Afskedigelse var ikke diskriminerende - diskriminationsloven\nDom i sagen F-43-06\nTriad Denmark A/S\n(tidligere JS Gruppen Denmark A/S)\nSagen drejer sig om, hvorvidt sagsøgtes, Triad Denmark A/S (Triad), opsigelse af sagsøgte, AT (AT), med den begrundelse at han ikke talte flydende dansk, var i strid med forskelsbehandlingsloven.\nSagsøger, HK som mandatar for AT, har nedlagt påstand om, at Triad skal betale 421.666,20 kr. med procesrente af 210.833,10 kr. fra den 25. december 2005 og af 210.823,10 kr. fra den 9. marts 2006, subsidiært at Triad skal betale et mindre beløb fastsat efter rettens skøn.\nTriad har nedlagt påstand om frifindelse, subsidiært frifindelse mod betaling af et mindre beløb.\nAT, der er hollænder, og har en universitetsuddannelse inden for teater og medievidenskab, flyttede til Danmark i oktober 2001.\nTriad, tidligere JS Gruppen, driver virksomhed med salg af annoncefinansierede magasiner og film.\nDen 2. september 2002 tiltrådte AT en stilling som annoncekonsulent hos Triad. Hans væsentligste opgave bestod i at forestå annoncesalg internationalt ved telefonisk henvendelse til kunder.\nHan blev den 1. december 2002 udnævnt til projektkonsulent. Hans væsentligste opgave bestod herefter i at forestå telefonisk kontakt til kunder på det tyske marked med henblik på at aftale møder mellem Triads account managers og kunden om\nfremstilling af reklamemateriale.\nSom følge af at Triad oprettede et kontor i Hamborg, blev den afdeling, AT var ansat i, lukket, hvorefter han overgik til at arbejde på det engelske marked både som projekt- og annoncekonsulent.\nSideløbende med sin ansættelse modtog AT sprogundervisning og bestod i den forbindelse i november/december 2002 Almen-prøven, - afsluttende prøve i dansk som andetsprog for voksne udlændinge -, med karaktererne 11 og 13 i henholdsvis lytteforståelse og mundtlig kommunikation. Året efter bestod han endvidere Studieprøven med karaktererne 10 i lytteforståelse og mundtlig kommunikation. Formålet med undervisningen forud for Studieprøven er at kvalificere kursisten sprogligt til at kunne gennemføre en videregående uddannelse.\nDen 14. november 2005 blev AT opsagt. Af opsigelsen, som er underskrevet af afdelingsleder Fabian Scheffler, fremgår blandt andet følgende:\nVirksomheden har besluttet at nedlægge den afdeling, som Anno AT er ansat i. Virksomheden har derfor afskediget de medarbejdere, der var ansat i afdelingen, bortset fra afdelingslederen samt yderligere en anden medarbejder, der taler flydende dansk. Disse medarbejdere er overført til andet arbejde.\nPå dette tidspunkt var prøvetiden for den medarbejder, der som omtalt i opsigelsen talte flydende dansk, kun lige udløbet.\nHK protesterede i brev af 25. november 2003 mod opsigelsen og gjorde gældende, at den var i strid med forskelsbehandlings-loven, fordi den enten "direkte eller indirekte var begrundet i national oprindelse og dermed sprogbeherskelse".\nI brev af 10. februar 2006 uddybede Triads daværende advokat baggrunden for opsigelsen. Af brevet fremgår blandt andet:\nAfskedigelsen rejser efter min klients opfattelse ingen spørgsmål om forholdet til funktionærloven og forskelsbehandlingsloven.\nAT blev sammen med samtlige øvrige medarbejdere i den pågældende afdeling afskediget, da afdelingen skulle nedlægges. Der er således ikke i forbindelse med afskedigelsen sket nogen forskelsbehandling af medarbejderne.\nDa virksomheden samtidig havde brug for en medarbejder med ledelseserfaring andet steds i virksomheden, blev afdelings-lederen tilbudt ansættelse andet steds i virksomheden. Samtidig havde virksomheden brug for yderligere en medarbejder. For dette job var det en afgørende forudsætning, at den pågældende medarbejder beherskede flydende dansk.\nI brev af 21. februar 2006 anmodede HKs advokat om en detaljeret beskrivelse af det job, der krævede, at medarbejderen talte flydende dansk.\nI brev af 14. marts 2006 oplyste Triads daværende advokat hertil følgende:\nDet job, som min klients virksomhed havde brug for en yderligere medarbejder til, var i en afdeling i virksomheden, der skulle opdyrke et nyt produkt, nemlig salg af annoncefinansieret film. Afdelingen skulle udelukkende beskæftige sig med salg til det danske marked.\nDer er tale om et nyt produkt (annoncefinansieret film), som kunderne på det danske marked ikke i forvejen var bekendt med, og som skulle markedsføres ved telefonsalg. Afsætningen af det nye produkt var således betinget af, at kunderne fik en detaljeret forklaring af produktkonceptet og produktets indhold. Det var derfor en forudsætning, at telefonsælgere på en flydende, letforståelig og samtidig grundig måde kunne informere potentielle kunder om produktets indhold.\nTil varetagelsen af ovennævnte telefonsalg var det derfor af afgørende betydning at de medarbejdere, der havde direkte kontakt med potentielle kunder taler flydende og fejlfrit dansk, idet salgsvilkårene indebar, at man på kort tid og med en præcis og letforståelig markedsføringsindsats kunne afsætte produkterne til kunderne.\nDeres klient opfylder ikke ovenstående krav og blev derfor ikke tilbudt det nævnte job, ligesom de øvrige medarbejdere i afdelingen der beskæftiger sig med telefonsalg med direkte henvendelse til danske kunder alle taler flydende dansk.\nAT har forklaret, at han under et ophold i Frankrig mødte en dansk pige, som han, efter at de begge havde færdiggjort deres uddannelser i Holland, flyttede til Danmark med. Hans uddannelse inden for teater- og medievidenskab er primært teore-\ntisk, men der indgår også en praktisk uddannelse som dramaturg.\nI begyndelsen af sit ansættelsesforhold hos Triad arbejdede han som annoncekonsulent. Hans arbejde bestod i telefonisk at kontakte kunder med henblik på at få sat et møde i stand mellem kunden og en account manager hos Triad. I begyndelsen ar-\nbejdede han på det tyske marked og talte derfor primært tysk. Han har boet 6 år i Schweiz og har haft tysk i skolen, så han taler tysk på højt niveau. Ind imellem talte han også dansk med kunder og leverandører. Han talte dansk med sine kolleger. Efter et stykke tid overgik han til at beskæftige sig med det engelske marked, hvilket krævede, at han talte engelsk med kunderne. Han har haft engelsk i skolen, under sit ophold i Frankrig talte han endvidere i vidt omfang engelsk, og store dele af hans\nstudium foregik på engelsk. Han taler derfor også engelsk på højt niveau. Han har aldrig oplevet sprogmæssige problemer på sit arbejde.\nHan tilmeldte sig danskkurserne frivilligt, fordi han ønskede at tale sproget så perfekt som muligt og for at opnå yderligere kendskab til Danmark. Han fortalte på arbejdet, at han deltog i kurserne. Hos Triad har han deltaget i et lederaspirantkursus\npå dansk, uden at sproget voldte ham problemer.\nDer var ingen forvarsler om opsigelsen. Det er rigtigt, at afdelingen blev lukket som følge af, at det gik dårligt på det engelske marked. Han fik ikke uddybet sin opsigelse, herunder oplyst, om man hæftede sig noget særligt ved hans dansk. I hans afde-\nling i Danmark arbejdede Fabian Scheffler, der er tysker, en amerikaner, som var annoncekonsulent, en englænder, en dansk pige, der også var ansat som projektkonsulent, og en engelsk produktionsmedarbejder. I England arbejdede to account\nmanagers. Ud over ham sagde man tre medarbejdere op i Danmark og to i England. Alle medarbejdere med kundekontakt, der blev opsagt, var udlændinge.\nTriad skulle overgå til at sælge film i stedet for magasiner. Forskellen på produkterne er imidlertid kun mediet. Hos Triad kendte man hans uddannelsesmæssige baggrund, som han omtalte under sin ansættelsessamtale.\nHan har heller ikke senere fået uddybet baggrunden for opsigelsen. Han har aldrig fået kritik af sit arbejde. Der gjaldt de samme salgsvilkår på det engelske og tyske marked som på det danske, nemlig som anført i Triads advokats brev af 14. marts\n2006, at man på kort tid og med en præcis og letforståelig markedsføringsindsats skulle kunne afsætte produkterne til kunderne.\nHan var ledig indtil januar 2006, hvor han fik job hos Jysk.\nHenrik Bergholdt har forklaret, at han er koncerndirektør i Triad. Han tiltrådte den 1. august 2006 og har således ikke haft noget med opsigelsen af AT at gøre.\nJobbet som annoncekonsulent og projektkonsulent består i ren telemarketing. Det er derfor vigtigt, at medarbejderen taler fejlfrit dansk og har en god retorik for at komme igennem til beslutningstageren. Det krav stiller de stadig. De vurderer, hvor\ngodt man taler dansk som modersmål. Han ved ikke, om de i dag kun har folk ansat som annoncekonsulenter, der har dansk som modersmål.\nHK har anført, at begrundelsen for, at AT blev afskediget var, at han ikke taler flydende dansk. Begrundelsen giver anledning til at formode, at der er sket forskelsbehandling, enten direkte eller indirekte. Herved har han løftet sin bevisbyrde, jf. for-\nskelsbehandlingslovens § 7 a.