den er.\nYouTube har utallige videoer med over flere timer lange playlister med ”Music For Studying”. De fleste at dem følger de ovenstående punkter. Men blot at vælge en YouTube playliste kan virke uinspirerende og ofte for ensformigt. Man kan faktisk finde færdiggjorte professionelle albums, som netop har det formål at få lytteren til at koncentrere sig om noget andet. Tænk på filmmusik eller musik designet til spil. Musikken skal her få lytteren til at fokusere på filmens eller spillets handling og undgå en uønsket akavet stilhed. Selvfølgelig findes der film- og spilmusik med overraskelsesmomenter (her tænker jeg umiddelbart gyser/thriller/gore-genrerne), men oftest er filmmusik blot et virkemiddel, der skal styrke dit fokus uden at drage for meget opmærksomhed.\nDer findes også mange sider, som specialiserer sig i at lave musik, man kan koncentrere sig til. En af dem, som jeg finder mest interessant, er Focus@Will. I den gratis version giver siden dig mulighed for at lytte til musik, du selv vælger, i 60 min. Men du kan også vælge at betale 80 kroner om måneden for at få ubegrænset studiemusik specificeret til dine behov. Andre metoder, som har vist sig effektive hos nogle, er at lytte til genkendelige og mindre specifikke lydbilleder. Sider som rainymood.com, der spiller afslappende piblende regn, eller coffitivity.com, hvor du kan vælge baggrundsstøj som på en café eller i Paris’ gader, er blot nogle eksempler på, hvad du ellers kan lytte til for at øge din koncentration.


Hjemløse og udsatte skyder julen ind i Brøndby - Folkebladet\n2. dec 2015, 09:03\nHjemløse og udsatte skyder julen ind i Brøndby\nDet er andet år i træk, der bliver spillet hjemløsefodbold i Brøndby. I år er det Kim Vilfort, der sætter det hele i gang. Foto: Ombold\nBRØNDBY. Brøndby er landets fodboldcentrum. Efterhånden også på hjemløseområdet, hvor hjemløse for andet år i træk mødes til julefodboldstævne i Brøndby\nSelvom julen for mange hjemløse og andre socialt udsatte er en svær tid, så er der én ting, som de fleste i Ombolds gadefodbold ikke vil gå glip af. Nemlig årets julestævne, der 5. december og for andet år i træk finder sted i Multihuset og Nørre hallen i Brøndby.\nStævnet er Ombold, årets sidste, hvor hjemløse og andre udsatte mennesker fra hele landet kommer til Brøndby for at spille fodbold ved et Julestævne arrangeret af Ombold og Multihuset Brøndby.\nFodboldstævnet handler om fodbold, fællesskab og fremfor alt om at have det sjovt og møde nye mennesker. I modsætning til et almindeligt fodboldstævne spiller gode spillere side om side med mindre gode spillere, unge med ældre, langsomme med hurtige.\nDet betyder ifølge Hanne Christensen, leder af Multihuset Brøndby, at der er plads til alle uanset hvilke problemer, man slås med, og hvor god man er til fodbold:\n– Fysisk aktivitet og idræt er vigtigt for alle. Ikke bare, fordi det er sundt, men også fordi fodbolden giver identitet og skaber fælleskab på tværs af alles udfordringer. Og så indbyder holdene også medarbejderne fra herberger og væresteder med på banen. Det er et meget givende samvær for alle.\nKim Vilfort sætter igang\nSocialudvalgsformand i Brøndby Kommune, Per Jensen (S), holder en kort velkomsttale og efterfølgende skyder den lokale helt Brøndy- og landsholdslegenden Kim Vilfort stævnet i gang og skriver autografer. Netop Brøndby IF forsyner Multihuset med billetter til holdets hjemmekampe, og Kim Vilfort er også glad for at kunne støtte op om Multihusets arbejde:\n– Sådan et stævne viser, at fodbolden kan noget helt specielt for alle samfundsgrupper, både høj og lav. Det er et fantastisk spil, hvad enten du spiller på højt niveau eller knap nok kan ramme bolden. Så det vil jeg selvfølgelig gerne støtte op omkring, siger Kim Vilfort.