\nTil støtte for, at afskedigelsen er et udtryk for direkte forskelsbehandling, er det gjort gældende, at begrundelsen for opsigelsen rammer alle, der ikke har dansk som modersmål.\nHvis det må antages, at afskedigelsen er udtryk for indirekte forskelsbehandling, så påhviler der Triad en tung bevisbyrde. Triad skal således bevise, at nationaliteten overhovedet ikke har spillet nogen rolle, og der må ikke herske nogen tvivl om, at kravet var nødvendigt og sagligt. Triad har ikke løftet denne bevisbyrde.\nDet må lægges til grund, at AT var ansat i 3 år hos Triad, uden at hans udførelse af arbejdet eller hans sprogkundskaber gav anledning til problemer. Den afdeling, han var ansat i, blev nedlagt, men til gengæld blev der oprettet en ny, der skulle sælge et\nnyt produkt: film i stedet for magasiner. Mediet var et andet, men arbejdsopgaverne de samme og bestod derfor fortsat i telefonisk at kontakte mulige kunder og leverandører. Da han arbejdede på det tyske og engelske marked, var det ikke nødvendigt at have hverken tysk eller engelsk som modersmål, og det er svært at se, hvorfor dette krav skulle gælde for det danske marked.\nDet fremgår af brevet af 14. marts 2006 fra Triads daværende advokat, at det var afgørende, at medarbejderen kunne tale flydende og fejlfrit dansk, da der kun er kort tid til at afsætte produkterne til kunderne. Ud fra forklaringerne er der imidlertid\nintet, der taler imod, at AT kunne udføre denne opgave. Han havde endda den fordel, at han med sin uddannelsesmæssige baggrund kendte filmmediet indgående.\nGives der Triad medhold i, at det var nødvendigt, at man skulle tale flydende dansk, så gøres det gældende, at AT opfyldte denne betingelse. ATs sprogkundskaber var meget fine, hvilket fremgår af de prøver, han har aflagt, og af hans forklaring i retten. Hans kundskaber har endvidere aldrig givet anledning til kritik.\nDet er ikke afgørende, om der foreligger direkte eller indirekte forskelsbehandling. Det afgørende er, at AT er blevet behandlet ringere end en person med dansk som modersmål. Det er således kun personer, der er født og opvokset i landet, der kan\nbestride jobbet. Herved udelukker man på forhånd en hel gruppe mennesker på grund af deres oprindelse.\nOpsigelsen er derfor i strid med forskelsbehandlingslovens § 2, hvilket udløser en godtgørelse efter lovens § 7. Praksis vedrørende godtgørelse efter forskelsbehandlingsloven er sparsom, og sager afgjort efter ligebehandlingsloven må derfor i stedet danne udgangspunkt. Det skal i den forbindelse også tillægges betydning, at barsel og graviditet er forbigående omstændigheder, mens udenlandsk oprindelse er en stationær tilstand. Forskelsbehandling på baggrund af udenlandsk oprindelse er derfor mere alvorlig.\nTil støtte for at der skal gives en godtgørelse svarende til 18 måneders løn, anføres, at AT havde 3 års anciennitet hos Triad. Der er endvidere tale om en grov overtrædelse af forskelsbehandlingsloven. Som ovenfor anført er udenlandsk oprindelse en\nstationær tilstand, og alle de opsagte medarbejdere var udlændinge. AT har ikke modtaget nogen kritik under sin ansættelse, og han havde en uddannelsesmæssig baggrund, der gjorde ham særlig egnet til at bestride det nye job.\nHvis forskelsbehandlingsloven ikke er overtrådt, gøres det gældende, at det efter funktionærloven var usagligt at opsige AT. Triad skal i den forbindelse bevise, at selskabet ikke kunne tage højde for, at der skulle ske indskrænkninger, da man an-\nsatte den nye medarbejder, som man siden valgte at beholde. Triad har ikke løftet denne bevisbyrde.\nHvis retten når frem til, at Triad ikke kunne tage højde for situationen, så skal Triad bevise, at det var rimeligt at afskedige AT frem for medarbejderen med den væsentligt kortere anciennitet, og dette bevis er heller ikke ført.\nATs anciennitet, forholdets grovhed og den omstændighed, at forholdet befinder sig i en gråzone mellem forskelsbehandlings-loven og funktionærloven, taler afgørende for, at AT skal tilkendes en godtgørelse svarende til 3 måneders løn, jf. funktionær-\nlovens § 2 b.\nTriads har anført, at selskabet ikke har udøvet forskelsbehandling under hensyn til ATs nationale oprindelse.\nDirekte forskelsbehandling forudsætter, at AT blev opsagt på grund af sin afstamning. Det skulle således have stået i opsigel-sen, at det var, fordi han var hollænder, og det er ikke tilfældet. Sprogkrav kan være udtryk for indirekte forskelsbehandling, men det fremgår hverken af loven eller forarbejderne til loven, at det altid er tilfældet.\nDet er ikke rigtigt, at Triad i forbindelse med nedlæggelsen af den engelske afdeling afskedigede alle udlændinge, for man beholdt Fabian Scheffler. Dette viser, at man ikke har udøvet indirekte forskelsbehandling, hvilket har betydning for bevisbyr-\nden. AT har således ikke påvist faktiske omstændigheder, der giver anledning til at formode, at der blev udøvet forskelsbehand-ling. Triad skal derfor ikke bevise, at ligebehandlingsprincippet ikke er krænket.\nFinder retten, at der foreligger indirekte forskelsbehandling, jf. lovens § 1, stk. 3, så kan sprogkravet være lovligt, hvis det er sagligt og nødvendigt. Det stillede sprogkrav er begrundet i et sagligt formål og er både hensigtsmæssigt og nødvendigt.\nATs primære arbejdsopgave ville i givet fald være telefonisk at tage kontakt til kunder, han ikke kendte i forvejen, med henblik på at afsætte et nyt og uprøvet produkt på det danske marked. Evnen til at etablere kontakt er helt afgørende, da man ellers\nikke får afsat sit produkt bedst muligt. Et krav om at tale dansk flydende er i den sammenhæng både sagligt og nødvendigt.\nAfskedigelsen skete for halvandet år siden. Da vurderede Triad konkret, at ATs sprogkundskaber ikke var tilstrækkeligt gode. Dette skøn kan retten ikke tilsidesætte. De sprogprøver, AT har aflagt, kan ikke danne grundlag for en sådan tilsidesættelse, da de kun viser, at han er generelt egnet til at begå sig i det danske samfund og til at indskrive sig på en videregående uddannelse.\nAfskedigelsen af AT var endvidere begrundet i en legitim afskedigelsesgrund, da den engelske afdeling, hvor han arbejdede, blev lukket. Den forretningsmæssige indskrænkning bevirker endvidere, at Triad havde et vidt skøn ved vurderingen af, hvilke medarbejdere der skulle afskediges.\nDen omstændighed, at AT ikke havde modtaget nogen påtaler, mens han arbejdede på det engelske og tyske marked, kan heller ikke føre til en anden vurdering. Ifølge hans egen forklaring talte han primært engelsk og tysk, og det må antages, at dette er foregået på et højt niveau. Disse sprogkundskaber er imidlertid ikke til pådømmelse her.\nHvis der skal tilkendes en godtgørelse, så skal denne ansættes til et beløb betydeligt under det rejste krav på godtgørelse svarende til 18 måneders løn, blandt andet under henvisning til at AT ikke havde en meget lang anciennitet.\nMed hensyn til kravet på godtgørelse i medfør af funktionærlovens § 2 b gøres det gældende, at afskedigelsen af AT var begrundet i det forhold, at Triad lukkede sin engelske afdeling. Hvis det lægges til grund, at afskedigelsen ikke er i strid med forskelsbehandlingsloven, så var det stillede sprogkrav sagligt, hvorfor Triad var berettiget til at foretrække en nyansat, der talte flydende dansk frem for AT, uanset han havde lidt længere anciennitet.\nSkal der tilkendes godtgørelse i medfør af funktionærlovens § 2 b, vil en godtgørelse svarende til 1-2 måneders løn være passende.\nAT blev opsagt af Triad med den begrundelse, at den afdeling, han var ansat i, skulle nedlægges, og at man havde valgt at beholde en medarbejder med ledelseserfaring, og én, der talte flydende dansk.\nOpsigelsen henviser således ikke direkte til ATs nationale oprindelse. Efter det oplyste opsagde Triad endvidere ikke alle udlændinge i den engelske afdeling i forbindelse med nedlæggelsen. Afskedigelsen er derfor ikke udtryk for direkte for-\nskelsbehandling på grund af national oprindelse.\nAT blev derimod opsagt, fordi han ikke opfyldte det krav om at tale flydende dansk, som Triad stillede til sine annonce- og projektkonsulenter. Da dette krav rammer alle lønmodtagere, der ikke har dansk som modersmål, er opsigelsen begrundet i sprogkravet et udtryk for indirekte diskrimination, jf. forskelsbehandlingslovens § 1, stk. 3.\nRetten finder imidlertid, at Triad har godtgjort, at det stillede sprogkrav i den konkrete situation, hvor arbejdsopgaven bestod i at skabe den indledende kontakt til potentielle kunder telefonisk med henblik på at afsætte selskabets produkter, var sagligt begrundet.\nAT taler godt dansk. Det må imidlertid være overladt til arbejdsgiverens, og ikke rettens, skøn at vurdere, om medarbejderens sprogkundskaber er tilstrækkelige til, at medarbejderen kan bestride jobbet. Det af Triad stillede sprogkrav er derfor ikke i\nstrid med forskelsbehandlingsloven, og Triad frifindes derfor for ATs krav på godtgørelse efter forskelsbehandlingslovens § 7.\nDet er ubestridt, at afskedigelsen af AT skete i forbindelse med, at Triads engelske afdeling blev nedlagt. Retten finder i den forbindelse ikke, at der er oplyst omstændigheder, der sandsynliggør, at Triad burde have taget højde for den situation, der\nnødvendiggjorde opsigelser. Triad havde derfor et vidt skøn ved vurderingen af, hvilke medarbejdere der skulle afskediges. Da der ikke var meget stor forskel i ATs og den dansktalende medarbejders anciennitet, og da sprogkravet som ovenfor anført var sagligt, har AT ikke godtgjort, at afskedigelsen af ham frem for den dansktalende medarbejder var usaglig. Triad frifindes derfor for ATs krav på godtgørelse efter funktionærlovens § 2 b.\nEfter sagens udfald og karakter skal HK som mandatar for AT betale 35.000 kr. i sagsomkostninger til Triad.\nTriad Denmark A/S frifindes.\nInden 14 dage skal HK/Danmark som mandatar for AT betale 35.000 kr. i sagsomkostninger til Triad Denmark A/S.\nMette Christensen Kai Wöldike Bested


Pingtwitter - pjs i dette stof hjælper dig med at sove bedre\nBetydningen af en god nats søvn er veldokumenteret, medsøvnunderskudseffektervidtrækkende og skræmmende. Hvis du har investeret ibedste madras,dyneogpudedu har råd, og stort set gjort alt, hvad du kan tænke dig for at gøre dit værelse til et roligt og behageligt tilflugtssted, hvad kan du ellers gøre for at forbedre dine chancer for at få en glimrende smule lukkede øjne?\nNy forskning tyder på, at de PJ'er, du har på, kan have stor indflydelse på, hvor godt du sover. Det er fornuftigt, at noget, der er blødt mod din hud, vilhjælpe dig med at sove bedre om nattendog ny forskning bestilt af nattøjsmærkeVores pigegår endnu dybere ved at udforske de specifikke stoffer og nattøjstilarter, der giver en forbedring af søvnkvaliteten. Og stoffet, der skal bruges til den bedste nattesøvn, er tilsyneladende ... fløjl.\nDette er den optimale temperatur for at indstille din termostat til den bedste søvn\nFor at indsamle dataene blev 150 frivillige sendt til en række nattøj og blev bedt om at bære ensøvn trackeri seng. 'Søvnresultatet' er baseret på søvnvarighed, restaurering, pulsdata, ilt i blodet og tid brugt vågen og sammenlignet med et tidligere gennemsnit fra ugen forud for forsøget. Alle andre faktorer - sengetid, placering, stuetemperatur, lyde osv. - blev holdt ens.\nNattøj i fløjl leverede de højeste score i test, hvor den fløjlsærmeløse natkjole viste den største søvnforbedring (14%) efterfulgt af korte fløjlspyjamas (13%).\nNattøjet der skal undgås, er den ene. Alle onesies i forsøget oplevede et fald i søvnkvaliteten i forhold til testernes gennemsnit, idet silke -onesien resulterede i et gennemsnitligt fald i søvn score på -9%.\nPrøv disse tricks tilhvordan man hurtigt falder i søvn\nStig mere naturligt med en af debedste vækkelys\nPrøv en afbedst vægtede tæpperfor at lindre angst\nTips tilhvordan man stopper snorken\nDit Apple Watch får snart nye urskiver, stropper og funktioner\nAmazon Echo Dot with Clock anmeldelse: det bedst sælgende Echo, nu med en LED-skærm


1 Kvalitet og Patientsikkerhed Kræftens Bekæmpelse Kræftramtes behov og oplevelser gennem behandling og i efterforløbet Kræftens Bekæmpelses Barometerundersøgelse, 2013\n2 Kræftens Bekæmpelses Barometerundersøgelse, 2013 Kræftramtes behov og oplevelser gennem behandling og i efterforløbet. Kræftens Bekæmpelse Kvalitet & Patientsikkerhed Strandboulevarden København Ø Udarbejdet af: Kvalitet & Patientsikkerhed, Kræftens Bekæmpelse Mette Thønnings Sandager, sundhedsfaglig konsulent, Cecilie Sperling, sundhedsfaglig konsulent, Mette Marianne Vinter, kvalitetskonsulent, Linnea Salling Dahllöf, studentermedhjælper Christina Bæksted, studentermedhjælper Janne Lehmann Knudsen, kvalitetschef, overlæge, ph.d., Aarhus Universitet, Forskningsenheden for Almen Praksis Henry Jensen, forskningsassistent, Sprog: Dansk Version: 1.1 Versionsdato: Marts 2013 ISBN: Rapporten citeres således: Kræftens Bekæmpelse. Kræftramtes behov og oplevelser gennem behandling og i efterforløbet. Kræftens Bekæmpelses Barometerundersøgelse, København, Trykt udgave af rapporten kan bestilles ved henvendelse til Kræftens Bekæmpelse, Kvalitet og Patientsikkerhed, tlf.: Elektronisk udgave af spørgeskema og rapport kan downloades på Udgivet af Kræftens Bekæmpelse, marts 2013 Side 2\n3 Forord Det er vedvarende nødvendigt at forbedre forholdene for de mennesker, der hvert år rammes af kræft i Danmark. Kræftens Bekæmpelse arbejder for, at stadig flere overlever sygdommen, og at flere får et bedre liv med denne lever i dag med en kræftdiagnose eller er overlevere af en kræftsygdom, og antallet er stigende. Det er vigtigt, at alle, uanset bopæl, sygdom, køn og uddannelse, modtager og oplever høj faglig kvalitet, patientcentreret praksis og en sammenhængende indsats i hele behandlingsforløbet. Ligeså vigtigt er det, at de, der overlever sygdommen, modtager den relevante støtte og hjælp som grundlag for det bedst mulige liv. Kræftens Bekæmpelses Barometerundersøgelser er tilbagevendende landsdækkende spørgeskemaundersøgelser blandt de, som rammes af kræftsygdommen. Denne rapport præsenterer hovedresultaterne fra en undersøgelse gennemført i 2012, der sætter fokus på kræftramtes behov og oplevelser gennem behandlingen og forløbet herefter. Rapporten hviler på besvarelser fra personer, hvilket er 64 % af de borgere, der gennem en fem måneders periode i 2010 blev registeret med en førstegangsdiagnose i Landspatientregisteret. Rapporten bidrager med vigtig ny viden, da kendskabet til kræftramtes behov, oplevelser og kontakter i efterforløbet hidtil har været beskedent. Den præsenterer undersøgelsens hovedresultater og indeholder ikke sygdomsspecifikke eller tværgående analyser. Disse vil efterfølgende blive gennemført og gerne i et bredt samarbejde med interesserede klinikere, forskere og andre, som har interesse heri, for bedst muligt at gøre brug af disse unikke data. Undersøgelsen viser, at en del heldigvis får et godt liv efter kræftbehandlingen er afsluttet. Men resultaterne peger også på, at der for nogle kræftramte følger væsentlige fysiske, psykiske og sociale problemer med sygdommen, som sundhedsvæsenet og samfundet i sin helhed ikke hjælper godt nok med at håndtere. Der er på flere områder behov for at styrke indsatsen, men også i langt højere grad behov for at involvere den kræftramte og de pårørende for at sikre kvaliteten og fundamentet for et godt liv. Vi håber, at rapporten vil blive godt modtaget og aktivt taget i anvendelse af de kliniske miljøer, beslutningstagere og forskere. De kræftramte takkes for deres aktive deltagelse og referencegruppen for deres konstruktive bidrag til udvikling og gennemførsel af undersøgelsen. Center for Kræftdiagnostik i Praksis, Aarhus Universitet, der har forestået dataudtræk, takkes for et godt samarbejde. København, marts 2013 Leif Vestergaard Pedersen Direktør Janne Lehmann Knudsen Kvalitetschef Side 3\n5 Indhold Sammenfatning og vurdering... 6 English summary Introduktion Om Barometerundersøgelserne generelt Om denne Barometerundersøgelse Læsevejledning Deltagerne i undersøgelsen Resultater Sådan læses resultaterne Sygdomsstatus og følger af kræftsygdommen Behandling og forløbet i øvrigt Afslutning fra sygehus Kontakten til praktiserende læge Kontrol efter endt behandling Genoptræning Hjælp og støtte til at leve med og efter en kræftsygdom Arbejdsmæssige og økonomiske forhold Pårørende Overordnet vurdering Forskelle inden for region, uddannelsesniveau og køn Kommentarer i fritekst Materiale og metode Udvikling af spørgeskema Identifikation af deltagere og udsendelse af spørgeskemaer Deltagerne i undersøgelsen Sammenligning af deltagere og ikke-deltagere Databehandling Oversigt over undersøgelsens resultater Referencer Side 5\n6 Sammenfatning og vurdering Denne Barometerundersøgelse sætter fokus på nuværende og tidligere kræftpatienters behov, oplevelser og vurderinger i forløbet under og efter behandling. Den bidrager med ny og vigtig viden om, hvad det betyder at blive ramt af en kræftsygdom, og hvad det indebærer i forhold til kontakten med sundhedsvæsenet og det sociale system. Den giver et indtryk af, hvor den enkelte eller dennes pårørende selv må påtage sig ansvaret og få opgaven løst, og på udvalgte områder belyser den de kræftramtes prioriteringer. Undersøgelsen er en landsdækkende spørgeskemaundersøgelse blandt alle de mennesker, der i perioden 16. april til 15. september 2010 var registreret med en førstegangs kræftdiagnose i Landspatientregisteret personer modtog i løbet af sommeren 2012 et spørgeskema, og 64 % returnerede et udfyldt skema. I 2010 gennemførte Kræftens Bekæmpelse en Barometerundersøgelse blandt nydiagnosticerede kræftpatienter, som satte fokus på deres oplevelser gennem udredning og behandling af de, der deltog i denne, returnerede også et udfyldt skema i nærværende undersøgelse. Personer med bryst-, prostata- og tyktarmskræft er stærkest repræsenteret. Denne fordeling er forventelig og afspejler - udover forskelle i forekomst - den relativt højere overlevelse for især