Kommandolinjegrænseflade - Wikipedia, den frie encyklopædi\nEn kommandolinjegrænseflade (engelsk: Command-line interface) (CLI) er en mekanisme til at interagere med en computers operativsystem eller programmer ved indtastning af kommandoer til udføre specifikke opgaver.\nDenne ren-tekst-grænseflade står i kontrast til brugen af en musemarkør sammen med en grafisk brugergrænseflade (GUI) til at klikke på valgmuligheder og menuer, eller den tekstbaserede brugergrænseflade (TUI) til at vælge mellem valgmuligheder. Denne metode til at give computeren instruktioner om at udføre en arbejdsopgave kaldes at indtaste en kommando. Systemet afventer at brugeren afgiver tekst-kommandoen med et tryk på "Enter"-tasten.\nEn kommandofortolker modtager, parser og udfører den ønskede brugerkommando.\nkommandofortolker[redigér | rediger kildetekst]\nEn kommandofortolker (engelsk: command-line Interpreter, CLI) en samlebetegnelse for en bestemt type af programmer, som er designet til læsning af tekstlinjer indtastet af brugeren og dermed implementere en kommandolinjegrænseflade. De indtastede instruktioner oversættes til programkald eller systemkommandoer.\nI Microsoft Windows har der siden 2006 været kommandofortolkeren PowerShell. Den ældre kommandofortolker cmd.exe, der kom med den første Windows NT findes stadig i Windows. Før Windows NT var der operativsystemerne MS-DOS og Windows 9x fra Microsoft og de havde kommandofortolkeren COMMAND.COM.\nI Unix og Unix-lignende – f.eks. Linux – findes mange forskellige shells eller skaller, hvor de mest almindelige er C-shell og Bourne-Again-Shell (bash).\n^ Version2 It-leksikon "Kommandofortolker". www.version2.dk, set 15. maj 2012\nChristopher Browne: Unix Shells – csh, ksh, bash, zsh\nFriheden til at lære Unix: Linux i teksttilstand\nThe Linux Way: Brugergrænseflade\nHentet fra "https://da.wikipedia.org/w/index.php?title=Kommandolinjegrænseflade&oldid=10923594"\nDenne side blev senest ændret den 4. december 2021 kl. 19:58.


Doogee har officielt afsløret en frisk, robust smartphone kaldet Doogee S58 Pro. Interessant model. Nysgerrig på steder.\nLad os starte med beskyttelse. Fra vand og støv til IP68 eller måske endda IP69K (ingen vil kontrollere alligevel). To timer under vand (frisk og ren) på en halv dybde. Og så meget som 24 timer, hvis dybden er en meter eller mindre.\nDet taler også om overholdelse af MIL-STD-810G. De lover, at du kan falde i enhver vinkel (360 ° antifaldsvinkel). Fra en højde på to meter, hvis overfladen er flad. Og kun fra halvanden, hvis ikke så meget. Et slags supermateriale i kroppen, meget af en eller anden grund tæt på det materiale, hvorfra Michelin fremstiller sine dæk. Temperaturregimet er ikke dårligt - fra -55C til + 70C.\nChipsættet pumpede op. Svag gammel MediaTek Helio P22. Ikke at dette er helt dårligt, men kun omkring hundrede tusind point i AnTuTu. Der vil være problemer med alvorlige spil. Men pludselig er der en masse RAM - så meget som 6 GB. Med permanent hukommelse er alt også godt, 64 GB. Der er understøttelse af hukommelseskort.\nSkærmen er halvdårlig, middelmådig. IPS-matrix med en diagonal på 5,71 ″, opløsning - beskedne 720 × 1520 pixels (295 ppi). De siger, at det beskyttende glas er Gorilla. Hvilken generation er ikke specificeret.\nKameraer. Frontal - 16 MP. Den bageste blok er tredobbelt. Enten 16 + 2 + 2 MP eller 16 + 2 + 0,3 MP, målingerne afviger (hoved, makro, dybdesensor). Hovedmodulet er en Sony IMX298 født i 2015, så forvent ikke meget af kameraet. For at være sikker, er det bedre ikke at forvente noget som helst. Selvom der naturligvis sker mirakler undertiden.\nBatteriet er rummeligt, 5180 mAh. Der er ingen oplysninger om tilstedeværelsen eller fraværet af hurtigopladning.\nFra behagelige små ting. Der er et NFC-modul, en fingeraftryksscanner, alle større navigationssystemer understøttes, moderne USB Type-C. Wi-Fi blev ikke specificeret. Vi tror og håber, at det er dobbeltbånd.\nDer er endnu ingen nøjagtige prisoplysninger. Smarttelefonen blinkede på Aliexpress for omkring $ 200 (₽15.000) og forsvandt. Falsk start. Men en af disse dage vil han helt sikkert vises, hvor han skal hen nu.\nDe vigtigste egenskaber ved Doogee S58 Pro:\nSkærm S-IPS, 5,71 ″, 720 × 1520, 295 ppi, 16M farver, berøring, kapacitiv, multitouch, Gorilla Glass\nHukommelse 6 GB RAM, 64 GB ROM, Micro-SD op til 256 GB\nUMTS-bånd 1 (2100), 2 (1900), 5 (850), 8 (900)\nBatteri Li-Ion, 5180 mAh\n- 16 MP, Sony IMX298\nfrontkamera: 16 MP, Samsung, ingen flash, ingen autofokus\nSensorer Fingeraftryk scanner (tilbage), NFC\nForskere var i stand til at skabe en kunstig hjerne i laboratoriet