de to førstnævnte kræftsygdomme. Der er en lille overvægt af kvinder (52 %) i undersøgelsen, og en mindre andel enlige. Gennemsnitsalderen er 65 år. Resultaterne vurderes generelt at give et retvisende billede af behovene blandt kræftramte, og hvilken hjælp de modtager med et tilbageblik på de to til to et halvt år, der er gået siden deres sygdom blev erkendt. Det kan dog ikke udelukkes, at der kan være betydende forskelle i demografiske og psykosociale faktorer (eksempelvis indkomstniveau eller socialt netværk), end de, der er undersøgt i denne rapport. Denne rapport dokumenterer undersøgelsens kvalitative og kvantitative resultater, som i øvrigt fremstår relativt ukommenterede. Resultaterne præsenteres i forhold til baggrundsvariablene køn, uddannelse og behandlende region. Bag disse oplysninger gemmer sig en betydelig mængde viden, som efterfølgende vil blive afdækket i uddybende analyser. Overordnet vurdering Tillid skaber tryghed i behandlingen. På hver afdeling bør der være kontinuitet blandt de læger og sygeplejersker, man møder. Det er patienten, der skal bevare overblikket, sikre koordinering i behandling. Det kræver overskud og en solid familie. Ikke smart, når vi taler om så alvorlige sygdomme! (Patientcitat) Resultaterne viser i hovedtræk, at mange af de mennesker, som rammes af kræft og er i live to til to et halvt år efter diagnosen, har en positiv opfattelse af egen livssituation og gode erfaringer med sundhedsvæsenet. Men undersøgelsen viser også, at sygdommen for en del mennesker er forbundet med langvarige fysiske, psykiske og sociale problemer, som kan og bør afhjælpes bedre gennem en målrettet indsats i regionerne og kommunerne. Kræft er ikke én, men mange sygdomme i flere stadier, hvilket indebærer forskellige afledte behov. Resultaterne viser, at køn og uddannelsesbaggrund også har indflydelse på behov og oplevelser. Side 6\n7 Undersøgelsen bekræfter, at det er vigtigt at erkende og vægte, at der er individuelle behov og præferencer, hvis der i sundhedsvæsenet skal sikres ens kvalitet for de, som har de samme behov. Det gælder i forhold til at sikre såvel faglig kvalitet som en patientcentreret indsats, men også i forhold til sundhedsvæsenets organisering, hvor især den manglende sammenhæng udgør en risiko. I forhold til sundhedsvæsenets indsats viser undersøgelsen, at forløbet på sygehus vurderes bedst, mens udredningsforløbet, de praktiserende lægers rolle i efterforløbet og den tilbudte genoptræning vurderes dårligst. Undersøgelsen viser tydelige regionale forskelle i indsatser og oplevet kvalitet, som kalder på opmærksomhed i forhold til at sikre, at behandlende region ikke er af betydning for kvaliteten i sundhedsvæsenet. Kræftpatienter i behandling ønsker i højere grad at blive inddraget i beslutninger om eget forløb, end det er tilfældet i dag. Tilsvarende efterspørger de kræftramte, at sundhedsvæsenet i højere grad inddrager og tager hensyn til de pårørende. De pårørende er en væsentlig ressource for den kræftramte i hele forløbet, og sammen med den kræftramte søger de at sikre sammenhæng i behandlingen, når sundhedsvæsenet svigter. Undersøgelsen viser, at patientinddragelse og opmærksomhed på pårørendes rolle og behov bør styrkes, og resultaterne indikerer, at dette er en udfordring i forhold til daglig klinisk praksis og den nuværende organisering af sundhedsvæsenet. I det følgende præsenteres oplysninger om kontaktmønster, behandling og sygdomssituation samt oplevede følger af sygdommen og den sociale konsekvens. Herefter sættes der fokus på de områder, som på nuværende tidspunkt kalder på en særlig opmærksomhed. Behandling og sygdomssituation 96 % oplyser at være blevet behandlet for kræft, hvoraf en lille andel har været deltagere i forskningsforsøg (5 %). Flere end hver tredje er blevet behandlet på to eller flere sygehuse. Langt de fleste er blevet opereret (83 %), hvoraf halvdelen har fået supplerende kemoterapi eller stråleterapi. Hver fjerde, som er blevet opereret, har oplevet komplikationer. Hver femte oplyser at være blevet akut indlagt som følge af kræftsygdommen. Problemer, som knytter sig til operation og kemoterapi, angives som de hyppigste, hvor især feber, infektion og smerter fremhæves. To til to et halvt år efter diagnosetidspunktet har hovedparten (64 %) fået at vide, at de er fri for kræftsygdommen. Hver fjerde oplyser, at de fortsat er i behandling. Hver ottende har ønsket at få en anden læges vurdering. 42 % oplyser, at de også havde en anden sygdom i perioden, hvor de blev behandlet for kræft. Hjertekarsygdom, lidelser i muskler og led samt diabetes fremstår som de hyppigste, dernæst lungesygdom og psykisk lidelse. Blandt de, som har en anden sygdom, svarer flere end hver tredje, at der ikke blev taget optimalt hensyn til denne sygdom. Inden for det seneste halve år har over 80 % haft en eller flere kontakter med sygehus. Godt hver fjerde oplyser at have modtaget behandling inden for de seneste tre måneder. Inden for de seneste seks måneder har halvdelen haft kontakt med praktiserende læge, og 15 % har besøgt en speciallæge uden for sygehus. Omkring hver tiende har været i kontakt med hjemmesygeplejersken og psykolog. Cirka 3 % har haft kontakt Side 7\n8 med en smerteklinik eller et palliativt team. Hver femte har benyttet en eller flere former for alternativ behandling, som langt overvejende handler om vitaminer og kosttilskud. Følger, livskvalitet og social konsekvens En del har haft og har fortsat følger og helbredsproblemer, der skyldes kræftsygdommen og eller behandlingen. I tiden efter diagnosen blev stillet, fremstår træthed og seksuelle problemer som de mest gennemgående, idet knap hver anden har været belastet en del eller meget, men også smerter og nedsat kraft i muskler og led er hyppigt angivne generelle følger. To til to et halvt år efter diagnosetidspunktet er det nogenlunde samme problemer som træder frem. Når kræftsygdomme anskues under et drejer det sig om træthed, vanskeligheder ved at sove, smerter, svaghed, begrænsninger i de daglige gøremål samt bekymringer. Omkring 5 % oplever at være meget belastet, og 10 % at være en del belastet, mens % oplyser at være lidt belastet af problemerne. Dertil kommer en lang række mere sygdomsspecifikke følger. Der er på nuværende tidspunkt kun gennemført specifikke analyser i forhold til brystkræft, prostatakræft og hovedhalskræft. Disse indikerer betydelige forskelle i funktion, livskvalitet og symptombyrde imellem sygdommene. Mænd med prostatakræft har den bedste funktion vurderet i forhold til livskvalitet, fysiske, psykiske og sociale funktioner samt den laveste symptombyrde. Personer med hovedhalskræft har den dårligste funktion og er generelt mest belastede af symptomer på nær smerter og søvnbesvær, som i særdeleshed er belastende for kvinder, der er behandlet for brystkræft. At en kræftsygdom har sociale og økonomiske konsekvenser er virkeligheden for en del. Halvdelen af de erhvervsaktive har oplevet arbejdsmæssige forandringer, som for hver fjerde har været uønskede. Sygdommen og dens fysiske, psykiske og sociale følger efterlader et behov for hjælp og støtte fra samfundet. Herunder er sammenfattet den andel, der oplever et behov for hjælp med angivelse af, hvor stor en andel der har fået den hjælp og støtte, som de oplevede at have behov for. 49 % svarer at de har haft behov for hjælp i forhold til fysiske problemer 33 % svarer, at de i højeste grad har fået den hjælp, de har haft behov for 36 % har haft behov for hjælp i forhold til seksuelle problemer 19 % har i højeste grad fået den hjælp, de har haft behov for 45 % har haft behov for hjælp i forhold til følelsesmæssige reaktioner 20 % har i højeste grad fået den hjælp, de har haft behov for 41 % har haft behov for genoptræning 38 % har i højeste grad fået den genoptræning, de har haft behov for 28 % har haft behov for hjælp i forhold til livsstilsændringer 19 % har i højeste grad fået den hjælp, de har haft behov for 20 % har haft behov for hjemmehjælp 23 % har i højeste grad fået den hjælp, de har haft behov for Side 8\n9 21 % har haft behov for hjemmesygepleje 44 % i højeste grad fået den hjælp, de har haft behov for 28 % har haft behov for rådgivning i forhold til arbejdsliv 35 % har i højeste grad fået den rådgivning, de har haft behov for 30 % svarer, at de har haft behov for rådgivning i forhold økonomiske forhold 33 % svarer, at de i højeste grad har fået den rådgivning, de har haft behov for Områder hvor særlig opmærksomhed er påkrævet I det følgende er fremhævet temaer, som på nuværende tidspunkt træder frem som særligt kritiske: Patientoplevede fejl Information og inddragelse i eget forløb Ansvar og sammenhæng Støtte og hjælp til styrket egenomsorg Støtte og hjælp til psykiske og seksuelle problemer Den fysiske genoptræning Den praktiserende læges rolle Kontrol efter behandling Hjemmepleje og den sociale indsats De pårørendes rolle og situation Patientoplevede fejl Kommunikationen mellem sygehus og hjemmepleje var generelt meget ringe. Jeg har selv i tre tilfælde været nødt til at ringe til hjemmeplejen og lave en aftale, fordi beskeden fra sygehuset ikke var noteret korrekt (patientcitat) Undersøgelsen viser, at kræftpatienter oplever fejl i alle faser af forløbet. Hvor den første Barometerundersøgelse fokuserede på forekomsten af fejl under udredning og behandling, viser denne undersøgelse, at flere end hver tiende har oplevet fejl hos egen læge i perioden efter kræftdiagnosen er stillet, hver fjerde har oplevet fejl i kontrolforløbet på hospital, 6 % har oplevet fejl i relation til genoptræning, og hver femte har oplevet fejl i kontakten med hjemmesygeplejen. Undersøgelsen bekræfter forekomsten af kendte fejl, som i vid udstrækning helt kan undgås gennem en bedre organisering og praksis. Utilstrækkelig overdragelse af information mellem sundhedsprofessionelle, forsinkede prøvesvar, bortkomne notater og mangelfuld opfølgning er blot nogle af disse. Resultaterne afdækker også ny viden i forhold patienternes oplevelse af fejl i relation til den faglige indsats, så som fejlvurdering, utilstrækkelig undersøgelse og manglende faglig indsigt. En målrettet indsats er påkrævet, da fejlene kan få konsekvenser for patienten, og forebyggeligheden er høj. Side 9\n10 Information og inddragelse i eget forløb Lægen på sygehus gav sig ikke tid til at drøfte sygdommen og behandlingsmulighederne med mig (patientcitat) Kræftpatienters oplevelse af at være relevant inddraget er afgørende for oplevelsen af kvalitet i behandlingsforløbet, og det er fundamentet for, at patienter oplever, at indsatsen er centreret om at imødekomme deres behov. Hver tredje oplevede ikke, at lægerne lyttede til deres bekymringer, og en tilsvarende andel oplevede ikke at blive tilstrækkeligt involveret i beslutninger vedrørende behandling. Undersøgelsen viser, at det er nødvendigt at afdække og tage hensyn til den enkeltes situation og præferencer, også i valget af behandling. Tre ud af fire ønsker, at beslutning om behandlingsvalg træffes i overensstemmelse med principperne i fælles beslutningstagen, det vil sige i samarbejde med lægen efter en drøftelse af fordele og ulemper ved de mulige behandlinger. 3 % ønsker helt at overlade beslutningen til lægen. Hver tiende ønsker at træffe valget selv på baggrund af lægens oplysninger om fordele og ulemper. Dette gælder især for mænd og for personer med lang videregående uddannelse. En større andel personer med lavt uddannelsesniveau ønsker, at lægen tager beslutningen om behandlingsvalg. Forbered en noget mere på komplikationer og senfølger, og gør en klar til at tackle de reaktioner, som opstår efter endt behandling (patientcitat) God og fyldestgørende information er vigtig for den kræftramte gennem alle faser af forløbet. Lovgivningen slår fast, at forud for behandling skal patienten være oplyst om alternativer samt relevante risici. Undersøgelsen viser, at dette langt fra altid er tilfældet. Hver anden af de, der har oplevet komplikationer, svarer, at de ikke på forhånd var blevet informeret om risikoen herfor. 12 % føler sig ladt i stikken af sundhedsvæsenet efter udskrivelsen. Hovedparten oplever, at de fik god og fyldestgørende information om, hvordan den videre kontakt med sygehuset skulle forløbe, mens informationen om mulige konsekvenser, hvad de selv kunne gøre, om egen læges rolle og andre støtte muligheder - herunder Kræftens Bekæmpelses - var mangelfuld. Ansvar og sammenhæng Jeg fik konstateret højt blodtryk umiddelbart før operation. Jeg skulle gå til egen læge og blive behandlet. Jeg synes godt at sygehuset kunne opstarte en behandling, så jeg ikke i det akutte forløb skulle flere steder (patientcitat) Et kræftforløb indebærer en lang række skift på tværs af sektorer og specialer. Risikoen for kvalitetssvigt er betydelig, når ansvaret skifter. En opgørelse fra Dansk Patientsikkerhedsdatabase viser, at 43 % af de kræftspecifikke utilsigtede hændelser, vedrører svigt i forbindelse med overgange (1). Dette bekræftes af resultaterne fra denne undersøgelse, hvor overgangsproblemer betinget af såvel administrative fejl, dårlig kommunikation og mangelfuld ansvarsoverdragelse anføres som de hyppigste patientoplevede fejl i efterforløbet. I forbindelse med behandling på sygehuset oplever 43 % ikke, at der var én bestemt læge, der havde ansvaret for den samlede behandling, og mere end hver fjerde oplevede, at de havde været i kontakt med for mange Side 10\n11 læger. Næsten hver fjerde oplever, at de selv eller deres pårørende i en eller anden grad har stået med en del af ansvaret for at holde styr på, at indkaldelser og henvisninger er foregået korrekt. Jeg styrede de andre sygdomme selv (patientcitat) Personer med anden sygdom vurderer behandlingsforløbet, kontrolforløbet samt afslutningen på sygehus signifikant dårligere. Af fritekstkommentarerne fremgår det, at de især oplever problemer, der knytter sig til manglende samarbejde mellem specialer og følelsen af selv at måtte tage ansvaret for behandlingen af den anden sygdom. Støtte og hjælp til styrket egenomsorg Mere hjælp og rådgivning om håndtering af et liv efter cancer-dom. Ikke bare sendt hjem med morfin og piller og til et liv kun i træthed og ensomhed (patientcitat) God information og patientuddannelse samt hjælp til eventuelle livsstilsændringer er vigtige elementer i forhold til at forebygge yderligere sygdom, reducere angst og sikre tilbagevenden til et tilfredsstillende hverdagsliv. Undersøgelsen viser, at der er et stort udækket behov for at understøtte den kræftramtes egenomsorg via god information samt patientuddannelsestilbud. Hver femte svarer, at de ikke har modtaget information om, hvad de selv kan gøre for at få det bedre eksempelvis i relation til kost og motion, og hver tredje af de, der har modtaget informationen, finder den utilstrækkelig. En betydelig andel har på sygehuset enten ikke modtaget information om, hvilke symptomer de skal reagere på, eller finder den modtagne information utilstrækkelig. Dette er tankevækkende set i lyset af, at næsten hver fjerde, som oplever symptomer, der bekymrer dem, vælger ikke at gøre noget, men blot venter til næste kontrolundersøgelse. 43 % oplever ikke, at de har fået den hjælp, de har behov for i forhold til selv at kunne håndtere deres sygdom og dens følger. 61 % af de, der har haft behov for hjælp og rådgivning i forhold til livsstilsændringer, oplever, at de i mindre grad eller slet ikke har modtaget den nødvendige hjælp. Kun 16 % er blevet tilbudt undervisning eller et kursus i, hvordan de bedst muligt håndterer det at leve med og efter en kræftsygdom. Halvdelen af tilbuddene foregår på sygehuset, og kun en lille andel af tilbuddene foregår i kommunen. Dette indikerer, at der her er tale om et særligt indsatsområde, hvor kræftpatienter i langt højere grad må gøres opmærksom på eksisterende tilbud herunder Lær at leve med kronisk sygdom, som udbydes i langt de fleste danske kommuner. Støtte og hjælp til psykiske og seksuelle problemer Mere fokus på, hvordan man har det følelsesmæssigt efter sådan en diagnose, og hjælp til at komme ovenpå igen (patientcitat) En kræftdiagnose er for de fleste forbundet med angst og usikkerhed. Det er vist, at fysisk og psykosocial støtte har positive effekter for den kræftramte (2). En andel vil udvikle behandlingskrævende depression i Side 11\n12 forbindelse med kræftsygdommen (3). Andre har allerede en psykisk lidelse, før kræftsygdommen erkendes, som skal håndteres korrekt. Undersøgelsen viser, at 17 % har haft en psykisk lidelse, mens de blev behandlet for kræft, og to til to et halvt år efter kræftdiagnosen føler en del sig i større eller mindre grad deprimerede. Næsten hver anden oplyser, at de har haft behov for hjælp og støtte til at håndtere følelsesmæssige reaktioner. Halvdelen af de, der har haft behov for hjælp og rådgivning i forhold til følelsesmæssige reaktioner, oplever, at de ikke har modtaget den nødvendige hjælp. Ked af, at mit sexliv er ødelagt. Tænker på, om det kunne have været anderledes (patientcitat) Seksuelle problemer som følge af kræftsygdommen fremstår som et helt centralt problem, der kræver øget opmærksomhed. Flere end hver tredje svarer, at de har haft behov for hjælp i forhold til at håndtere seksuelle problemer, og 62 % af de, der har haft behov for hjælp, svarer, at de ikke får den relevante hjælp. Den fysiske genoptræning Jeg har savnet en genoptræningsplan allerede under kemo- og strålebehandling. Jeg skulle selv presse på og finde frem til forskellige genoptræningsmuligheder. Hverken kommune eller region var i stand til at levere en sammenhængende plan (patientcitat) Fysisk genoptræning vil for mange kræftramte have en gavnlig effekt på den fysiske og psykiske funktion samt mindske effekten af senfølger (4,5). Den kommunale og regionale genoptræningsindsats skal sikre, at de fysiske gener, som mange kræftramte oplever som følge af et sygdoms- eller behandlingsforløb, begrænses. Flere end hver tredje af de, der oplever et behov for fysisk genoptræning, svarer, at de i mindre grad eller slet ikke har modtaget den relevante genoptræning. Sundhedsloven foreskriver, at der skal foretages en sundhedsfaglig vurdering af behovet for fysisk genoptræning før udskrivelse fra sygehus. Færre end en tredjedel angiver, at de har oplevet, at en sådan vurdering har fundet sted. Resultaterne indikerer, at vurderingen af genoptræningsbehovet for hovedparten enten ikke finder sted eller sker i en ikke synlig proces for patienterne. 19 % svarer, at de har modtaget en skriftlig genoptræningsplan. 68 % svarer, at behovet for genoptræning optræder kort tid efter, at de er blevet udskrevet fra sygehuset, hvilket betyder, at patienterne selv må opsøge egen læge eller på eget initiativ finde et genoptræningstilbud. Cirka en tredjedel af de kræftramte har på eget initiativ opsøgt genoptræning. Med undtagelse af genoptræning, som man selv har betalt for, så svarer færre end halvdelen, at det modtagne genoptræningstilbud var særdeles godt. Den praktiserende læges rolle Synes egentligt ikke, at min egen læge er inddraget i forløbet det håndterer hospitalet (patientcitat) Side 12\n13 Den praktiserende læge har en central rolle i sundhedsvæsenet og er for mange borgere den gennemgående sundhedsperson i et sygdomsforløb. Dette gælder imidlertid ikke for de, som rammes af kræft, hvor specialafdelinger på sygehuset er patientens primære kontakt under behandling og i efterforløbet. Det bekræftes i denne undersøgelse. Mange kræftramte udtrykker imidlertid behov for, at praktiserende læge udviser større interesse og i højere grad bistår dem undervejs. De efterlyser hjælp til at håndtere fysiske, psykiske og sociale problemer. Næsten en tredjedel svarer, at de fra sygehuset ikke har modtaget information om, hvordan den praktiserende læge kan hjælpe i det videre forløb. Blandt de, der har fået informationen, finder 41 %, at denne ikke er tilstrækkelig. Kun sjældent har den praktiserende læge påtaget sig en opsøgende rolle i efterforløbet. Mere inddragelse af praktiserende læge, som f.eks. kan hjælpe med info om kost, rygestop og andet (patientcitat) Resultaterne viser, at kræftramte ønsker den praktiserende læges hjælp på flere områder. Omkring hver anden har haft behov for hjælp fra praktiserende læge i forhold til fysiske problemer og følelsesmæssige reaktioner, og næsten hver tredje i forhold til sociale problemer. En betydelig andel svarer imidlertid, at de i mindre grad eller slet ikke har fået den hjælp, de har haft behov for fra praktiserende læge i forhold til at håndtere fysiske (31 %), psykiske (43 %) og sociale (60 %) følger af kræftsygdommen. Samtidig oplever flere end hver tredje, at lægen mangler viden om deres behandling eller sygdom. I fritekstkommentarerne beskriver flere, at praktiserende læge ikke spiller en central rolle i deres kræftforløb - for en dels vedkommende fordi den kræftramte selv ønsker det sådan. Andre ønsker praktiserende læge mere involveret. Det fremhæves som positivt, når lægen viser interesse for den kræftramte og dennes situation, og når lægen selv er opsøgende. Resultaterne understreger behovet for et tættere sammenspil mellem sygehus og praktiserende læge omkring indsatsen for den enkelte patient. En forudsætning for dette er, at den praktiserende læge holdes løbende orienteret fra sygehuset, hvilket patienterne ikke oplever, er tilfældet i dag. Kontrol efter behandling De fleste kontrolbesøg har virket ligegyldige, da lægen flere gange har været forsinket og givet udtryk for, at han/hun ikke har tid til at lytte (patientcitat) Efter endt kræftbehandling vil næsten alle blive tilbudt regelmæssige kontroller på sygehuset med det primære formål at belyse sygdomsstatus. 94 % svarer, at de har været til én eller flere kontrolundersøgelser. Sigtet med kontrolprogrammet er at afhjælpe symptomer og bidrage til tryghed hos den kræftramte. 29 % svarer, at de kun i nogen grad eller slet ikke har været trygge ved undersøgelserne. Mange efterspørger hjælp til håndtering af fysiske problemer (64 %) og følelsesmæssige reaktioner (59 %), men flere end halvdelen har ikke oplevet at få den hjælp, de har haft behov for. Omkring hver fjerde vurderer, at de har været i kontakt med for mange sundhedsfaglige personer i forbindelse med kontrolundersøgelserne, og knap hver tredje oplever ikke, at der er én sundhedsfaglig person, der har overblik og ansvar over det samlede kontrolforløb. Side 13\n14 Undersøgelsen viser, at langt hovedparten af de kræftramte (93 %) ønsker at bibeholde den nuværende organisering med fastlagte kontrolbesøg, som gennemføres med jævne mellemrum til trods for de nævnte svagheder. Flest ønsker, at kontrolundersøgelserne finder sted hos læge på sygehus (85 %), mens en mindre andel (8 %) ønsker de finder sted hos praktiserende læge. Færre ønsker opgaven varetaget af sygeplejersker. De, der foretrækker læge på sygehus, vægter lægens faglige dygtighed og mener, at lægen har den største viden om dem og deres situation. De, der foretrækker praktiserende læge, begrunder det oftere med lettere transport og mulighed for let at få kontakt. Resultaterne understreger behovet for en individuel tilrettelæggelse og en forventningsafstemning. Hjemmepleje og den sociale indsats Bedre samarbejde og opfølgning fra sagsbehandler og socialrådgiver i kommunen til hjælp for pårørende og mig selv i given situation (patientcitat) Med en kræftsygdom skal den kræftramte ikke blot håndtere selve sygdommen og dens følger, men også de konsekvenser, som sygdommen har for livet - praktisk og arbejdsmæssigt. Over halvdelen af de, der oplever behov, svarer, at de ikke har fået relevant hjemmehjælp, og 39 % angiver det samme i forhold til hjemmesygepleje. Det tyder på, at kommunerne ikke formår at opfylde de særlige behov for hjælp, som en gruppe af de kræftramte har. At vende tilbage til arbejdsmarkedet er en vigtig del af det at genvinde sit liv efter en kræftsygdom. Sammenlignet med andre sygdomsgrupper vender en stor andel af sygemeldte kræftpatienter tilbage til arbejdsmarkedet igen (6). Men det kræver hjælp og rådgivning, hvis man vil sikre, at flest muligt vender tilbage til et velfungerende hverdagsliv. Blandt de, der har haft behov for rådgivning i forhold til arbejdsliv og økonomiske forhold, har kun omkring en tredjedel fået den rådgivning, de havde behov for. De pårørendes rolle og situation Kunne godt have tænkt mig, at mine udeboende børn kunne have fået oplysninger/hjælp til, hvordan de eventuelt kunne hjælpe, håndtere, samtale og støtte i forløbet. De har stået lidt på en øde ø (patientcitat) De pårørende er en betydelig støtte og ressource for den kræftramte både i forhold til følelsesmæssige og praktiske forhold. Men det at være pårørende til en kræftpatient kan også være forbundet med både følelsesmæssige, fysiske og sociale konsekvenser (7). Konsekvenser som i et vist omfang kan imødegås ved inddragelse og øget opmærksomhed fra sygehusenes og kommunernes side. 30 % oplever, at læger og sygeplejersker i mindre grad eller slet ikke har vist tilstrækkelig interesse for, hvordan deres pårørende har det, og knapt hver fjerde, at de er blevet tilstrækkeligt involveret i behandlingen. 47 % af de, der har haft hjemmesygepleje, oplever, at hjemmesygeplejen i mindre grad eller slet ikke har inddraget de pårørende tilstrækkeligt. En stor del af de kræftramte vurderer, at deres partner (52 %), udeboende børn (34 %) og hjemmeboende børn (29 %) har haft brug for hjælp og støtte fra sundhedsvæsenet eller kommunen. Mange vurderer ikke, at Side 14\n15 de pårørende har fået den hjælp, de har haft behov for. Den kræftramtes partner synes at være den, der får bedst hjælp, mens der synes at være særligt behov for opmærksomhed omkring hjemmeboende børns behov for støtte. I fritekstkommentarerne beskrives det tillige, at det at støtte de pårørende, er en indirekte støtte for den kræftramte. Undersøgelsen viser, at det er vigtigt at være opmærksom på, om den kræftramte har pårørende, der er i stand til at hjælpe den kræftramte med følelsesmæssige og praktiske forhold, samt om de pårørende selv har behov for støtte og hjælp fra sundhedspersonalets side. Side 15\n17 English summary Each year Danes are diagnosed with cancer and presently live with cancer or are cancer survivors. Knowledge about cancer survivors needs and experiences are scarce. The Danish Cancer Society conducts recurring studies which provide insight into these needs and cancer patients experiences with Danish health care. In 2010 the first nationwide survey among newly diagnosed cancer patients was conducted with a special focus on diagnosis and treatment. In the summer of 2012 this survey was followed up by a survey focusing on experiences during and after treatment among cancer patients diagnosed with cancer from two to two and a half years ago. The survey contains items about needs, experiences, attitudes and assessments as well as pathway related items and quality of life score (EORTC QLQ-C30). This report describes the methods and the main results from this second study. 6,419 Danish citizens who were registered with a first time cancer diagnosis in The National Patient Registry between the 16 th of April and the 15 th of September 2010 received a questionnaire. 64 % of the patients returned the questionnaire. 2,568 respondents from the first survey also participate in this follow-up survey. The results provide us with new and important knowledge about issues and needs among cancer patients and how well the health care system supports their needs. The results show potential for improvement in the following areas: Patient experienced errors: A significant proportion of patients experience errors during follow-up, physical rehabilitation, home nursing and at their GP Information and involvement of cancer patients: A significant proportion did not feel adequately involved in decisions about their treatment. Three out of four prefer decisions about their treatment to be made in partnership with a doctor Responsibility and continuity: Patients experience lack of continuity when transferring between different health care units and sectors. One of every four patients think they have been in contact with too many doctors during their treatment Self-management: Patients experience inadequate information about which problems to expect and how to handle their disease and its effects themselves Help and support for emotional reactions and sexual problems: A significant proportion of those in need of help and support regarding emotional reactions and sexual problems indicate that they have not received the help they needed Physical rehabilitation: More than one third of those reporting a need for physical rehabilitation have not received the necessary help. Only few patients received a written plan regarding physical rehabilitation Follow-up: A large proportion experienced unmet needs regarding help to handle physical problems and emotional reactions during follow-up The role of the general practitioner: Every third patient has not received any information about how their GP can help them. A significant proportion reports unmet needs for GP s support with regard to physical, psychological and social consequences of the cancer disease Home care and social services: Half of the respondents expressing a need for home nursing have not received relevant help. A great proportion report unmet needs for financial and work related counseling The role and position of relatives: Many find that doctors and nurses did not show adequate interest in their relatives and that the relatives had not been adequately involved Side 17\n18 1 Introduktion 1.1 Om Barometerundersøgelserne generelt Kræftens Bekæmpelse arbejder for at sikre den bedst mulige overlevelse og livskvalitet blandt kræftramte. Kræftpatienters forløb er højt specialiseret og komplekst samt præget af mange overgange og derved forbundet med en relativ høj risiko for kvalitetsbrist og patientskade. Kendskab til kræftramtes problemer, og hvorledes de oplever mødet med sundhedsvæsenet, er en forudsætning for at sikre høj kvalitet i patientforløbet og kvalitet i livet, som følger bagefter. Kræftpatienter er en unik kilde til viden. Ud over at have den konkrete indsigt i egen sygdom og situation, har de alene erfaringerne med den samlede indsats, som ydes af praktiserende (special-)læger, flere specialer på typisk mere end et sygehus og ofte med en opfølgende indsats i kommunalt regi. Som følge af en beslutning truffet af Hovedbestyrelsen arbejder Kræftens Bekæmpelse systematisk på at indsamle viden om kræftramtes perspektiv på den indsats, som samfundet yder i udrednings-, behandlingssamt efterforløbet. Undersøgelserne går under navnet Barometerundersøgelser. De har overordnet til formål at tilvejebringe landsdækkende data om kræftpatienters perspektiv på kvaliteten af den danske kræftbehandling og samfundets bredere støtte i efterforløbet. Undersøgelserne afdækker patientadfærd, kontaktmønster, prioriteringer samt behov, og hvorledes disse behov vurderes at blive tilgodeset. Denne rapport redegør for resultaterne af den anden spørgeskemaundersøgelse, der sætter fokus på overgangen fra behandling til det at leve efter eller med en kræftsygdom. Undersøgelsen følger op på den første landsdækkende spørgeskemaundersøgelse Kræftpatienters oplevelser med sundhedsvæsenet gennem udredning og behandling, som blev gennemført i 2010 og afrapporteret i Den første Barometerundersøgelse belyser ny-diagnosticerede kræftpatienters forløb og oplevelser fra første symptom på kræft opstår til primær behandling er afsluttet, og resultaterne baserer sig på besvarelse fra patienter, hvilket svarer til 65 % af de adspurgte (8). Den samme gruppe kræftramte, der deltog i den første Barometerundersøgelse har igen i 2012 fået tilsendt et spørgeskema. Undersøgelsen sætter dermed fokus på behov, oplevelser og den aktuelle livssituation blandt personer, der blev diagnosticeret med en kræftsygdom for cirka to til to et halvt år siden. Nedenstående forløbsdiagram skitserer de primære fokusområder for undersøgelserne. Side 18\n19 Figur 1: Oversigt over fokusområder for Kræftens Bekæmpelses Barometerundersøgelser Første undersøgelse: Kræftpatienters oplevelse af forløbet fra første symptom til endt primær behandling Anden undersøgelse: Kræftpatienters oplevelse af kontrol- og efterforløbet Patientens perspektiv Almen praksis Speciallægepraksis Afd. Sygehus Afd. Afd. Almen praksis Kommu nal indsats Denne rapport formidler de overordnede resultater. I rapporten præsenteres desuden en oversigt over signifikante forskelle i uddannelsesniveau, køn og behandlende region. Yderligere koblinger med baggrundsvariable eller tværgående analyser er ikke præsenteret. Dette arbejde vil efterfølgende bliver gennemført, ligesom resultaterne på relevante områder vil blive perspektiveret i forhold til eksisterende praksis og viden. Barometerundersøgelsen er forankret i afdeling for Kvalitet & Patientsikkerhed, Kræftens Bekæmpelse. Udtræk fra Landspatientregisteret og bortfaldsanalyse forestås af Center for Forskning i Cancerdiagnostik i Praksis (CaP), Forskningsenheden for Almen Praksis, Aarhus Universitet. Kvalitet & Patientsikkerhed får støtte fra en referencegruppe, hvis sammensætning tilpasses i forhold til temaerne i den enkelte undersøgelse. 1.2 Om denne Barometerundersøgelse Sommeren 2012 gennemførte Kræftens Bekæmpelse en spørgeskemaundersøgelse blandt mennesker, der i perioden 16. april til 15. september 2010 var registreret med en kræftdiagnose i Landspatientregisteret. En del af de, der blev inkluderet var også deltagere i den første Barometerundersøgelse i På grund af frafald fra den oprindelige population blev inklusionsperioden i denne anden barometerundersøgelse udvidet fra 1. maj til 1. august 2010 for at sikre et tilstrækkeligt stort datamateriale. 64 % returnerede et udfyldt spørgeskema personer har udfyldt et spørgeskema fra både den første og anden Barometerundersøgelse. Spørgeskemaet anvender en kombination af afkrydsning og mulighed for fritekstkommentarer, hvor det har været muligt for deltagere at uddybe svaret. Undersøgelsen er den første store nationale undersøgelse, som sætter fokus på efterforløbet blandt en velafgrænset gruppe af personer, der er diagnosticeret med en førstegangskræftdiagnose i sommeren Side 19\n20 Denne rapport redegør for hovedresultaterne og metoden bag den landsdækkende spørgeskemaundersøgelse, der har til formål at: belyse danske kræftramtes behov, oplevelser og vurdering af sundhedsvæsenets og socialvæsenets indsats under og efter behandling. Yderligere afdækkes kontaktmønster, patientadfærd og prioriteringer. Spørgeskemaet indeholder 121 spørgsmål og er udviklet med bidrag fra patienter, klinikere og forskere med afsæt i foreliggende viden. Temaerne i undersøgelsen omhandler blandt andet et tilbageblik på behandlingen, second opinion, kontrolundersøgelser, følger af kræftsygdommen, livskvalitet, genoptræning, sammenhæng, inddragelse, pårørende, patientsikkerhed, information og psykosocial hjælp og støtte. I rapporten præsenteres en oversigt over signifikante forskelle i uddannelsesniveau, køn og behandlende region. Yderligere koblinger med baggrundsvariable eller tværgående analyser er ikke præsenteret. Dette arbejde vil efterfølgende bliver gennemført, ligesom resultaterne på relevante områder vil blive perspektiveret i forhold til eksisterende praksis og viden. En referencegruppe med nedenstående sammensætning har fungeret som sparringspart i forbindelse med udvikling af spørgeskemaet og analyse af resultaterne: - Marianne Nord Hansen. Patientrepræsentant. Formand for Foreningen for Kræftoverlevere med Senfølger - Niels Bonde. Patientrepræsentant - Lis Adamsen. Professor, ph.d., mag.scient.soc., sygeplejerske, Universitetshospitalernes Center for Sundhedsfaglig Forskning - Anders Bonde Jensen. Professor, overlæge, ph.d., Formand Dansk Selskab for Klinisk Onkologi, Overlæge, Onkologisk Afdeling, Aarhus Universitetssygehus - Birgitte T. Espersen. Klinisk sygeplejespecialist, cand.cur., Onkologisk afdeling, Aarhus Universitetshospital - Mogens Grønvold. Professor, overlæge, dr.med., Forskningsenheden ved Palliativ Medicinsk Afdeling, Bispebjerg Hospital. Lektor ved Købehavns Universitet - Claus Høgdall. Professor, overlæge, dr.med., Gynækologisk Klinik, Rigshospitalet. Formand for Dansk Gynækologisk Cancer Database - Torben Palshof. Overlæge, dr.med. Tidligere formand for Danske Multidisciplinære Cancer Grupper og tidligere formand for Dansk Lunge Cancer Gruppe. - Dorte Gilså Hansen. Centerleder, ph.d., dr.med., Forskningsenheden for Almen Praksis, Syddansk Universitet - Jens Søndergaard. Professor, praktiserende læge, klinisk farmakolog, ph.d., Forskningsleder, Forskningsenheden for almen praksis, Odense Universitet - Peter Vedsted. Professor, ph.d., Leder af Center for Forskning i Cancerdiagnostik i Praksis (CaP), Forskningsenheden for Almen Praksis, Aarhus Universitet - Janne Lehmann Knudsen (formand). Kvalitetschef, overlæge, ph.d., MHM, Leder af afdeling Kvalitet & Patientsikkerhed, Kræftens Bekæmpelse - Bo Andreassen Rix. Chef for Dokumentation & Udvikling, dr.med. psykolog, ph.d., Patientstøtte & Lokal Indsats, Kræftens Bekæmpelse - Sidse Hertz Larsen. Psykosocial webskribent, sygeplejerske, Patientstøtte & Lokal Indsats, Faglig Sammenslutning af Onkologiske Sygeplejersker, Kræftens Bekæmpelse - Susanne Oksbjerg Dalton. Seniorforsker, dr.med., ph.d., Livet efter kræft, Center for kræftforskning, Kræftens Bekæmpelse Fagligt sekretariat: sundhedsfaglig konsulent Mette Thønnings Sandager og sundhedsfaglig konsulent Cecilie Sperling, Kvalitet & Patientsikkerhed, Kræftens Bekæmpelse. Side 20


Parkering på Struenseegade, Nørrebro | ParkeringsInfo.dk\nParkering på Struenseegade\nStruenseegade har 203 parkeringspladser og er lokaliseret i bydelen Nørrebro i København. Struenseegade er placeret i den blå betalingszone, som er den næst billigste af betalingszonerne. Se priser i bunden af siden.\nDer bliver årligt uddelt 479 parkeringsafgifter på Struenseegade ifølge seneste opgørelse. Vi anbefaler at du er ekstra opmærksom på eventuelle tidsbegrænsninger, betalingsregler og skiltning. Sørg for at holde afstand til spærrelinjer, samt markeringer på kantsten og andet for at undgå at blive pålagt en afgift.\nLæs mere om parkering på Struenseegade her\nPriser for parkering på Struenseegade\nStruenseegade er placeret i den blå betalingszone, som er den næst billigste af betalingszonerne. Se priser for parkering i betalingszonerne herunder.\nData på denne side omrking Struenseegade er tilføjet i perioden 18-01-2021 til 05-10-2021. Der kan forekomme ændringer i informationer, zoner, antal parkeringspladser og skiltning. Data må kun ses som vejledende. Siden indeholder blandt andet data fra Københavns Kommune.\nRestriktioner på Struenseegade\nDer er 1 restriktion langs Struenseegade. Du skal derfor være opmærksom på eventuel skiltning ved vejen. Klik på de enkelte ristriktioner herunder for at se mere information på kortet.


A white sweater in the great weather – Perfect Imperfections\nA white sweater in the great weather\nYup det kan være svært at holde balancen… XD\nSweater// Genbrugsfund Bukser// Gina Tricot Sneakers// Vans Smykker// Fredes blog x hvisk og Jane kønig star tag\nHer igår gik mig og min kæreste en lille tur ned til vores stamcafé Kystens perle, for at dræbe de voldsomme menstruationsmerter jeg havde fået om morgenen med en god kop kaffe…. Jaaer så ved i det, altid godt at starte sine indlæg ud med lidt snak om menstruation… flot Nanna. Men sikke en omsorgsfuld kæreste var?\nMen i hvertfald, jeg har på en måde lovet mig selv, at jeg ville komme op med nye indlæg hver dag her i løbet af påskeferien og nu, hvor min kæreste er så sød at hjælpe mig med billederne, hvorfor så ikke skyde lidt hurtige outfit billeder nu hvor solen skinnede.\nSå det gjorde vi og de overstående billeder var hvad der kom ud af det.\nJeg synes faktisk at billederne blev ret fine og ikke mindst personlige, trods ubehagelige smerter i mavsen.\nMit outfit er et typisk “mig” outfit, ret basic men behageligt og jeg tror at en hver pige med tendens til smerter i mavsen, kan relatere til at comfyness er ret vigtigt i et outfit, når det bliver den tid på måneden.\nThe jacket you can’t live without this season\tHvisk X Easter discount 20%\nmarts 23, 2016 @ 4:19 pm\nJeg er ret vild med dit simple og comfy look. Og det er nogle rigtig fine billeder, I har fået taget. God påske!\nmarts 23, 2016 @ 5:40 pm\nTusind tak skal du have 🙂 og også rigtig god påske til dig ! <3


Alle restauranter i New Orleans Restauranter i nærheden af Trolley Stop Cafe\nAlle aktiviteter i New Orleans Aktiviteter i nærheden af Trolley Stop Cafe\nUSA Louisiana (LA) New Orleans Restauranter i New Orleans Trolley Stop Cafe\nNr. 156 af 1.538 Restauranter i New Orleans $\nAmerikansk, Café, Spisested 1923 Saint Charles Ave, New Orleans, LA 70130-5316+1 504-523-0090Website\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Oversigt 4,0 505 anmeldelserFremragende47 %Rigtig god34 %Gennemsnitlig13 %Dårlig3 %Frygtelig3 %Åben nu6:00 am - 2:00 pmsø - on6:00 am - 2:00 pmto - lø12:00 am - 12:00 amAlle åbningstider KØKKENER Amerikansk, Café, Spisested, Cajun og kreolsk, Vegetarvenlig, Veganske retter, Glutenfri retter PRIS $VURDERINGER ServiceMadGod prisStemningPLACERING 1923 Saint Charles Ave, New Orleans, LA 70130-5316Alle oplysninger Forbedr denne registreringEr der gode glutenfri retter på denne restaurant?Ja Nej Ved ikke Er der gode veganske retter på denne restaurant?Ja Nej Ved ikke Er der gode vegetarretter på denne restaurant?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til middag?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til frokost?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til morgenmad?Ja Nej Ved ikke Specialiserer denne restaurant sig i halal-mad? Ja Nej Ved ikke Er dette en kosher-restaurant? Ja Nej Ved ikke Har denne restaurant rum til privat spisning?Ja Nej Ved ikke Tilbyder denne restaurant betaling af parkering?Ja Nej Ved ikke Tak for din hjælp! Del en anden oplevelse, inden du smutter. Skriv en anmeldelseAnmeldelser (505)Medlemsvurdering Fremragende151Rigtig god96Gennemsnitlig39Dårlig10Frygtelig9Type rejsendeFamilierParAleneForretningVennerTidspunkt på året Mar.-majJun.-aug.Sep.-nov.Dec.-feb.Sprog Alle sprog Dansk (305)Engelsk (496)Portugisisk (3)Flere sprog Sprog Dansk (305)Engelsk (496)Portugisisk (3)Tysk (2)Italiensk (2)Finsk (1)Spansk (1)Se, hvad de rejsende siger: 1-10 af 305 anmeldelser\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejGrace N5Anmeldt 2 uger siden fra mobile enheder Meget kaotisk restaurantMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejLaura Z15244Anmeldt 3 uger siden fra mobile enheder God morgenmad og troværdigt personale!!MereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejToni BMilton, Georgien10057Anmeldt 3 uger siden BLT til at dø forMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejwilmingtonmomWilmington, North Carolina2810Anmeldt 3 uger siden fra mobile enheder Weekend stopMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejUtahWatchdogUTAH144Anmeldt 3 uger siden God madHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejSamantha M9015Anmeldt 3 uger siden Fantastisk brunch og ikke en lang ventetid!MereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejAnn WBethlehem, Pennsylvania, Usa19479Anmeldt 4 uger siden God mad - rimelige priserMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejBud T8Anmeldt 14 juni 2017 Morgenmad når som helst på dagen, gode retter.MereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejMac SBirmingham, Alabama163Anmeldt 14 juni 2017 fra mobile enheder Wow !! Måske er vores nye favorit sted at spise i NolaHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejchrishycheAnniston, Alabama6022Anmeldt 8 juni 2017 fra mobile enheder Fantastisk madMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nForrigeNæste123456…31Opdaterer listen... I nærheden Restauranter i nærhedenHouston's310 anmeldelser 0,14 km væk Samuel's Blind Pelican624 anmeldelser 0,33 km væk Mr. John's Steakhouse264 anmeldelser 0,15 km væk Seværdigheder i nærhedenMagazine Street820 anmeldelser 0,47 km væk Southern Food and Beverage Museum85 anmeldelser 0,59 km væk McKenna Museum of African American Art10 anmeldelser 0,16 km væk Two Chicks Walking Tours1.052 anmeldelser 0,59 km væk Spørgsmål og svarFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende på Trolley Stop Cafe.Bemærk! Dit spørgsmål vil blive offentliggjort på siden Spørgsmål og svar.Bekræftelse: Retningslinjer for indlægSend\nAmerikansk, Café, Spisested, Cajun og kreolsk, Vegetarvenlig, Veganske retter, Glutenfri retter\n1923 Saint Charles Ave, New Orleans, LA 70130-5316 Placering: