Kortlægning af supermarkedskædernes betydning for emballagevalget. Helle Antvorskov og Søren R. Østergaard Teknologisk Institut - PDF\nKortlægning af supermarkedskædernes betydning for emballagevalget. Helle Antvorskov og Søren R. Østergaard Teknologisk Institut\nDownload "Kortlægning af supermarkedskædernes betydning for emballagevalget. Helle Antvorskov og Søren R. Østergaard Teknologisk Institut"\n1 Kortlægning af supermarkedskædernes betydning for emballagevalget Helle Antvorskov og Søren R. Østergaard Teknologisk Institut Miljøprojekt Nr\n3 Indholdsfortegnelse FORORD 5 SAMMENFATNING OG KONKLUSIONER 7 SUMMARY AND CONCLUSIONS 9 1 INDLEDNING BAGGRUND FORMÅL RAPPORTENS STRUKTUR 11 2 FORSYNINGSKÆDEN DAGLIGVARER FORSYNINGSKÆDE OVERORDNEDE KRAV TIL EMBALLAGE 13 3 SUPERMARKEDSKÆDER SUPERMARKEDSKÆDER I VERDEN SUPERMARKEDSKÆDER I EUROPA 15 4 BESKRIVELSE AF SUPERMARKEDERNES PRAKSIS OG MÅLSÆTNING GENERELT OM INDSAMLING AF DATA DANMARK Coop Danmark Dansk Supermarked Købmændene, SuperGros Metro Danmark Vurdering af danske supermarkeder SVERIGE Coop Sverige TYSKLAND Tysk dagligvaremarked STORBRITANNIEN TESCO ASDA Marks and Spencer J. Sainsbury s FRANKRIG Casino Group USA Wal-Mart VURDERING AF RESULTATERNE 27 5 DAGLIGVARE- OG EMBALLAGELEVERANDØRERNE DANSKE EMBALLAGEPRODUCENTER Generelt Respons på supermarkedernes praksis og målsætning PRODUCENTER AF DAGLIGVARER OG UDVALGSVARER Generelt Respons på supermarkedernes praksis og målsætning 33 3\n4 5.2.3 Multinationale virksomheder FORBRUGERNE VURDERING AF RESULTATERNE 35 6 DIREKTE OG INDIREKTE MILJØKRAV TIL EMBALLAGEN PRISER OG OMKOSTNINGER MODULSTANDARDISERING SALGSKLAR EMBALLAGE (RETAIL READY PACKAGING) MANUEL HÅNDTERING (DIRECTIVE OF MANUAL HANDLING) AFFALD (DIRECTIVE OF LANDFILLS) EMBALLAGEGEBYRER OG BESKATNING Gebyrer på indsamling af emballageaffald til genvinding Emballageafgifter 39 7 VURDERING AF TONEANGIVENDE SUPERMARKEDERS UDVIKLING 41 8 BESKRIVELSE AF MULIGHEDER OG VANSKELIGHEDER OFFENTLIG KONTROL BESKATNING OG TILSKUD SUPERMARKEDSKÆDERNE CERTIFICEREDE VIRKSOMHEDER MÆRKNING FORBRUGERKRAV 44 9 KONKLUSION 45 BILAG 1. INTERVIEW 47 4\n5 Forord Styregruppen for projektet Dagligvarehandlens Emballagevalg ønsker med denne rapport at kortlægge, hvilken indflydelse supermarkedskæderne har på emballagevalget. Teknologisk Institut, Emballage og Transport har i perioden gennemført projektet med Helle Antvorskov og Søren R. Østergaard som faglige medarbejdere. Projektet har desuden haft en aktiv følgegruppe bestående af: Anne-Mette Lysemose Bendsen (Miljøstyrelsen) Lone Alstrup (EmballageIndustrien) Lars Blom (Plastindustrien) Vibeke Plambeck (DI) 5\n7 Sammenfatning og konklusioner Projektet startede med en tese om, at supermarkedskædernes leverandøraftaler er den mest betydende faktor for emballagevalget. Efter en del arbejde viste det sig imidlertid, at hverken supermarkederne selv eller leverandørerne af dagligvarer var parate til at sende kopier af de relevante afsnit fra disse leverandøraftaler. For at kompensere for dette, er der derfor gennemført et større antal interviews med både supermarkedskæder og dagligvareleverandører i Danmark og i de øvrige lande, der har betydning for dansk eksport. Disse undersøgelser har vist, at ovenstående tese er korrekt i USA, men foreløbig ikke i Europa. I USA er det således Wal-Marts bæredygtighedsinitiativ fra 2006, som nu i høj grad er styrende for emballagevalget. Initiativet har hos Wal-Mart betydet ikke alene miljøforbedringer, men også flere store omkostnings-reduktioner. Disse initiativer har desuden i betydelig grad højnet omdømmet hos kunderne. I Europa har et fåtal af supermarkedskæder - især i UK - startet nogle enkelte miljøinitiativer. Situationen netop nu er, at emballagevalget først og fremmest er styret af optimering af salg og omkostning. Supermarkederne ønsker det billigste produkt, der kan sælges til højst mulig pris og volumen. Sidegevinsten ved den hårde konkurrence er miljøforbedringer for både produkt og emballage, da konkurrencen tilskynder til ressourcereduktion og derved gavner miljøet. På baggrund af de gennemførte interviews tyder alt på, at supermarkederne i fremtiden vil igangsætte et stigende antal miljøinitiativer. Dette ses eksempelvis ved, at de største supermarkedskæder og dagligvareleverandører netop er gået sammen om at udvikle fælles retningslinjer for bæredygtig emballage (Global Packaging Project). Derfor kan det meget vel være, at den oprindelige tese om, at supermarkedernes leverandøraftaler bliver den mest betydende faktor for emballagevalget, om nogle år vil blive korrekt. Samtidig peger projektet på, at der er en sammenhæng mellem problemer i landes affaldssystemer og holdningerne til emballage i samfundet fx fører en politisk debat om lossepladser ofte til en kritisk holdning til emballage. Der peges endvidere på, at når ca. 80 % af alle ressourcer bruges på at fremstille produktet, 15 % på transport og distribution og 5 % på emballagen, så virker det mere rigtigt at sikre produktet mod skader og ineffektiv distribution. For lidt emballage skader miljøet mange gange mere end for meget emballage, men selvfølgelig er optimal emballage bedst. 7\n9 Summary and conclusions The project started with a thesis saying that the supplier contracts entered between the supermarket chains and their suppliers are the most important factor for the choice of packaging. After some work, it turned out that neither the supermarkets themselves nor the suppliers of groceries were ready to forward copies of the relevant sections from these supplier contracts. In order to compensate for this, a large number of interviews have been made with supermarket chains as well as suppliers of groceries in Denmark and in the other countries that are of importance to Danish export. These investigations showed that the above-mentioned thesis is correct in the USA, but for the time being, this is not the case in Europe. In the USA, it is thus Wal-Mart s Sustainability Initiative from 2006 that now to a large extent is dictating the choice of packaging. At Wal-Mart s, the initiative has brought not only improvements to the environment, but also considerable cost reductions. Furthermore, these initiatives have improved the reputation with the customers to a considerable extent. In Europe, only few of the supermarket chains, especially in the UK, have started a few individual environmental initiatives. For the time being, the situation is that the choice of packaging is first of all controlled by the optimization of sales and costs. The supermarkets want the cheapest product that can be sold at the highest possible price and volume. The spinoff from the hard competition is environmental improvements for products as well as packaging, since competition encourages the reduction of resources used and thereby benefits the environment. Having the interviews made in mind, there is every indication that, in the future, the supermarkets will launch an increasing number of environmental initiatives. This is for instance seen from the fact that the largest supermarket chains and suppliers of groceries have just joined a project on the development of common guidelines for sustainable packaging (Global Packaging Project). Therefore, it is most likely that the original thesis saying that the supplier contracts of the supermarkets will become the most important factor for the choice of packaging will be correct in a few years. At the same time, the project indicates that there is coherence between problems in a country s waste management systems and the attitude towards packaging in society; e.g. a political debate on landfill sites may often lead to a critical attitude towards packaging. Furthermore, attention should be drawn to the fact that, when 80 % of the resources are spent on the manufacturing of the product, 15 % on transport and distribution, and 5 % on the packaging, it seems more right to protect the goods against damage and inefficient distribution. Insufficient packaging harms the environment far more than too much packaging, but naturally, optimal packaging is better. 9\n11 1 Indledning 1.1 Baggrund Baggrunden for projektet er, at langt hovedparten af al emballage bruges som detail- og transportemballage til produkter, der distribueres gennem detailhandlen. Det drejer sig om mere end 70 % af hele emballageforbruget og endda mere i Danmark 1. Globalt set er dagligvarehandlen og store dele af udvalgsvarehandlen styret af nogle meget store supermarkedskæder. Kæderne indgår årligt leverandøraftaler med producenterne af varer, som hermed får adgang til hylderne ude i supermarkederne. Der er stor fokus på omkostningerne ude i selve detailbutikkerne, fordi omkring halvdelen af alle supermarkedskædens omkostninger er relateret til butikkerne. Indkøb er normalt centralt styret med stor fokus på effektiv drift og maksimalt dækningsbidrag. Derfor har hver supermarkedskæde udviklet sin egen standard-indkøbskontrakt, der blandt andet stiller krav til emballagen. Det kræves, at leverandørerne underskriver disse kontrakter før levering. Leverandørerne af produkter til supermarkedskæder leverer ikke kun til ét supermarked, men til flere både nationalt og internationalt (til eksport). Derfor forsøges det at udvikle emballager, der opfylder flere supermarkedskæders krav samtidig. Af hensyn til produktionsudstyret, indkøbsstørrelser, omstillingstider osv. vil producenterne forsøge at producere i ens emballager, hvor kun dekorationen varierer. Det leder frem til den tese, som dette projekt vil forsøge at verificere. Projektets tese: Supermarkedskædernes leverandøraftaler er den faktor, der har størst betydning for emballagevalget. 1.2 Formål Dette projekts formål er at indsamle og analysere de emballagekrav, som stilles af danske og toneangivende udenlandske supermarkedskæder. Desuden er det et mål at undersøge, hvordan kunder og leverandører reagerer på visse supermarkedskæders nye strategi om at få en positiv miljøprofil set ud fra en emballagesynsvinkel. 1.3 Rapportens struktur Kapitel 1 beskriver rapportens baggrund, formål og tese. 1 Data kommer fra industriens indkøb af emballage ( Det betyder emballage, der både ender på det lokale marked og til eksport. 11\n12 Kapitel 2 indeholder en kort gennemgang af forsyningskæden, værdikæden samt de generelle krav, som stilles til emballage. Kapitel 3 giver et overblik over verdens største detailhandelskæder, og efterfølgende udspecificeres værdien og fordelingen af det europæiske dagligvaremarked for henholdsvis Danmark, Sverige, Tyskland, England og Frankrig. Disse lande er udvalgt, fordi de er betydningsfulde for dansk eksport. Kapitel 4 indeholder en beskrivelse af udvalgte supermarkeders praksis og målsætninger omkring emballage og miljø i Danmark, Sverige, Tyskland, England, Frankrig og USA. Data er baseret på interviews og informationer indhentet fra hjemmesider. Kapitel 5 beskriver danske og udenlandske vare- og emballageproducenternes syn på emballage og miljø, samt giver deres vurdering af, hvem i forsyningskæden, og hvilke lande, som er mest proaktive iht. at initiere miljøinitiativer på emballageområdet. Der præsenteres ligeledes et indblik i forbrugerens adfærd omkring emballage og miljø baseret på litteratur. Kapitel 6 giver en analyse af, hvilke direkte og indirekte krav, som stilles til emballagen baseret på informationer fra de tidligere kapitler. Kapitel 7 præsenterer en analyse af, hvordan udviklingen af supermarkederne omkring miljø og emballage kan se ud i fremtiden baseret på den historiske udvikling. Kapitel 8 giver på baggrund af tidligere kapitler en scenariebeskrivelse, som skal give indblik i muligheder og vanskeligheder. 12\n13 2 Forsyningskæden 2.1 Dagligvarer Dagligvarer (også kaldet forbrugsvarer) er en betegnelse for varer, der ophører med at eksistere ved forbrug. Det er typisk varer, der forbruges relativt hurtigt fx fødevarer og produkter til hygiejne (personlig pleje, vask og rengøring). Alle andre varer, der også sælges i detailbutikker, kaldes udvalgsvarer, fx tøj, hårde hvidevarer, elektronik, værktøj osv. 2.2 Forsyningskæde Den overordnede struktur for detailhandlen fremgår af værdikæden i Figur 1. Det bliver således tydeligt, at forbrugerens præferencer og ønsker kanaliseres igennem supermarkederne og ud til først vareproducenterne og derefter til emballageproducenterne. Ved hvert led tilføjes yderligere krav og præferencer, som der skal tages hensyn til bagudrettet i kæden. Emballageproducenter Producenter af dagligvarer Producenter af udvalgsvarer Specialbutikker Supermarkede r Specialbutikker Forbrugerne Figur 1. Overordnet struktur i detailhandlen 2.3 Overordnede krav til emballage Emballagen har en række formål, den skal opfylde iht. den værdikæde, den passerer igennem. Det udmønter sig i en række forskellige, overordnede krav: Beskytte produktet for at undgå spild og sikre hygiejnisk sikkerhed Gøre distributionen effektiv herunder butiksdriften Informere både op- og nedad i forsyningskæden Markedsføre og sælge produkterne på supermarkedshylder Lette forbrugernes forbrugssituation Med så mange krav findes ikke et egentligt optimum, men alle producenter skal vælge et brugbart kompromis. 13\n15 3 Supermarkedskæder 3.1 Supermarkedskæder i verden Ses på supermarkeder i verden, er markedet præget af koncentration i nogle meget store kæder (se Figur 2). Verdens største supermarkedskæde er Wal- Mart fra USA, der er aktiv i mange andre lande. Wal-mart er næsten 3 gange større end den næststørste supermarkedskæde, der er METRO fra Tyskland tæt fulgt af Carrefour fra Frankrig. Desuden bemærkes det, at flere af de nævnte detailkæder primært sælger udvalgsvarer fx Home Depot, Sears, Target osv. Figur 2. Verdens største supermarkedskæder (Kilde: PricewaterhouseCooper LLP and Ernst & Young, 2005 og Stockmann-Gruppen, 2007). 3.2 Supermarkedskæder i Europa Med udgangspunkt i Danmark og dansk eksport, er følgende lande udvalgt for videre analyse: Sverige, Tyskland, Storbritannien og Frankrig. Data fremgår af tabel 1, side 13. Det danske marked er opdelt i 4 store hovedgrupper: 1. COOP med kæderne Brugsen (Kvickly Xtra, Kvickly, SuperBrugsen, Dagli Brugsen og LokalBrugsen), samt Irma og Fakta. 2. Dansk Supermarked med kæderne Føtex, Netto, Bilka og Salling. 3. Købmændene med kæderne SuperGros (Superbest, SuperSpar, Spar, Kwik m.fl.), Edeka, Rema1000, Løvbjerg o.a. 15\n16 4. Udenlandske kæder med Aldi og Lidl. Tabel 1. Fordeling af de største supermarkedskæder i Danmark, Sverige, Tyskland, Storbritannien og Frankrig. Det skal bemærkes, at værdien af det tyske marked er forholdsmæssigt mindre end forventet iht. landets størrelse. Det skyldes sandsynligvis, at dagligvarer i Tyskland også handles i stormagasiner, som ikke er en del af denne opgørelse. Land Danmark 2 Sverige 3 Tyskland 4 Storbritannien 5 Frankrig 6 Supermarkeder Markedsandel - Coop 36,3 % - Dansk supermarked 31,2 % - Købmændene 27,9 % - Udenlandske kæder 4,6 % - ICA 34,0 % - Coop Sverige 21,5 % - Dagab og andre 44,5 % - METRO 23.9 % - Rewe 18,3 % - Edeka 13,9 % - Aldi 13,5 % - Tengelmangruppen 6,9 % - Andre 23,5 % - Tesco 30,4 % - ASDA (Wal-Mart) 17,0 % - J. Sainsbury s 16,3 % - Morrisons 12,3 % - The Co-operative 5,7 % - Andre 18,5 % - Carrefour 29,6 % - Intermarché 16,7 % - Auchan 12,8 % - Leclerc 11,2 % - Casino 9,1 % - Andre 20,6 % Værdi af totalmarked Mia. kr Danmark: Stockmann-Gruppen, november Sverige: IDG/Itsfood.com, data fra Tyskland: IDG/Itsfood.com, data fra Storbritannien: IDG/Kantar, data for december 2009-februar 2010, 2. marts Frankrig: IDG/Itsfood.com, data fra\n17 4 Beskrivelse af supermarkedernes praksis og målsætning 4.1 Generelt om indsamling af data Det har overrasket alle deltagere i dette projekt, hvor utroligt vanskeligt det har været at få adgang til supermarkedernes kontrakter med deres leverandører. Det har været forsøgt at fremskaffe disse informationer på mange forskellige måder, både gennem supermarkederne selv og gennem leverandørerne til supermarkeds-kæderne. Det er kun lykkedes at fremskaffe nogle få brudstykker. Der har været søgt hjælp hos udenlandske samarbejdspartnere, som også mente, at de havde gode netværk, som kunne fremskaffe disse kontrakter, men også disse partnere har været overrasket over, hvor vanskeligt det er at fremskaffe den lille del af samarbejdsaftalen, der omhandler emballagevalget. Da dette ikke viste sig at være en brugbar metode, blev det i stedet for aftalt at gennemføre et antal interviews med både supermarkeder, leverandører til supermarkeder og med emballageproducenter. Disse interviews gik væsentligt bedre, så det har været muligt at samle oplysninger til denne rapport. Alligevel er det forbavsende mange, der heller ikke ønsker at gennemføre et interview om emballagevalget, selvom de er lovet anonymitet. Heldigvis har tilstrækkeligt mange ønsket at være åbne og hjulpet med oplysninger til dette projekt. 4.2 Danmark I Danmark genanvender vi en stor del af den samlede affaldsmængde og udnytter en meget stor del af energien i resten af affaldet ved forbrænding. Kun en meget lille del af affaldet bliver deponeret Coop Danmark Data til dette afsnit er baseret på interview med centralt placerede medarbejdere hos Coop samt suppleret med information fra coop.dk og fdb.dk. Overordnet stiller Coop-Gruppen krav om, at alle varer (varer i leverandørmærke og Coop s egne varer), der leveres til et eller flere af selskaberne i Coop-Gruppen, selvfølgelig overholder gældende lovgivning. Derudover stilles følgende miljømæssige krav til emballagen: Emballage af pap, karton eller papir må ikke være bleget med elementært klor. Alle varer skal være emballeret uden brug af PVC på alle emballageniveauer (undtaget er compoundmaterialet i låg til konservesglas eller i kapsler til vinflasker). 17\n18 Coop stiller ingen særlige leverandørkrav, dog er der konstant dialog med leverandørerne om, hvordan de kan arbejde med mindre miljøbelastende 7 emballagealternativer. Coops miljøstrategi (udgivet september 2009) indeholder tiltag om systematisk at gennemgå egne produkter med det formål at minimere disse produkters emballage. Der er foretaget en gennemgang af leverandørerne til Änglamark-produkterne 8, hvor der blev indhentet informationer om virksomhedernes CO 2 -regnskaber. Resultatet var en opdeling af leverandører i to grupper. Den ene gruppe har stor indsigt i deres produkters miljøbelastning og har begrundet emballagevalget. Den anden gruppe har ikke tilsvarende indsigt enten på grund af mangel på ressourcer (små producenter), eller fordi virksomheden ideologisk ikke har tradition for at tænke i miljø. Med disse initiativer har Coop igangsat en proces, som skal lede frem til en metode til at vurdere de enkelte leverandørers miljøbelastning. Det ligger dog endnu ikke fast, hvad metoden skal indeholde, og hvordan miljøbelastningen skal måles. Coop anser det nordiske miljømærke (Svanen) som en god måde at sikre miljømæssigt bedre produkter. En af fordelene for Coop er netop, at der allerede på forhånd er defineret en række krav, som Coop gerne vil støtte op om. Coop tilskynder derfor leverandører til at tilslutte sig de forskellige miljømærker, hvis der findes kriterier for den pågældende varegruppe, hvor det er produktet og ikke emballagen, der er i fokus. Eneste undtagelse er dog, hvis konkurrenceevnen for produkterne bliver væsentligt forringet 9. Coops mål er derfor at fordoble salget af miljømærkede varer inden udgangen af CO 2- mærkning er ikke en del af Coop s politik, fordi de mener, at der vil være større effekt af at give forbrugerne få adfærdsmæssige råd om, hvordan de kan handle mere miljøbevidst i stedet Dansk Supermarked Data til dette afsnit er baseret på interviews med indkøbere hos Dansk Supermarked. Når en leverandør indgår en aftale med Dansk Supermarked, skal denne underskrive en handelsaftale, hvor det bekræftes, at de overholder gældende emballagedirektiv. Det er ikke udspecificeret, hvad dette præcist indebærer. Eneste udmeldte krav iht. emballagevalget er at undgå PVC, dog kan det anvendes til compoundmaterialet i låg. Praksis er, at der foregår en forhandling mellem indkøber og leverandør i relation til et bestemt produkt. Der er ikke behov for spørgsmål til CO 2, materialereduktion eller LCA, da leverandøren i en forhandlingssituation selv vil bringe disse emner op, hvis det er relevant for produktet. 7 Langt de fleste har ikke brugt dette udtryk i deres interview. Det udtryk, som de fleste anvender, er miljøvenlig emballage, når der tales om miljø og emballage. Begrebet er dog problematisk, da det hverken er afgrænset og defineret, eller korrekt, fordi både produkt og emballage belaster miljøet. Udtrykket miljøvenlig anvendes i flæng til at betegne materialevalget, anvendelsesmængden af potentielt miljøskadelige stoffer, CO 2 -udslip, LCA og meget mere. Da udtrykket således er forkert og kan misforstås, så bruges ordet mindre miljøbelastende. Mindre miljøbelastende emballage skal betragtes relativt i forhold til eksisterende emballage eller alternativer. 8 Änglamark: Änglamark-serien består af et stort udvalg af økologiske, miljøvenlige eller allergivenlige produkter - og der kommer hele tiden flere til. De er alle lavet med omtanke for naturen. citat fra 9 FDB.dk 10 Coop.dk Ansvarlighedsplan, 40 handlinger 18\n19 Miljøspørgsmål er kun relevante, hvis produktet i sig selv har et miljøimage, fx at det er økologisk eller er miljømærket. Dansk Supermarked anser i første omgang sig selv for at være købmand, hvor opgaven er at vurdere totalløsningers (produkt og emballages) salgbarhed i deres butikker. Vurderingen er, at det giver god mening at svanemærke en række rengøringsmidler, da forbrugerne kender dette mærke og føler sig trygge ved det. Det er dog ikke noget, som Dansk Supermarked stiller som krav. F.eks. er Ajax fra Colgate-Palmolive netop blevet svanemærket, og i den forbindelse har de ændret deres emballage. Det har Dansk Supermarked ingen indflydelse på. For egne varer ønskers, at emballagen skal svare til andre emballager inden for samme produkttype. Dog vælges ikke altid de mindst miljøbelastende alternativer. Det er førsteprioritet, at produktet skal virke på hylden og være nemt for personalet at håndtere. Et eksempel er, at displayenheden skal kunne sælge produktet, derfor foretrækkes emballage, som giver et flot indtryk. Det betyder dog ikke, at der ikke sættes projekter i gang omkring miljø og emballage. Dansk Supermarked har i de sidste 2 år arbejdet for at finde et alternativ til PVC. Det er dog ikke noget, som de vil markedsføre sig på, før de er sikre på, at produktet har tilsvarende funktionalitet. Et andet eksempel illustrerer, at det er vigtigt at kunne læse forbrugerens adfærd, før store emballageændringer skal finde sted. I et forsøg med ny emballage til frugtgrød blev en foliepose i kartonæske ændret til en brik. Det resulterede dog i en stor reduktion i afsætningen, som viste, at forbrugerne ikke var klar til denne ændring på dette traditionelle produkt. Dansk Supermarkeds interesse for miljø er af økonomisk karakter. Det betyder, at de holder øje med udviklingen og forbereder sig til fremtiden, således at forbrugerne kan købe de produkter, som de efterspørger, også i fremtiden Købmændene, SuperGros Data til dette afsnit er baseret på interviews med SuperGros og De Samvirkende Købmænd (DSK). SuperGros leverandøraftale er først og fremmest bygget op omkring logistikretningslinjer for korrekt emballering, palletering og mærkning med stregkoder. SuperGros formulerer ikke nogen miljøpolitik selv, men de lægger sig op ad DSK s anbefalinger og projekter. Når der forhandles med de enkelte leverandører, er fokus i første omgang på prisen, mens miljøet fylder meget lidt i deres indkøbsforhandlinger. For nogle år siden var større fokus på dette, men det er gået tabt nu. I praksis opbevarer producenterne selv deres egne emballagespecifikationer, og det er deres ansvar, at produkterne overholder gældende lov. Konkrete tiltag omkring miljø består i at fremhæve produkter med en miljøprofil i deres tilbudsaviser. DSK anbefaler, at der skal være flere svanemærkede produkter Metro Danmark Data er indsamlet igennem interview med en centralt placeret medarbejder i Metro Danmark. Metro Danmark adskiller sig fra de øvrige supermarkeder ved, at deres primære kunder er restauranter og cafeer. Metro findes i 30 lande, hvor Metro 19\n20 Danmark er et datterselskab af det tyske moderselskab. Indkøbsstrukturen er opdelt i internationale produkter, som indkøbes til alle lande, og nationale produkter, som er særegne for de forskellige lande. Der er også tilfælde, hvor et nationalt produkt kan forhandles i flere lande. I dette tilfælde er det selskabet i oprindelseslandet, som har bestemmelsesret over produktets beskaffenhed. Metro Danmark har kun indflydelse på de nationale produkter, som hører ind under egne mærker (ikke mærkevarer). Metro Danmark blev certificeret til ISO sidste år, hvilket er sket på eget initiativ uafhængig af moderselskabet. Fokus er primært på affaldshåndtering og elforbrug, mens emballagevalget til produkterne endnu ikke er en del af handlingsplanen. Området skal tages op til fornyet vurdering i Årsagen til, at Metro Danmark endnu ikke har taget fat om emballagevalget er, at det er svært at overskue, og at der umiddelbart skal bruges mange kræfter på et lille udbytte. Et område, som er blevet undersøgt, er materialevalget til engangsemballage som pizzabakker fremstillet af majs og bakker til hakket kød. Efter LCA blev det dog tydeligt, at der ikke var nogen særlig besparelse for miljøet, og set i forhold til den økonomiske omkostning var det ikke et attraktivt alternativ. Metro Danmark oplever desuden, at der er mange forhindringer for at gennemføre materialeændringer. Dels, at leverandørerne er låst fat til en bestemt emballage iht. deres maskinpark og dels, at Metro Danmark er så lille en spiller, at de bliver stillet over for umulige afsætningskrav, hvis de ønsker en anden emballage. Dertil kommer, at de endnu ikke har oplevet efterspørgsel fra deres kunder, som netop nu er mere prisbevidste end nogensinde. Metro Danmark har udsendt en forespørgsel omkring leverandørernes miljøinitiativer. Dette vil indgå i deres vurdering af deres fortsatte samarbejde med disse leverandører Vurdering af danske supermarkeder Det har overrasket, at supermarkederne har udvist lukkethed, når der spørges til deres leverandøraftaler. Årsagen er ikke kendt, men den almindelige reaktion er, at der ikke står noget i leverandøraftalerne, som har interesse for dette projekt. Coop har dog fremsendt følgende: Emballage af pap, karton eller papir må ikke være bleget med elementært klor. Alle varer skal være emballeret uden brug af PVC på alle emballageniveauer (undtaget er compoundmaterialet i låg til konservesglas eller i kapsler til vinflasker). Tilsvarende krav nævnes også af Dansk Supermarked. Det tyder således på, at der ikke er beskrevet detaljerede krav til emballagen i disse leverandøraftaler. Leverandørerne stilles derfor stort set ikke over for andre krav end emballagedirektivet. Der er en tendens til, at supermarkederne sætter fokus på miljømærkning som svanemærket, når der spørges ind til emballage og miljø. Fakta er dog, at kun en beskeden andel af dagligvarer kan miljømærkes, fx kan fødevarer ikke mærkes, og disse tiltag får derfor uforholdsmæssigt stort fokus fra supermarkedernes side, når de skal dokumentere deres miljøinitiativer. Emballagevalget i de enkelte tilfælde bygger på dialog mellem supermarkederne og leverandørerne, hvor supermarkerne stort set ingen indflydelse har på mærkevarer. Både Coop og Metro Danmark har påbegyndt en proces til gennemgang af deres leverandører af egne mærker. Leverandørerne skal dokumentere deres miljøinitiativer og carbon footprint. 20\n21 Der er tale om et mildt pres, da leverandørerne umiddelbart ikke er i risiko for sanktioner. Årsagen til, at der ikke tages hårdere metoder i brug, er sandsynligvis dels Danmarks meget velfungerende affaldshåndteringssystem og dels, at supermarkederne mangler en fair metode til at sammenholde forskellige emballagers miljøbelastning. Dertil kommer, at supermarkederne vurderer, at emballage valgt af hensyn til miljøet ikke giver merværdi for deres kunder. Metro udtrykker det meget klart, at manglen på initiativer skyldes, at der er andre miljøinitiativer, som giver mere udbytte og derfor startes op først. Konklusionen i Danmark er, at emballagevalget netop nu fylder meget lidt, når der skal tages konkrete miljøinitiativer. 4.3 Sverige Det svenske affaldssystem ligner meget det danske, men er dog ikke i samme høje grad baseret på affaldsforbrænding Coop Sverige Data til dette afsnit er kommet fra Coop Sveriges hjemmeside, og der er efterfølgende gennemført interview med centralt placeret medarbejder. Coop Sverige tilslutter sig tilsvarende krav til emballagen (forpakning) som Coop Danmark, dvs. ingen PVC og klorblegning. I deres arbejde med miljø er fokus koncentreret om produktet, da produktet er den største bidragyder til miljøbelastningen. Især støtter de op om økologisk produktion igennem deres KRAV-certificering 11. KRAV-mærkning kan anvendes på produkter og står for godt miljø, god dyrevelfærd, god sundhed og social ansvarlighed. Mærkningen knytter sig hovedsagligt til produktionsmetoder. Som hos danske Coop er det dialog, som præger forhandlingerne med leverandørerne. Arbejdet med leverandørerne og deres emballagevalg er ikke et nyt initiativ, men blev opstartet for omkring 20 år siden. Coop har kun indflydelse på egne produkter. Kravet til deres egne produkter herunder Änglamark er, at emballagen som minimum ikke må være mere miljøbelastende end kategoriens øvrige produkter. Dette vurderes igennem en CO2-beregner. Det sker, at emballagerne ikke kan leve op til dette krav. Det resulterer i, at leverandørerne må ændre emballagen. Dette er hyppigst tilfældet for mindre og nye leverandører, som ikke er bekendt med Coops praksis. Ønskerne til emballagevalget er at minimere forbruget af olie og i stedet anvende materialer fra fornybare ressourcer, men det er ikke et krav. 4.4 Tyskland Det tyske affaldssystem er meget præget af, at der frem til 1990 var meget afhængige af lossepladser placeret i det tidligere Østtyskland. Denne løsning var utilfredsstillende efter sammenlægningen til ét stort land, men historisk var der ikke opbygget den nødvendige behandlingskapacitet. Derfor havde 11 KRAV første regler blev udstedt i I dag findes 14 regler for forskellige produktions-prioriteter, og flere certificeringsorganer er akkrediteret til at tilbyde KRAV-certificering. Når en butik certificeres, forpligtiger den sig til at bidrage til at øge efterspørgslen og salget af KRAV-certificerede produkter i butikken.( 21\n22 forbrugerne i Tyskland i 1990 erne en meget kritisk holdning til emballage og emballageaffald. Denne holdning endte med, at regeringen og store dele af befolkningen gennemtvang flere forskellige materialegenvindingssystemer, fx Grüne Punkt. Disse systemer kører i store træk som da de blev indført for mere end 10 år siden Tysk dagligvaremarked Der er gennemført interview med danske og tyske fødevareproducenter for at give et indblik i, hvordan det tyske dagligvaremarked fungerer omkring emballage og miljø. Det tyske dagligvaremarked er præget af discountkæder som Aldi og Lidl. På grund af disse kæders størrelse og krav om egne handelsmærker, følger leverandørerne deres krav. Her er emballagedirektivet ikke i fokus. Kæderne kræver iøjnefaldende emballager trykt i mange farver og med lakeret yderside. Salgsklar emballage (Retail Ready) er ligeledes et krav. Rewe profilerer sig som et mere ansvarligt supermarked, men det har ikke haft en synlig effekt på deres emballagevalg. Der er en klar opdeling mellem virksomhedens produktion af egne mærker og supermarkedernes private label, hvor virksomheden udelukkende har indflydelse på emballagevalget for egne mærker. Kæderne har ingen indflydelse på mærkevare-emballage. Mærkevareemballage bliver udviklet ud fra den gældende teori om, at produktet skal være iøjnefaldende/synligt, ellers bliver produkterne ikke solgt. Udformningen af emballagen er styret af producenternes ønske om at sælge deres varer. Transporttest er medvirkende til at definere emballagens stabilitet og udformning. Størrelsen af emballagen er styret af dels supermarkedernes præference for relativt små emballager, fordi det giver mere plads til flere varer på hylderne, og dels virksomhedens ønske om at sælge, da relativt større emballager er mere iøjnefaldende. Desuden er emballagen ens til alle markeder (med undtagelse af label), og den hårdeste transport giver således mindstekravet for alle emballager, hvilket betyder, at produktet er overemballeret i nogle tilfælde. Efter projektledelsens mening har dette en reel positiv gevinst for miljøet, fordi blot nogle få skadede produkter har store konsekvenser for miljøet, idet 80 % af miljøpåvirkningerne kommer fra fremstillingen af produktet. Hertil bør tilføjes, at holdningerne i Tyskland er væsentligt ændret fra 1990 erne, hvor de mange lossepladser med emballageaffald var et problem. I dag har tyskerne ændret holdning. Gebyret for indsamling, sortering o.l. til disse systemer anses af leverandørerne som en omkostning blandt andre omkostninger. 4.5 Storbritannien Storbritannien har altid primært anvendt lossepladser. Derfor har det her været nødvendigt til at foretage flere tiltag i forbindelse med implementering af både Emballage- og Lossepladsdirektiverne. 22\n23 Informationen er primært hentet fra de britiske firmaers hjemmesider og efterfølgende verificeret gennem interviews af nøglepersoner, som har et indgående kendskab til supermarkedernes praksis TESCO TESCO har i deres PLC (Product Life Cycle) i Corporate Responsibility Report 2009, anført følgende emballagepolitik, hvor emballagen skal: Tilpasses behovet, benytte det letteste materiale, anvende den mest bæredygtige ressource, maksimere muligheden for genbrug 12 og genvindingssystemer 13 og være designet til at give det laveste carbon footprint 14 under hensyn til hele produktets livscyklus. Af rapporten fremgår følgende målsætninger: TESCO vil fortsat arbejde med deres leverandører for at nedbringe CO 2 -udslip relateret til produkterne og forøge antallet af CO 2 - mærkede produkter til 500. TESCO arbejder både med egne varer og mærkevareprodukter, hvor 2/3 af egne produkter allerede er undersøgt for reduktionsmuligheder. TESCO vil reducere emballagemassen med 25 % i 2010, men TESCO anser andre fremgangsmåder for mere givende for miljøet. TESCO vil reducere affaldsmængden fra butikkerne og flytte 95 % af det affald, som produceres, væk fra lossepladserne igennem genvindingssystemer og ved anaerob nedbrydning i bioanlæg. TESCO er desuden aktiv deltager i Packaging Recycling Action Group (PRAG) og The Institute of Grocery Distribution s (IGD) arbejdsgruppe. I et interview foretaget af Packaging & Converting Intelligence 15 fremgår det, at miljøet havde højeste prioritet indtil recessionens begyndelse (2008), men at det nu er prisen, som kommer i første række ASDA ASDA, som er ejet af det amerikanske Wal-Mart, har ikke i tilsvarende omfang som andre engelske supermarkeder beskrevet deres politik. Eneste definerede målsætning i relation til emballage er, at ASDA arbejder for 25 % mindre emballageforbrug i 2010, og at 92 % af emballageaffaldet kan genvindes 16. ASDA pointerer, at der ingen idé er i at igangsætte affaldssortering, så længe der er mangel på egnede systemer til håndtering af affaldet 17. Derfor vil ASDA primært arbejde på energibesparelser og alternative energikilder iht. CO 2 -udledning. 12 Genbrug : enhver operation, hvor produkter eller komponenter, der ikke er affald, bruges igen til samme formål, som de var udformet til. 13 Genanvendelse : Når de gamle materialer bruges som råvarer til nye, fx ved omsmeltning til nye produkter. 14 Carbon footprint er et målesystem, hvor et produkts samlede påvirkning af drivhusgasser opgøres i en værdi. Nogle fortolker begrebet, så det kun er den samlede påvirkning af CO pic-mag.com, issue September asda.com 17 asda.com 23\n24 Alligevel giver ASDA anledning til mange miljøovervejelser hos leverandørerne i foråret Det skyldes, at ASDA i oktober 2009 annoncerede, at de i 2010 ville introducere et Packaging Scorecard (ASDA), der ville svare til det, som allerede kendes i USA hos Wal-Mart. Det er endnu ikke offentliggjort, hvordan dette nye scorecard skal fungere. Meget tyder på, at det nye scorecard på flere måder er en opgradering af det amerikanske, hvor der anvender relevante miljødata fra Storbritannien, samt måske også indarbejder CO 2 (carbon footprint) og måske også tømningsgraden på den brugte emballage 18. Da udviklingen af dette engelske scorecard er igangværende, mens denne rapport bliver skrevet, er det meget vanskeligt at beskrive det endelige resultat. Det er dog sikkert, at annonceringen af ASDA s planer har skabt en vis uro blandt de engelske leverandører Marks and Spencer Marks and Spencer har udarbejdet en miljøstrategi i 2007, som de kalder Plan A. Den indeholder en række initiativer, hvoraf et hovedpunkt omhandler affald. Emballagestrategien betød, at der i perioden var 16 % reduktion i fødevareemballage. Emballageprojekterne blev foretaget i samarbejde med WRAP 19. I 2010 blev den eksisterende Plan A fornyet til Overordnet: Ønsker at reducere og genvinde affald i M&S s butikker. Samarbejde med M&S s leverandører om at minimere affald i forsyningskæden. Vil udvikle en mere afbalanceret tilgang til emballage for at give den laveste samlede carbon footprint. Målsætning: At standardisere og forenkle antallet af emballagematerialer, som anvendes, og maksimere brugen af genvundet materiale, hvor dette giver et forbedret carbon footprint i At reducere vægten af ikke-glasemballage med 25 % inden At øge mængden af emballage fremstillet af bæredygtige råmaterialer såsom bæredygtige afgrøder, landbrugsaffald og FSC-træmasse i Sikre, at al emballage let kan genvindes eller komposteres inden 2012, og acceptere, at i nogle tilfælde kan dette kræve brug af tungere materialer. Mærke alle luftfragtede fødevarer inden for 12 måneder. Mærke alle M&S emballager med WRAP og Genvinding. Fortsætte med at arbejde med WRAP for at nå de fastsatte mål om at reducere emballage og madaffald, der er indeholdt i Courtauld Commitment 21 mellem 2008 og Interview med nøglepersoner på det engelske marked 19 WRAP - The Waste & Resource Action Programme. Det er en non-profit-afdeling af den britiske regerings affaldsstrategier, som blev oprettet i WRAP's mission er at hjælpe med at udvikle markeder for materielle ressourcer, som ellers ville være blevet til affald. WRAP giver også rådgivning til de lokale myndigheder og hjælper med at påvirke den offentlige adfærd gennem kommunikationsprogrammer på nationalt plan. (wrap.org.uk/about_wrap) 20 plana.marksandspencer.com 24\n25 Arbejde med M&S fødevareleverandører for at reducere affald til deponering, således at det i 2015 er minimum 25 % af M&S fødevarer (af omsætningen), der er produceret på fabrikker, som ikke sender affald til deponering J. Sainsbury s J. Sainsbury s har forpligtet sig selv til at støtte forskning og innovation i emballage. De støtter WRAP i projekter for at udvikle letvægtsmaterialer, der kan komposteres ude i husstandene. De støtter også et treårigt projekt med Department for Business, Enterprise & Regulatory Reform (BERR) og større universiteter, om at udvikle meget effektive barriereemballagefilm, der ligeledes kan komposteres ude hos forbrugerne 22. Sainsbury s illustrerer deres hensigter med en række eksempler, såsom at de udbyder pizzaemballager i 100 % genanvendeligt materiale, og at alle deres rejebakker nu er fremstillet af RPET 23. Eneste udtrykte målsætning er, at Sainsbury s vil reducere alt affald, som sendes til deponering, med 50 % i 2012 relativt set til salget i 2005/2006. I 2009 er der opnået en reduktion på 26 %. 4.6 Frankrig Det nuværende emballagegenanvendelsessystem blev indført i 1992 og er det samme som i Østrig og Tyskland. Systemet varetages af en enkelt operatør, der hedder Eco-Emballages 24, som koordinerer indsamling, sortering, bortskaffelse og genanvendelse af emballageaffald i hele Frankrig. Samtidig bevarer de lokale myndigheder deres traditionelle ansvar for affaldshåndtering. Eco-Emballages yder finansiel og teknisk støtte til de lokale myndigheder, der forpligter sig til selektiv indsamling og udnyttelse af emballageaffald fra husholdningerne. Eco-Emballages giver også en garanteret tilbagebetaling for alle de sekundære materialer i overensstemmelse med de kontraktlige kvalitetskrav Casino Group I Casino Groups Annual & Sustainable Development Report 2008 fremgår det, at de ønsker at reducere emballageaffald igennem re-design af deres produkter 25. I 2008 lancerede Casino et miljømærke, the Casino Carbon Index, som i dag anvendes til 160 egne produkter. Mærket er udviklet sammen med ADEME (Fransk miljø- og energiledelsesagentur) og indikerer mængden af CO 2 genereret i produktets livscyklus fra produktion til salg i supermarkedet. The Casino Carbon Index angiver gram CO 2 -ækvivalenter per 100 gram produkt. 21 Courtauld Commitment er en frivillig aftale mellem den engelske stat og de største supermarkeder fra jsainsburys.co.uk 23 RPET = Recycled PET, hvor PET er polyethylene terephthalate groupe-casino.fr 25\n26 Processen med miljømærkningen har betydet store ændringer af emballagen, især i reduktion af materialeforbruget 26. Mærket har både til hensigt at guide leverandører og at øge bevidstheden hos forbrugerne. Indtil videre har det haft relativ lille effekt på indkøbsadfærden hos forbrugerne, men Casino tror på, at effekten vil vise sig på den lange bane 27. The Grenelle Environment Forum 28 har defineret en række mål, som industrien skal opfylde. For at kunne imødekomme nogle af disse mål tilbyder Casino Group sine leverandører software, som leverer retningslinjer for forsyningskæden omkring transport, emballage og andre forhold, som kan påvirke miljøet USA USA har primært benyttet sig af lossepladser, hvilket kun har givet begrænsede problemer for befolkningen på grund af landets størrelse. I USA har der frem til 2006 ikke været megen debat om emballagens påvirkninger af miljøet i dagligvarebranchen. Dette år lancerede Wal-Mart Stores, verdens største supermarked, et større miljøprogram, som for alvor satte miljø på dagsordenen. Data til dette afsnit er indhentet igennem møder med den emballageansvarlige hos Wal-Mart/Sam s Club og møder med flere personer, der fungerer som faglige konsulenter for disse supermarkedskæder Wal-Mart En del af Wal-Marts miljøprogram handler alene om emballage. Det blev først kaldt Packaging Scorecard og derefter Packaging Modelling. Principperne er de samme. Det er baseret på 7R s = Remove, Reduce, Reuse, Recycle, Renew, Revenue, Read. Målsætningen er årlige besparelser på: 15 % reduktion af drivhusgasser (greenhouse gas - GHG)/CO 2 15 % reduktion i materialeforbrug 15 % bedre forhold mellem produktvolumen og emballagevolumen 15 % bedre udnyttelse af paller og hylder 10 % reduktion af transporten 10 % mere genvindingsmateriale i emballagen 10 % mere materialegenvinding eller genbrug 5 % mere brug af vedvarende energi 5 % mere innovation Wal-Mart indbød de 200 største leverandører til at bidrage med input til programmet allerede i 2006, og fra 2008 kom disse betingelser til at gælde for alle Wal-Marts leverandører. 26 pic-mag.com, issue spring 2009, pp pic-mag.com, issue spring 2009, pp The Grenelle Environment Forum: Organisation etableret af regeringen med det formål at opsætte en omfattende plan for at forberede Frankrig til tiden efter olie, energi-effektiv økonomi og øge anvendelsen af vedvarende energi. Det indeholder målsætninger vedrørende biodiversitet, bæredygtigt landbrug og genanvendelse af affald. ( 29 pic-mag.com, issue spring 2009, pp\n27 Wal-Marts initiativ adskiller sig derfor væsentligt fra det, der foregår i Europa, fordi Wal-Mart følger grundigt op på sine leverandører. Hver leverandør skal udfylde sine data i et program udviklet af Wal-Mart. Programmet er indrettet sådan, at det selv regner ovenstående mål ud fra de data, som virksomheden selv indtaster i en række skemaer i programmet. Dette program er i princippet en LCA-beregning med klare målsætninger for forbedringer. Praksis er, at alle leverandørerne bliver indkaldt gruppevis til årlige møder. Vurderer Wal-Marts egne specialister, at beregningerne er rigtige, samt at målene er opnået, så kan leverandøren fortsat være leverandør, alternativt kan samarbejdet mellem parterne ophøre. Opstår der konflikter, har Wal-Mart nedsat et udvalg af nationale eksperter i emballage, der skal vurdere leverandøren og eventuelt inspirere til at komme videre. Wal-Marts Packaging Modelling har medført et stigende behov for undervisning i, hvordan virksomhederne kan forbedre emballagens miljøpåvirkning. En række udbydere har gjort dette til en forretning i sig selv (ECRM, PKG, EPI, PAC etc.) Der ses ikke tilsvarende aktiviteter fra de øvrige supermarkedskæder i USA. Dette skal ses på baggrund af, at Wal-Mart havde store vanskeligheder i medierne med at fremstå som en socialt ansvarlig virksomhed. Der er gennemført et forskningsprojekt om Wal-Marts Packaging Modelling 30. Denne videnskabelige undersøgelse viser, at Packaging Modelling som LCA varierer meget fra andre LCA-modeller på den måde, at den tillægger ressourcer, der bruges i supermarkederne, en væsentlig større værdi. Det hænger godt sammen med Wal-Marts rygte om at være meget dygtige til at reducere omkostninger. Da Wal-Mart startede dette program i 2006, blev det kritiseret for, at det ikke var muligt at reducere emballagen uendeligt, uden at det ville få konsekvenser med skadede produkter, og at tabene ville blive for store. Derfor er Wal-Mart gået i samarbejde med ISTA om at udvikle en teststandard for emballager, der skal distribueres gennem Wal-Mart 31. Det er et testprogram, der angiver et maksimum for, hvad et produktet kan udsætte for, uden at det bliver skadet. Virksomhederne skal således opfylde flere konfliktende målsætninger. ISTA vil også i 2010 udgive et tilsvarende prøvningsprogram, der skal sætte minimumskrav for emballagesystemer, der benyttes i europæiske supermarkeder. Til dette formål er der indhentet data fra engelske supermarkeder. 4.8 Vurdering af resultaterne I alle europæiske lande har det overrasket, at både supermarkeder og deres leverandører har været ekstremt lukket omkring leverandøraftaler. Også når der er foretaget interviews, har de fleste kilder ønsket at være anonyme. Informationerne tyder på, at disse leverandøraftaler ikke indeholder ret meget om emballagen. Det betyder ikke, at supermarkederne ikke sætter krav til 30 CalPoly er Californiens Polytekniske Universitet, der er verdenskendt både inden for miljø- og emballageforskning. 31 ISTA = International Safe Transit Association er et tværgående samarbejde mellem vare- og emballageproducenter, samt transportører, forsikringsselskaber etc. 27\n28 emballagen. Det sker både direkte og indirekte. Der er en tendens til, at supermarkederne sætter fokus på miljømærkning, fx svanemærket, carbon footprint o.l. Denne type af initiativer er meget brugt i markedsføringen af samme supermarkeder, skønt samarbejdet med leverandørerne fortsat primært handler om pris, effektivitet og salg. Markedsundersøgelser i Storbritannien viser også, at kunderne er skeptiske over for denne markedsføring, så længe de ikke kan se, at emballagen ændrer sig. Ovenstående mærkning knytter sig ofte mere til produktet end til emballagen. Efter projektledelsens opfattelse er det ganske fornuftigt at fokusere på produktet og til dels transporten, før der fokuseres på minimering af emballagen. Det skyldes, at miljøbelastningen for dagligvarer typisk fordeler sig således, at 80 % af belastningen sker ved fremstilling af produktet, 15 % kommer fra transport og distribution, og 5 % af belastningen kommer fra emballagen 32. Det bedste er altid lige netop at bruge den mængde emballage, der er nødvendig, men er man usikker, så har lidt overemballering væsentlig mindre konsekvens. Anvendes bare lidt mindre emballage end nødvendigt, kan de negative miljøkonsekvenser af skader på produkterne hurtigt blive meget store. Det bør også nævnes, at den traditionelle samarbejdsform mellem supermarkedskæderne og leverandørerne fremmer miljøet, når der er fokus på lav indkøbspris (=lave produktionsomkostninger), og effektivitet i forsyningskæden gavner også miljøet. På den anden side er der et ønske om lidt større og mere emballage end nødvendigt for at sælge varen. Det er interessant at studere resultaterne fra Tyskland, der for år siden havde politisk interesse for affald og emballage. Dengang kunne emballagerne ikke blive små nok, men nu presser sælgere og supermarkeder på for at få store, sælgende emballager. Vi antager derfor, at når fokus på miljøet forsvinder, så vil den traditionelle samhandel vende tilbage. Helt afvigende fra Europa er Wal-Mart i USA. Her bruges sustainability (bæredygtighed) stort anlagt i markedsføringen og sælger beslutningsværktøjerne til alle. Opfølgningen er meget grundig, fordi Wal- Mart har indset, at supermarkedskæden både får god publicity og reducerer sine omkostninger. Der er derfor fokus på den næststørste supermarkedskæde i Storbritannien, ASDA, der har annonceret, at de senere i år vil indføre et lignende system. Det bør nævnes, at Wal-Mart op til introduktionen af dette sustainability-program havde haft dårlig publicity i offentligheden på grund af de ansattes arbejdsvilkår og især sundhedsforsikringen. Resultater fra dette projekt skal sammenholdes med projektets oprindelige tese: Supermarkedskædernes leverandøraftaler er den faktor, der har størst betydning for emballagevalget. Det må nu konkluderes, at denne oprindelige tese ikke er helt rigtig. Meget tyder på, at tesen kun er rigtig i USA, hvor Wal-Mart i kraft af sin størrelse på nogle få år har sat en helt ny dagsorden for valg af emballage. 32 Referencen til de 80/15/5 kommer fra en række danske dagligvareleverandører, der fremstiller eget miljøregnskab. Disse tal passer ikke helt nøjagtigt i de enkelte regnskaber, idet der er nogen variation omkring disse tal. Det er derfor mere en pædagogisk illustration end videnskabeligt korrekt. 28\n29 I Europa er der igangsat en ny dagsorden, hvor nogle især engelske supermarkeder har en række initiativer i gang. Dog er den væsentligste del af aftalen mellem en leverandør og et supermarked styret af, at emballagen skal fungere i drift, økonomi, salg og markedsføring. Især krav til drift og økonomi trækker i retning af en miljøeffektiv løsning. De danske supermarkeder lægger kun et ganske mildt pres på deres leverandører for at få reduceret emballagernes påvirkning af miljøet. 29\n31 5 Dagligvare- og emballageleverandørerne 5.1 Danske emballageproducenter Afsnittet er baseret på interviews med primært danske emballageproducenter Generelt Emballageproducenter leverer emballager til både dagligvare- og udvalgsvareproducenter. Emballageproducenterne har typisk specialiseret sig i bestemte emballagetyper, fx kartoner, trækasser, dåser, glas, plastfilm, bakker osv. En del emballage produceres som standardemballager, som en emballageproducent sælger til flere forskellige formål. Langt de største mængder af emballage produceres dog til et specifikt behov. Med undtagelse af de store producenter af dagligvarer vil det typisk være emballageproducentens udviklingsafdeling, der udvikler emballagen. De emballager, der produceres som standardemballager, er ofte et produkt af en relativ lang udviklingsproces, hvor konstruktøren skal finde et passende kompromis mellem mange forskellige krav. Derfor vil denne type emballager ofte kunne holde til mere end højst nødvendigt. For mange af de specialfremstillede emballager er det ofte sådan, at emballagekonstruktøren får meget få specifikationer at udvikle ud fra. Ofte er forudsætningen, at vareproducenten allerede har en prototype til et produkt, hvortil emballageproducenten skal give et billigt tilbud på en løsning, der passer i de eksisterende pakkemaskiner. Emballagekonstruktøren skal ofte arbejde ud fra utrolig begrænset viden, hvorfor han er henvist til et bedste skøn. Et personligt skøn, som er utroligt svært at dokumentere. Kundernes dårlige erfaringer kan ødelægge goodwill, og derfor vil konstruktøren kompensere med lidt ekstra sikkerhed (emballage) Respons på supermarkedernes praksis og målsætning Situationen i Danmark er, at supermarkedskæder kun udspecificerer et krav i deres kontrakter: at alle leverandører skal overholde dansk lovgivning. Fælles er det også, at supermarkedskæderne holder møder med leverandørerne og udtrykker ønske om yderligere forbedringer. Blandt leverandørerne af emballage er der en oplevelse af, at det er supermarkederne, der bestemmer emballagevalget. Det gennemgående krav er, at emballagen skal optimeres til logistik og salgsklar emballage (Retail Ready Packaging). Der bliver dog spurgt ind til muligheden for reduktion af materiale og CO 2 -udledning, men ikke noget, som udmønter sig i konkrete krav. 31\n32 Incitamentet til miljøinitiativer ligger i den økonomiske gevinst, da det giver sig selv, at mindre materiale giver et mere prisbilligt produkt (underforstået, at materialet ikke udskiftes). Flere af emballageproducenterne oplever netop nu en stor efterspørgsel på nye materialer, som både er tyndere og stærkere, men med samme funktionelle egenskaber. Afsætningen følger dog ikke interessen, da materialerne endnu ikke kan leve op til kundernes forventning om funktionalitet og pris. Det hæmmer eksempelvis udbredelsen af PLA (polylactid er en bio-plast fremstillet af planteråvarer). Der er til gengæld stort fokus på RPET indsamlet fra flasker/plastaffald. Der ses også en stigende tendens til, at emballageproducenter har behov for dokumentation af deres miljøinitiativer (fx igennem livscyklusanalyse) for at kunne bruge det i deres markedsføring. Et eksempel er en plastproducents introduktion af en CO 2 -beregner, tilpasset en standard udviklet af Carbon Trust 33. Virksomheden vurderer, at beregningerne både er vigtige for deres egen CO 2 -strategi og for deres markedsføring. Emballageproducenterne oplever desuden, at supermarkederne særligt vil arbejde med egne mærker, hvorfor krav til disse er mere udtalte end for mærkevare-produkter. På eksportmarkederne refererer emballageproducenterne til langt mere kontante kravspecifikationer, særligt fra de engelske supermarkeder, hvoraf Marks & Spencer samstemmende er udvalgt til den mest proaktive på området. TESCO og J. Sainsbury s bliver også nævnt. Producenterne får tilsendt spørgeskemaer fra kunderne, hvor de skal udfylde en række oplysninger om emballagen. De krav, de bliver mødt med, omfatter: Hygiejnecertificering fx BRC fra de britiske supermarkeder Materialereduktion (fx %, ofte 25 %) CO 2 -regnskaber Anvendelse af genvindingsmaterialer (fx 50 %) Bio-nedbrydeligt materiale Data til LCA-modeller 5.2 Producenter af dagligvarer og udvalgsvarer Afsnittet er baseret på interviews med primært danske vareproducenter Generelt Producenter af dagligvarer og mærkevarer varierer fra helt små virksomheder til helt store, internationale koncerner med mange fabrikker. Nogle producerer verdenskendte mærkevarer, og andre helt lokale varemærker. De helt store har deres egen udvikling af emballage, således at de bevidst sikrer sig, at de selv har viden om emballagen og muligheden for at vælge en vilkårlig emballageleverandør. Det er typisk disse store koncerner, der i mange år har optimeret på alle omkostninger inkl. emballagen. Derfor er det også disse virksomheder, der bedst kan dokumentere, at emballagen er minimeret. 33 Carbon Trust er en offentligt finansieret organisation etableret i\n33 Hos de små og mellemstore dagligvarevirksomheder er det ofte salgs- og marketingafdelingen, der bestemmer mest omkring emballagevalget. For de store dagligvareleverandører er emballagevalget væsentligt mere professionelt. Her foretages optimeringer af emballagen på en måde, så alle virksomhedens interessenter er taget med på råd. De mange små og mellemstore producenter af daglig- og udvalgsvarer har ikke muligheden for selv at have denne ekspertise. Derfor udnyttes den gratis service fra emballageproducenterne. Egentlig optimering af emballagen er sporadisk, og den er meget vanskelig at dokumentere Respons på supermarkedernes praksis og målsætning Der er stor forskel på, hvordan miljø håndteres, og hvor stort et pres vareproducenterne føler fra supermarkederne. De store, multinationale vareproducenter sætter i sigende grad selv dagsordenen, når det kommer til deres miljø/klima og CSR-strategier (Corporate Social Responsibility). De foretager selv livscyklus analyser (LCA) og CO 2 -beregninger for deres produktion og samarbejder med diverse organisationer som eksempelvis WRAP, UK. Hvor emballageproducenterne har den opfattelse, at det er supermarkederne, som bestemmer emballagevalget, så tyder interviews med vareproducenterne på, at beslutningen i mange tilfælde bygger på en dialog mellem supermarkederne og vareproducenterne. I vareproducentens øjne er emballagens opgave, at den skal beskytte og sælge produktet med mindst mulig miljøbelastning. Den generelle opfattelse er dog, at der er fokus på produktet frem for på emballagen. De vigtigste egenskaber for produktet er udseende, branding og smag. Et udmeldt synspunkt er derfor, at emballagen fortsat skal se pæn ud, og at forbrugeren associerer brunt pap med discount og ikke med miljø. Der findes ligeledes eksempler på, at en radikal ændring af emballagen som fx en virksomheds initiativ med at udskifte PET til karton til deres friske juice har fået stor, negativ indflydelse på produktets salgstal. Incitamentet til miljøinitiativer er i første omgang pris- og omkostningsreduktion. Dertil kommer, at den største gevinst ofte ses ved logistikoptimering, herunder emballageminimering, hvorfor motivationen er størst på dette område. Miljøinitiativer kommer ligeledes naturligt som del af CSR-strategier og profilering. Mange af de interviewede vareproducenter er desuden overbevist om, at de før eller siden vil blive stillet over for krav, enten fra myndigheder eller fra kunder. Vareproducenterne vil derfor gerne være på forkant med efterspørgslen Multinationale virksomheder Igennem interviews er særligt Danone, Nestlé, KRAFT Foods, Coca-Cola og Colgate-Palmolive nævnt som eksempler på virksomheder, der selv sætter dagsorden, når det kommer til emballage. Projektet har foretaget interviews med to af de helt store mærkevareproducenter, Coca-Cola og Colgate-Palmolive. Holdningen hos disse to multinationale selskaber er, at også de må forholde sig proaktivt til både forbrugernes og supermarkedernes holdninger til, at emballagerne skal belaste miljøet mindre. Disse firmaer har indtil nu gjort stort set det samme: 33\n34 Startet nogle interne projekter, der har udviklet mindre miljøbelastende emballager. Investeret i opbygningen af centre på forskellige amerikanske universiteter, der studerer emballagens indflydelse på miljøet. Arbejdet med at få en bedre sammenhæng mellem generelt at minimere emballagen og en række hensyn, som trækker i den modsatte retning, fx at emballagen skal virke sælgende, at produktet ikke må blive beskadiget og blive smidt væk før brug, og at produktet skal være let at bruge for alle typer af forbrugere osv. Gået ind i forskellige internationale samarbejder om at få defineret, hvordan begrebet miljørigtig emballage tolkes. Gået i direkte samarbejde med meget store supermarkedskæder om konkrete projekter. Det er de to mærkevareproducenters holdning, at mindre supermarkedskæder (alle i Skandinavien) må sælge det, som er resultatet af ovenstående tiltag. 5.3 Forbrugerne Emballagen er den eneste sælger af produktet i supermarkedet. Markedsundersøgelser viser 34 35, at % af alle købsbeslutninger træffes inde i supermarkedet, hvor % er rene impulsbeslutninger, mens % er det endelige mærkevalg af et generisk behov, fx for håndsæbe. I et supermarked er der produkter til salg, så forbrugeren har kun tid til at se på hvert produkt i 0,1-1 sekund. Det er videnskabeligt vist 36, at når kunden har købt et produkt, så har hun i gennemsnit set på produktet i 2-2½ sekund. Det er derfor indlysende, at emballagen skal skabe opmærksomhed for at sælge. Forbrugernes holdninger til emballage har været undersøgt i flere projekter. En undersøgelse 37 baseret på 400 personlige interviews med amerikanske, engelske, tyske og kinesiske forbrugere viser, at forbrugerne (uanset nationalitet) i første omgang tiltrækkes af en indbydende emballage, i anden omgang af emballagens funktionalitet og først derefter overvejer emballagens belastning på miljøet. Det største problem i den forbindelse er, at forbrugerne ikke kender ret meget til emballagens miljøpåvirkning. Under 20 % (USA, UK og Tyskland) mente at vide, hvad det betyder, at emballage er bæredygtig, og helt op til halvdelen af disse misfortolkede begrebet. Desuden var mindre miljøbelastning for mange forbrugere koblet til genbrug, og der blev ikke sondret mellem emballage fremstillet af genbrugt materiale og emballage fremstillet af genbrugeligt materiale. I Tyskland var der for 15 år siden meget stor, negativ debat om emballage. En 34 Ruth R. & Carol B, 2000: The verbal and visual components of packaging design. Journal of Product & Brand Management, 9 (1): pp INPAK maj Viktor Smith et al. Fair Speak: Scenarier for vildledning på det danske fødevaremarked, Ex Tuto Publishing, København, En forbrugerundersøgelse fra Perception Research Services trykt i: Packaging and the Environment, Scott Young, Design management review, fall\n35 undersøgelse 38 viste, at denne debat kun påvirkede 2 % af forbrugernes købsadfærd i mindre grad, for 9 % af forbrugerne var der en marginal effekt at spore, mens det for 89 % af forbrugerne ikke havde nogen betydning for adfærden. Det forklarer samtidigt opfattelsen 39 i branchen om, at forbrugerne ikke tror på supermarkedskædernes miljøløfter, før de kan se en synlig ændring i emballagevalget i de produkter, som findes i butikkerne. Som det fremgår af tidligere kapitler fylder miljø meget i supermarkedernes strategier til trods for de ovenfor præsenterede undersøgelser. For at forklare disse modsatrettede informationer lyder en tese, at forbrugerne i højere grad vælger supermarked ud fra deres forestilling om butikkens sortiment, prisniveau og værdier, mens forbrugerne inde i butikken ikke har fokus på miljøet ved valg af produkt. 5.4 Vurdering af resultaterne Emballageproducenterne har den opfattelse, at det ofte er supermarkedskæderne, der stiller de miljøkrav, som de efterfølgende skal leve op til. Dog har vareproducenterne samme opfattelse som supermarkedskæderne, nemlig at der ikke stilles meget klare miljøkrav til emballagen, men at det foregår i en dialog mellem to parter. Alle de store producenter af varer, der sælges i supermarkederne, har erkendt, at emballagen skal være mindre miljøbelastende. Kravene kan komme fra mange forskellige. Derfor har langt de fleste påbegyndt forskellige initiativer. Der synes at være den fælles opfattelse hos de allerstørste producenter af varer, at de danske supermarkedskæder er alt for små til, at de skal tage særlige hensyn til deres ønsker. 38 Fødevareinnovation og Emballage - Miljøkonsekvenser og Forbrugerreaktioner, John Thøgersen. Projektet indgår i rammeprogrammet Markedsstyret proces- og produktinnovation i fødevaresektoren 39 Verificeret igennem interview (bilag 1) 35\n37 6 Direkte og indirekte miljøkrav til emballagen Stort set alle supermarkeder har en række andre krav til sig selv og deres leverandører med baggrund i, at varedistributionen skal kunne foretages effektivt. En meget stor del af supermarkedernes omkostninger fremkommer på grund af den plads, som emballagen kræver i distributionen og inde i butikkerne. I takt med, at supermarkederne er blevet en global forretning, skal mange leverandører levere til flere forskellige supermarkeder. Det sidste årti har supermarkedskæder og deres leverandører gennemført de praktiske anbefalinger i ECR (Efficient Consumer Response). Nogle af de områder, som dagligvarebranchen har effektiviseret af økonomiske årsager, omhandler direkte eller indirekte emballagen. Her er udvalgt følgende emner, der alle kræver optimering af emballagen: Priser og omkostninger Modulstandardisering Manuel håndtering (Directive of manual handling) Affald (Directive of landfills) Salgsklar emballage (Retail ready packaging) Emballagebeskatning 6.1 Priser og omkostninger Som det fremgår af stort set alle interviews, så lægger supermarkederne et konstant og stort pres på alle leverandørerne for at få reduceret priserne på produkterne. Det betyder, at leverandørerne må presse deres omkostninger, hvorfor også emballageomkostningerne er under pres. Da også emballagemarkedet er præget af effektiv konkurrence, er eneste mulighed ofte at reducere forbruget af emballage. Dette kan ske ved at fjerne unødvendig emballage eller ved at udvikle materialer med bedre egenskaber. 6.2 Modulstandardisering Gennem standardisering af pakningernes størrelser, så de passer sammen med et grundmodul på 400x600 mm (svarer til en kvart EUR-palle), søger supermarkederne at udnytte pladsen under transport, i lagre og butikker optimalt. Det medfører også optimal anvendelse af emballagen. Dog er effekterne på supermarkedernes økonomi endnu større. 37\n38 6.3 Salgsklar emballage (Retail ready packaging) Salgsklar emballage er blevet et krav/ønske fra mange supermarkeder for at kunne reducere den tid, butikspersonalet bruger på at placere varer på butikshylderne og opretholde et pænt udseende, samt give kunderne et indtryk af fyldte hylder. I praksis er almindelige papkasser blevet erstattet med bakker af pap, omviklet med plastfilm. Hermed er også emballageaffaldet blevet reduceret. 6.4 Manuel håndtering (Directive of manual handling) Et europæisk direktiv om manuel håndtering 40 sætter en øvre grænse for, hvor meget transportpakningerne kan veje og fylde, uden at det påvirker nedslidningen af medarbejderne, når de manuelt skal håndtere varerne. Konsekvensen er ofte flere og mindre transportpakninger med heraf følgende større forbrug af emballage. 6.5 Affald (Directive of landfills) Direktivet om affaldsdeponering 1999/31/EF forpligter landene i EU til at reducere brugen af lossepladser betydeligt. I de lande, som primært har brugt lossepladser, er emballageaffald et betydeligt problem, som ønskes reduceret. Danmark bruger stort set slet ikke lossepladser, hvorfor dette direktiv ingen praktisk betydning har for de varer, der sælges i Danmark. I flere af de lande, hvor lossepladser er almindelige, har de nationale myndigheder indgået aftaler med supermarkedskæder om bestemte målsætninger, der i praksis også videreføres til danske leverandører af varer og emballage. 6.6 Emballagegebyrer og beskatning Gebyrer på indsamling af emballageaffald til genvinding De fleste europæiske lande har indført en række gebyrer for drift af genbrugsog/eller genvindingssystemer. Disse systemer samarbejder under navnet Pro- Europe 41. Mange virksomheder ser dette som en udgift, som minimeres efter bedste evne. Systemerne er grundlæggende ens og bruger samme varemærke, men afgifterne varierer fra land til land. Sammensætningen af disse afgifter/udgifter kan både virke fremmende for et bedre emballagevalg og også det modsatte alt efter systemets udformning. Disse systemer har deres oprindelse i Tysklands Duales System (se figur 3). Figur 3. Logo for Der Grüne Punkt 40 Council Directive 90/269/EEC of 29 May 1990 on the minimum health and safety requirements for the manual handling of loads where there is a risk particularly of back injury to workers (fourth individual Directive within the meaning of Article 16(1) of Directive 89/391/EEC)


Ny video: Jacob Sumanas videodagbog - 2 uger ude\nVi har 55598 registrerede brugere. Nyeste registrede medlem er Letsolimp.com\nVores medlemmer har i alt skrevet 2029752 indlæg i 86711 emner\n30. sep 2013, 13:00\nSå kom næste videodagbog fra Jacob Sumana\nVideo i stor størrelse finder du her:\nAlt for fed fysik og inspirerende Og tak fordi du/i bruger jeres tid på at uploade stuff like this\n30. sep 2013, 14:44\nVideo dagbog er for fedt !\n30. sep 2013, 15:13\nHan minder mig om Marc Johnson.\nVar det essensen der snakkede ved 15.12?\n30. sep 2013, 16:18\nFed video, fed form, virker som en fin fyr. Men for helvede hvor hans Sidney Lee agtige måde at snakke på er provokerende :-D\nTræner Jacob også i Herlev indimellem siden videoen er filmet der? Gad nemlig godt at have en privat træningstime for noget inspiration\n30. sep 2013, 16:21\nPzyrex skrev: Var det essensen der snakkede ved 15.12?\nLyder pænt meget som en pige.\n30. sep 2013, 18:23\nNogen der ved, hvor chokolade saucen kan købes henne?\nTilmeldt: 1. mar 2013, 09:10\n30. sep 2013, 18:29\nTheMuscleBear skrev: Nogen der ved, hvor chokolade saucen kan købes henne?\nGoogle mærket 'Walden Farms'. Flere danske sider sælger det.\n30. sep 2013, 18:49\nPzyrex skrev: Han minder mig om Marc Johnson.\nDet er sgu nok hans kæreste - det er i hvert ikke af hankøn.\n30. sep 2013, 19:18\nDet udelukker selvfølgelig heller ikke dig.\n18. okt 2013, 16:43\nKommer der flere? :-)\nTilmeldt: 3. feb 2012, 11:12\n21. okt 2013, 11:53\nKommer nr. 3 op på et tidspunkt?\n21. okt 2013, 11:57\nSVENNOLOCO skrev: Kommer der flere? :-)\nIkke i denne omgang, nej. Jacob har overstået sine stævner for i år, og er nu påbegyndt sin offseason, hvor målet er at smide 5kg mass på, så han kan gøre sig bedre i internationale konkurrencer, men mon ikke, jeg kan få lokket ham til at lave lidt video fra sin off season, hvis folk er interesserede.\n22. okt 2013, 08:14\nDet kunne være fedt at se noget mere til Jakob !\n- Bænkpres: 93.00\n22. okt 2013, 09:18\nhelt klart Off season træning! Dem er der for få af. Det er de mest inspirerende, det er jo trods alt der massen bygges\n22. okt 2013, 09:53\nTak for svaret. Havde håbet I ville følge ham helt op til stævnet.\nSuper fine videoer - gerne flere af dem!\n22. okt 2013, 10:50\nVi ville også meget gerne have fulgt ham op til stævnet, men det havde vi desværre ikke rigtig mandskab til. Havde det ikke været for Pzyrex, der trådte til dagen inden dm, havde vi ikke engang kunnet live opdatere fra stævnet.\n6. mar 2014, 20:57\nDet natmåltid han laver med æggehvider, protein osv. hvor længe skal det ca. have i mikroovnen?\nTilmeldt: 6. mar 2014, 17:52\n6. mar 2014, 21:58\nCasperC9000 skrev: Det natmåltid han laver med æggehvider, protein osv. hvor længe skal det ca. have i mikroovnen?\nDet måltid, som jeg spiser er lavet på: 7 æggehvider 1 æggeblomme 1 spsk nurturlig peanutbutter u. tilsat suker 1 spsk kanel 1 scoop chokolade protein pulver 2/3 tsk bagepulver 1 tsk stevia -Mix det sammen -I micro ovnen på lav varme i ca 1 min -Rør rundt i det igen -Micro ovnen igen i ca 4-5min på lav varme -Endten put lidt skyr på eller choco sovs fra waldenfarms (kan evt blandes til en god topping)\nTilmeldt: 10. aug 2013, 19:49\n6. mar 2014, 22:23\nHvad hedder den opskrift? Kaldes det noget? Protein omelet?\n6. mar 2014, 23:12\nSå var det nok ham.....


Mit Nummer Er Ethereum Oversigt - Kryptovalutaer i portræt\nMit Nummer Er Ethereum\nUnder influenzapandemien i 1985 reddede en digital tegnebog kunstnerens hidtil upublicerede portræt af Andy Warhol. Hans helbred havde forhindret ham i at arbejde meget i to år, men hans digitale konto var fuld af provenuet fra salget. Kunstnerens økonomiske situation er siden da blevet bedre, og han er i dag i stand til at leve sit liv fuldt ud Mit Nummer Er Ethereum. Han bruger pengene til at hjælpe folk med sin kunst. Han har dog helbredsproblemer, som gør det svært for ham at fortsætte sin karriere.\nBrugen af kryptovalutaer har ændret den måde, vi ser på penge på. Indtil for nylig var det kun digitale penge, der var bredt accepteret. I dag er en kryptovaluta en elektronisk valuta, som gør det muligt at overføre penge uden en fysisk modpart Mit Nummer Er Ethereum. I en digital verden er kryptovalutaer en digital form for valuta. En krypto er en type digitalt aktiv. Dens værdi er decentraliseret og ikke bakkes op af en regering. Som følge heraf er en kryptovaluta en virtuel valuta.\nUd over disse bekymringer har kryptovalutaer andre fordele. For eksempel kan en stabil valuta være bakket op af et reserveaktiv. En anden fordel ved en stabil mønt er, at den er decentraliseret, hvilket betyder, at den ikke har brug for en central myndighed. På samme måde kan en kryptovaluta bakkes op af et reserveaktiv, hvis den har en lav volatilitet. En kryptovaluta kan være meget mere værd end en traditionel valuta. Vil du læse mere om: Iphone Bitcoin Application


forhudsbetændelse - Sygdomme - Hunde-forum.dk\nAf Museklik, Juni 11, 2016 i Sygdomme\nNu læste jeg lige om forhudsbetændelse i en anden tråd - og om forebyggelse af det. Hvad gør man konkret? Vasker? Eller?\n- som nybagt hanhundeejer anede jeg ikke det fandtes!\nBesvaret Juni 11, 2016\nUps... Der skulle stå vasker\nMan kan få noget ved dyrlægen til at fjerne det.\nDet vel først når det er sket\nTror der bliver spurgt til forbyggelse...\nLytter intrasseret, har jo også en lille dreng\nNårh.. Læste det som om at det var det der stod i den anden tråd\nog også godt at vide hvad man gør når det sker\nPå et eller andet tidspunkt har alle han hunde betændelse, som min dyrlæge engang sagde alle han hunde med respekt for sig selv har lidt betændelse af og til\nZeus har det slet ikke Walther har det af og til, jeg forebygger ikke, er det meget får han lidt tomat i sin mad, eller makrel i tomat. Det tager det værste. Ellers kan man købe forhudsrens men det er med pipette og det hele og det er vist ikke særlig rart jeg bruger det ikke hos mine hunde.\nPipette lyder ikke rart\nEr der noget der øger hundens risiko?\nKan slet ikke erindre vores han hund havde det da jeg var barn\nJeg forebygger heller ikke. Det er kun sket en gang på 27-28 År, at det har været så slemt, med hævelse osv., at jeg måtte til dyrlægen med det. Normalt holder de det selv rent, klamt, men praktisk. En tur i havet i ny og næ er godt, tror jeg. Saltvandet renser...\nDer kan være god grund til at rense området, det kan blive så slemt at det løber ned ad hundens bagben og uanset så er det jo en betændelsestilstand som vi ikke ville ignorere andetsteds på hunden.\nBrintoverilte på en vatrondel, træk lidt tilbage i forhuden og rens med vattet. Vil man være mere grundig kan man bruge en injektionssprøjte (uden nål ) og hælde brintoverilte ind i bæstet. Det virker ikke som om det er ubehageligt for hunden.\nYogurt naturel kan bruges forebyggende og har samtidig en dæmpende effekt på en hanhund som er oppe at køre grundet dejlige hundedamer. Husk at yoghurten skal være lun\nDæmper det lysten at spise yoghurt? Intrasant, gælder det også andre surmælksprodukter produkter som A38?\nLyder logisk at saltvand hjælper forbyggende og helbredende.. godt jeg har nogle strande her.\nMan må ikke bruge ren brintoverilte\nI stedet for brintoverilte kan man blande halv 3% brintoverilte og halv vand.\nGodt du pointerede dette, jeg plejer at blande men fik ikke skrevet det\nDet er vist mig der har nævnt det. Jeg gør det, at jeg fylder en ørebollesprøjte med en blanding af 1/10 brintoverilte og 9/10 vand, som jeg sprøjter op i tissetrolden. Blandingen holdes inde ved simpelthen at klemme sammen om åbningen, og man kan massere det lidt rundt uden på.\nJeg fik metoden demonstreret af min dyrlæge. Som Hun, med et lille smil sagde, "det plejer de ikke at have noget imod". Luffe ser nu ikke ud til at få det store ud af det, men på den anden side, ser det heller ikke ud til at genere og han lægger sig villigt ned når jeg kommer anstigende med remedierne...\nOm man vil gøre det til en forebyggende ting, og hvor tit man skal gøre det, afhænger sikkert af temperament og hvor galt det står til (her er 1 gang/måned tilstrækkeligt til at vi aldrig ser noget udflåd, noget som ofte kom igen efter netop en måneds tid, før jeg gik i gang med det forebyggende).\nVi har prøvet med flere af husrådene uden held; tomater har ikke haft nogen effekt, og æblecider eddiken gjorde maden uspiselig for de sarte smagsløg vores hund er monteret med... Luffe bader ofte i havet (hvis man kan kalde brakvandet i Østersøen for "hav") og det har ikke haft nogen effekt. Jeg tvivler ærlig talt også på, at badevandet kommer ind bag forhuden.\nJeg har 3 hanhunde - de har det fra tid til anden - men jeg gør ikke noget ved det - det passer de helt selv. Tror ikke man skal begynde at rode rundt med sådan noget, da det kan forstyrre slimhinderne i sådan en grad at de bare producerer endnu mere.\nDet er der nu ikke noget der umiddelbart tyder på. Jeg har prøvet at stoppe den forbyggende behandling, og der kommer hverken mere eller mindre udflåd end der kom før jeg gik i gang med det.\nDet er selvfølgelig helt op til den enkelte, og det har måske også noget at gøre med hvordan man har sin hund integreret i hjemmet. Her hos os kommer Luffe alle steder hvor vi selv gør, så en rimelig høj hygiejnisk standart er simpelthen en nødvendighed, og de klamme pletter af betændelse ville gøre et forbud mod at komme i møblerne nødvendigt. Det skulle nødigt ske!


Installering af backup - fjernbackup installering.\nSelvinstallering af Online backup / Fjernbackup\nVi vil her gennemgå, hvordan du selv installerer din online backup løsning.\nHusk at hvis du ikke har lyst til selv at gøre det, kan du altid bestille vores fjerninstallationløsning. Læs mere her\nStart med at downloade et backup program fra vores downloads side.\nHvis du har Windows, kan du bare klikke på den downloadede fil og køre den. Ved nogle af de andre programmer skal du først pakke filen ud og derefter køre den udpakkede fil.\nEfter at du har accepteret licensbetingelserne, bliver du bedt om at opgive et StoregridID. Det er bare et brugernavn og vi anbefaler, at du bruger din e-mail adresse, da denne altid er unik. Vælg derefter typisk installering, og installeringen går i gang.\nNår installeringen er overstået, åbnes din browser automatisk og du bliver bedt om brugernavn og password. Begge er automatisk sat til "admin" og "admin", så vi anbefaler, at du ændrer begge dele første gang du logger på.\nVed første login vil du blive bedt om at angive din tidszone.\nDu får nu et skærmbillede, hvor du kan sætte din backup op:\nStart med at angive et navn til din backup. Vælg et godt og sigende navn. Derefter vælger du hvilke filer, der skal tages backup af. Læg mærke til at vores software allerede kender nogle programmer, og du kan således bare klikke ud for programmet, uden at du behøver at vide, hvor filerne ligger på din harddisk. Du slipper derfor for at lede dybt nede på din harddisk.\nVær dog opmærksom på én ting: Hvis du vælger at bruge den sidste løsning vil du ikke samtidig kunne tage backup af dine filer. Vil du tage backup af nogle filer og f.eks. også Outlook Express, skal du lave du to separate backupper (én backup af de udvalgte filer og en anden backup af Outlook Express). Du kan altid oprette lige så mange backupper, som du ønsker.\nVælg nu backup server ved at markere "Remote Server". Klik derefter på "Add Backup Server".\nI den pop-up boks, som kommer op, skriver du under "Machine Name (or) ID": "backupserver1.cicoor.dk". Derefter klikker du på "Add peer" og "Close".\nDet næste, du skal gøre, er at vælge et password. Det er meget vigtigt, at du husker dette password, da vi IKKE kan se dit password. Dit password skal du bruge, når du skal genskabe dine backup data. Det vil sige, at hvis det er væk, så er der IKKE nogen, som kan genskabe dine data. Derfor HUSK dit password. Vi kan dog tilbyde at opbevare det for dig. Læs mere her\nBackup-intervallet er automatisk sat til "Run Daily", så det er nok at klikke "Save backup", hvis én daglig backup er nok. Ellers vælger du bare en af de to andre muligheder.


Ny hjemmeside i luften: 15 år med gode råd og hjælp til forbrugere i Europa\nNyhedsbrev 4. december 2020\nI 2020 kan Forbruger Europa-netværket, ECC-Net, fejre 15 års jubilæum. I 2005 opstod vi som et netværk med det formål at understøtte et velfungerende indre marked, ved at tilbyde juridisk hjælp til forbrugere i EU, som handler eller rejser over grænserne.\nMen der er sket meget siden da - og det kan du læse om på vores nye hjemmeside og i den nye jubilæumsrapport. Der kan du blive klogere på nogle af milepælene i vores fælles historie, hvilke typer klager, vi har fået i tidens løb, og meget, meget mere.\nForbruger Europa gennem 15 år\nMed den nye hjemmeside vil vi fejre, hvad der er sket de sidste 15 år og vise, hvordan vi i tidens løb har samarbejdet på tværs af netværket og med myndigheder, organisationer og virksomheder.\nSe den nye hjemmesde: www.eccnet.eu\nLæs rapporten: 15 years of ECC-Net\nI rapporten kan du blandt andet læse om vores 29 europæiske søsterkontorer, om udviklingen på vores største kerneområder og meget mere.\nSe videoen om vores milepæle\nI denne lille fejringsvideo om netværket kan du finde fakta og figurer fra Forbruger Europa-netværkets arbejde.\nPå hjemmesiden kan du også se, hvad nogle af vores samarbejdspartnere gennem tiden siger om Forbruger Europa-netværket. Her kan man også finde mere\nØnsker du at ophæve dit abonnement, kan du gøre det herunder.\nKonkurrence- og Forbrugerstyrelsens privatlivspolitik


Du vil gerne vide, hvor foruroligende Oldsmobile Intrigue er? Lyt til dette: Jeg forsøgte at beslutte mellem Oldsmobile Achieva og Oldsmobile Alero for denne uges Meh Car Monday. Som en del af beslutningsprocessen huskede jeg, at de brugte en Achieva i episoder af X-Files . Kun jeg tog fejl: Bilen var en Intrigue. En bil så kedelig jeg glemte det, eksisterede og mistog det for another kedelig bil.\nOldsmobile Intrigue var Oldsmobiles mid-size sedan fra 1998-2002. For at se på det, ville du tro Oldsmobiles designere fik at vide at lave noget, der lignede en større Saturnus, men uden alt glitz.\nDerefter skåret de en model ud af sæbe, løb den under lunkent vand i 10 minutter og døde af ennui.\nIntrigue ramte markedet lige rundt, da GM besluttede at genbruge Oldsmobile, og bilens mest bemærkelsesværdige præstation er sandsynligvis, at det var den første model, der blev udfaset, da GM havde en pude over Oldsmobiles ansigt.\nThe Intrigue var designet til at konkurrere mod mellemstore V6 import som Nissan Maxima og Toyota Camry, og på papir matchede den specielt importen specielt godt.\nIntrigue kom med den 3,8-liters V6, der gjorde 195 hestekræfter i det første år, så fik en bump til den dobbelte overhead cam 3,5-liters V6 gør 215 hk. I ægte meh bil mode var dette et acceptabelt output, på lige fod med konkurrencen, og det handler om det.\nBaseret på reklamen synes Oldsmobile at pitche Intrigue som en slags sofistikeret, premium sports sedan, der var sexet, farligt og gådefulde:\nSelvfølgelig var Intrigue netop ingen af disse ting, og sexede juveltyvelser, der kunne teleportere sig ud af tog og ind i at flytte mellemstore sedans, valgte sandsynligvis for BMW 5-seriens biler, eller måske en Audi.\nOldsmobile Intrigue er virkelig bedst, når du overvejer, hvor kraftig og altomfattende dens forgettability er. Spørg alle dine bilvenner om at navngive biler, biler, og jeg vil vædde på mit resterende Pontiac-lager, som nobody vil sige ordet "Oldsmobile Intrigue".\nUtroligt lavede Oldsmobile en Collector's Edition Final 500-version af Intrigue, en begrænset runde på 500 dybe røde med glatte kromhjul. Meget ideen om at der er Oldsmobile Intrigue-samlere overhovedet er en optimistisk handling, så blindly håb og smuk, at jeg måske har en af disse biler krydsstitched i en inspirerende pude.\nFantastiske. En bil, der får dig til at kigge på en bilsovepille som Oldsmobile Achieva og spekulerer wistfully, hvordan Oldsmobile gik galt. For pokker.\nJeg kan kun lide disse, fordi de bærer en forbipasserende lighed med Oldsmobile Aurora, som jeg har den mærkeligste bil crush på. Du er stor sexet bastard\n"Du store sexede bastard" gjorde mig LOL. Jeg har også en ting for disse i en eller anden mærkelig grund ...\nDet var en "fire dørs coupe", før det var en ting, og ud over sit udseende var det en meget kompetent, kompetent og velbygget bil - det stod adskilt fra meget, hvad GM tilbyder på det tidspunkt, hvilket ikke gør sig meget, men det er virkelig en god bil i sig selv. I dag er det sjældent at se en løb, som kun tilføjer til sin ... intrigue.\nBare offhand husker nogen forskellene mellem Intrigue og Alero? Jeg tror Alero var en kvart størrelse mindre, men motor valgmuligheder var ens? Svigerinde havde en Alero, og det var betagende kedeligt.\nJeg kan bogstaveligt talt ikke finde svar uden at høre Google.\nAlero var lidt på linjen mellem en kompakt og en mellemstore, og var Olds 'low-end, entry level model på det tidspunkt. Intrigue var mere firkantet i mellemstore segmentet og skulle være en mere opskalere importfighter.\nJeg ejede en 2002 Autobahn-pakke Intrigue med 3.5 shortstar. Det var faktisk en latterligt kompetent dagdriver. Rolig, behagelig, god mpg og overraskende anstændig håndtering til kategorien. Jeg kan ikke tale for basen klud 3.8 model, men toppen af linjemodellen var en solid DD og langt bedre end det samme år Camry jeg senere kort ejet. Jeg købte også den til $ 900 med 92k miles. Tidligere (oprindelige) ejer ramte en hjorte. $ 25 junkyard hood og $ 10 junkyard forlygte og jeg rullede. Solgt det et år senere for $ 4k\nJa, jeg får ikke haden. Da jeg var i gymnasiet havde min far en 2001 med læderindretning og 3,5. Det var behageligt, stille og havde anstændigt for tidens præstationsnumre. Sikker på at det ikke er den mest spændende bil i verden at se på, men sammenligner det med en slutningen af 90'erne / begyndelsen af 00's akkord, camry, maxima osv., Og det ser slet ikke ud. Alle biler i dette segment er kedelige.\nHer er hvor haden kommer ind. Disse Oldsmobiles integritet, maling, plastik og B-søjlen var billige og alderen forfærdeligt. Også, hjælpe dig, hvis du har købt en Alero og måtte håndtere hjulfølere til trækkontrol.\nPå en måde var dette top GM. Bilen var en fysisk udførelsesform for dysfunktionen inden for GM. Marketing ønskede et "spændende køretøj til foryngelse af mærket." Da det kom ned til det, slog de dybest set nogle skulpterede beklædninger på de samme gamle FWD, pushrod buggies, som de havde pimperet siden begyndelsen af 80'erne. Det er helt fantastisk, at de store 3 har overlevet til dette punkt. Kombinationen af amerikansk corporate recalcitrance, union pushback og (selvfølgelig) overlegen import burde have slået dem væk.\nWow, snakkes din røv meget? The Intrigue blev meget godt modtaget på det tidspunkt, selv til at skaffe kvalitetskonkurrencer væk fra japansk.\nEthvert eksempel på brugte Intrigues, som jeg har stødt på, har det samme uhyggelige plastinteriør, der spænder over hver enkelt GM-model. Det betyder rattlende, løs, spinkelt, brudt eller revnet trim. Interiøret er ikke bedre kvalitet end min tidligere 2005 Cavalier, som var frygtelig og endnu værre, som den har alderen i min mors besiddelse. For et par år siden var jeg på markedet for en brugt mellemstore sedan. Jeg kiggede på alle GM W-body biler og Ford Taurus. Alle disse dometic biler har forfærdelige crap-plast interiører. Det var først, før jeg begyndte at se på brugte Acuras og Nissans af samme årgang, at jeg indså, hvor meget bedre disse japanske biler udmærket i samling og opbygge materialekvalitet. Jeg endte med en lav kilometertal 99 Maxima i meget god stand. Bilen er stram og betydelig rundt omkring. Jeg har aldrig været så imponeret over et køretøjs kvalitet før. Det er netop derfor, at japanske mærker overtog den indenlandske mærke markedsandel.\nNavnet Oldsmobile for et bilmærke ramte altid mit øre forkert. Jeg vil bogstaveligt talt cringe, hvis det tales højt. Også Ford Taurus portrætterede altid "Gov't Car Number One" den bedste i enhver 90'ers program.\nOgså mig. "New Oldsmobile" lød altid som en modsigelse i termer.\nJeg har altid haft håb om, at Brand New og The Used ville turnere sammen af samme grund.\nHver gang jeg ser en Olds, der ikke er en Alero, tager jeg en dobbeltgang. Så er jeg klar over, at det er en Alero.\nDe solgte Aleros, at en rimelig mængde her i Midtvesten stadig er på vej. OTOH, jeg ser næsten aldrig en Intrigue længere.\nGud mistede næsten det midt i klassen. Tak for den dybe mave fnise.\nDenne reklame er bogstaveligt talt det eneste, jeg kan huske om Intrigue fra, da det var en ny bil. Jeg tror ikke på nogen familiemedlemmer eller venner eller bekendtskaber havde en. Skrab det, en af mine videregående venner havde en. Han lånte det, da han var mellem Chevy Berettas (i alt en streng af dem).\nDet plejede mig altid, at de forsøgte at sælge en bil, fordi det var bilregeringsrevisorerne, der besluttede at godkende huslejer til. "Scully, vi bliver nødt til at gå East Tiddleham! Vi flyver ind i Duluth klokken 7:30 og kan leje en bil der. "Alvorligt var der en plot linje i X-Files, hvor de næsten blev lukket ned, fordi en revisor opregnede alle lejebil- og motelgebyrer, der blev opsnappet af Mulder og Scully. Ikke en bil, du vil købe med dine egne midler!\nNå var det på showet, at de hovedsagelig lejede Tauruses og Crown Victorias, som ville betragtes som "fuld størrelse" og "premium fuld størrelse" af det forvrængede præstationssystem, der blev brugt af udlejningsvirksomheder, så bekymringen over udgifterne var noget begrundet. De kunne lige så nemt gået til en "Ford Escort eller lignende", men nej, de måtte opgradere.\nIntrigue er, hvad der skete, da Oldsmobile forsøgte at være Newsmobile sammen med Aurora og Alero modellerne. Olds gjorde hvad det kunne for at slippe af med det trætte, udhugget Cutlass-navn, der viste sig på hver mellemstor og kompakt model siden 1982. Oldsmobile havde ikke et billedproblem i slutningen af 70'erne, da de solgte rekordnumre af Cutlass Supremes og Delta 88s. Men 80'erne skete, og alle deres biler skrumpede ned til FWD crapboxes. De blev i det væsentlige gamle folks biler, fordi modne købere var de eneste folk, der var loyale over Olds navnepladen, og endda mange af dem blev fulgt op med GM's skummede kvalitet. Oldsmobile mistede hele ungdomsmarkedet til bedre kvalitet import og bedre konkurrencedygtige produkter som 1986 Ford Taurus. Olds også mistet salget til det mere ungdommelige mærker Chevy og Pontiac, plus købere blev kloge til badge engineering og nægtede at betale mere for en Olds, da de kunne få Chevy eller Pontiac billigere. Det er ikke tilfældigt, at de sidste Oldsmobiles ligner de første Saturn-modeller. Det skyldes, at Olds designere arbejdede på Saturnerne. Frontmodellen fra senere model Olds og Saturns blev inspireret af den oprindelige 1966 Olds Toronado. Måske Olds skulle have været omdøbt til Saturn og alle modeller foldet ind i Saturn mærket. Hvis nogen nogensinde har bemærket, undgik Aurora brugen af Olds navneskilt og raket logo. Måske ville en anden plan have været at erstatte Olds navn med Aurora. Olds salget fortsatte med at dæmpe. Bortset fra den unikke stylede Aurora, som delte den med andre GM G-body biler, var alle andre Olds en badge-konstrueret version af andre GM-modeller, der tilbydes af Chevy, Pontiac, Buick og GMC med kun minimal hud- eller trimændringer.\nFaktisk var 80'erne Cutlass Cieras praktisk talt ukrænkelige. Du kan stadig se dem lejlighedsvis i emhætten til denne dag.\nDe er de samme A-body biler som Chevy Celebrity, Pontiac 6000 og Buick Century stammer fra 1982. Buick Century og Olds Ciera fortsatte produktionen længe efter Celebrity og 6000 blev ophørt med at fokusere på Chevy Lumina og Pontiac Grand Prix salg. Derfor ser du flere af dem som overlevende modeller. En masse grannies købte dem.\nHvordan Mazdas 'Hellige Graal Af Bensinmotorer' virker faktisk\nStans over din vægtklasse i dag.\nDenne smukke Stop-Motion Teardown af en Miata Engine er Wrenching Porn At Its Finest\nDette kunne være den mærkeligste Motor Rolls-Royce Ever Made


Grå army sele - Køb Grå army sele online\nGrå army sele\nSjov sele med camouflage mønster\nDenne brede London sele er med sikkerhedsclipsen, så selen bliver siddende fast på buksekanten. Selen kan let reguleres så den passer dig. Klipsen er lavet af forniklet metal. Selen er en H-sele og bliver fastgjort med 4 klips. Sjov camouflage sele der passer fx. til en temafesten eller jagten. *** RESTPARTI ***\nBedømmelse for Grå army sele\nGrå army sele er På lager (Levering: 1 til 2 dage). Vi afsender normalt med GLS, for hurtig og sikker levering. Typisk afsender vi allerede samme hverdag hvis du bestiller inden kl. 13.00. Vi afsender ikke i weekender og i helligdage. Kontakt vores kundeservice hvis du har spørgsmål til din levering. Du kan også læse vores forretningsbetingelser hvis du ønsker mere information vedr. levering, returnering og betaling.\nHvis du godt kan lide dette produkt, kan du finde flere produkter ligesom Grå army sele i kategorien SHOOSTER her på webshoppen


Jubelmormor : En ny start i februar\nEn ny start i februar\nSå er jeg klar igen på bloggen... efter 14 hektiske men også hyggelige uger med Joshua og hans forældre. Dejligt for dem de er flyttet ind i deres nye lejlighed men også rart at kunne være sig selv og sin egne vaner.\nDejligt at kunne hjælpe sine børn og så får man igen med knus og kys og tak for hjælpen :)\nFebruar jubi... herligt foråret venter derude- og hvilken skøn solskins dag, det er desværre ikke så meget vi har set solen den er kærlig velkommen.\nSelv katten føle sig lidt forårs stemte hun lå i vindues karmen i solen.\nIndsendt af Tinna kl. onsdag, februar 05, 2014


Dansk Erotik Mavepine Efter Afføring Dansk Erotik Mavepine Efter Afføring\nUdgivet den af erotik mavepine efter afføring Du er kommet her i forventning om at se en ærlig erotisk video Mavepine efter afføring dansk fucked, . Mavepine efter afføring indløb og bælte center, sex. Thai pige mavepine efter afføring / Lebisk camsex Cinema swinger billeder Mand til mand massage Danish. Du venter her på at se spændende videoer Dansk erotik mavepine efter afføring, og vi har hvad du har brug for. Vores journalister har rejst de mest hemmelige.\nOlsen Banden - Superfos Commercial, Part 2 Enestående video kvalitet og spændende lyd for lyd spor Dansk fucked mavepine efter afføring fordybe dig ind i den hvirvel af de mest voldelige erotisk lyst. Du venter her på at se spændende videoer Dansk erotik mavepine efter afføring, og vi har hvad du har brug for. Vores journalister har rejst de mest hemmelige. Mavepine efter afføring indløb og bælte center, sex. Thai pige mavepine efter afføring / Lebisk camsex Cinema swinger billeder Mand til mand massage Danish.\n: Dansk erotik mavepine efter afføring\nAARHUS BABES MASSAGE 24/7 For mange er problemet, at transporten af afføring er for langsom, så afføringen i stedet for at komme ud under toiletbesøg bliver siddende tilbage og fylder op i tarmen, hvor den udvikler gasser, der lugter og giver oppustethed. En lille plastikdut for enden af en tynd slange puttes op i endetarmen, og lunkent vand sprøjtes langsomt op i endetarmen og tyktarmen. Men det går nemt, og for mange kan det være begyndelsen på et bedre liv uden ondt sex amatør ældre kvinder søger yngre mænd maven og afføringsproblemer. Og det er jo godt, fordi det giver en forståelse af, at deres problem skyldes en funktionsforstyrrelse, som der så skal findes en løsning på, fortæller Dennis Raahave. Sådan kommer hotteste pornostjerne nogensinde shemale aarhus af med gammel afføring.\nPornstar dildoer xvideoes Men det går dansk rør sauce jensen, og for mange kan det være begyndelsen på et bedre liv uden ondt i maven og afføringsproblemer. Pia Brixved er indehaver og behandler på tarmskylningsklinikken Colonic i København, og hun oplever, at hendes klienter - to tredjedele kvinder og resten mænd — oplever en lettelse over at blive hørt og taget alvorligt, når de kommer ind med problemer med fordøjelse og afføringsbesvær. Efter cirka et halvt til et helt minut får man en naturlig trang til at gå op toilettet, og vandet trykkes ud sammen med afføringsrester, der sidder i tarmen. En del af disse patienter oplever en lettelse i kroppen, når deres tarm er blevet skyllet igennem, og den gamle afføring er kommet ud. For mange er problemet, at transporten af afføring er for langsom, så afføringen i stedet for at komme ud under toiletbesøg bliver siddende tilbage og fylder op i tarmen, hvor den udvikler gasser, der lugter og giver oppustethed. Og det er jo godt, fordi det giver en forståelse af, at deres problem skyldes en funktionsforstyrrelse, som der så skal findes en løsning på, fortæller Dennis Raahave. Han forklarer, at en del patienter med afføringsproblemer og ondt i maven på egen hånd vælger at få foretaget en tarmskylning på en af landets private klinikker.\nDansk erotik mavepine efter afføring 863\nDansk erotik mavepine efter afføring -\nEn del af disse patienter oplever en lettelse i kroppen, når deres tarm er blevet skyllet igennem, og den gamle afføring er kommet ud. Han forklarer, at en del patienter med afføringsproblemer og ondt i maven på egen hånd vælger at få foretaget en tarmskylning på en af landets private klinikker. Men det går nemt, og for mange kan det være begyndelsen bedste bryster bryst billeder et bedre liv uden ondt i maven og afføringsproblemer. For mange er problemet, at transporten af afføring er for langsom, så afføringen i stedet for at komme ud under toiletbesøg bliver siddende tilbage og fylder op i tarmen, hvor den udvikler gasser, der lugter og giver oppustethed. Sådan kommer du af med gammel afføring. Mange af os bærer rundt på gammel afføring — nogle har flere kilo siddende — der er årsag dansk erotik mavepine efter afføring oppustethed, forstoppelse, ildelugtende prutter og smerter.\nEn lille plastikdut for enden af en tynd slange puttes op i endetarmen, og lunkent vand sprøjtes langsomt op i endetarmen og tyktarmen. Han forklarer, at en del patienter med afføringsproblemer og ondt i maven på egen hånd vælger at få foretaget en tarmskylning på en af landets private klinikker. Dennis Raahave er seniorforsker ved Nordsjællands Hospital med speciale i mave-tarmsygdomme. Efter cirka et halvt til et helt minut får man en naturlig trang til at gå op toilettet, og vandet trykkes ud sammen med afføringsrester, der sidder i tarmen. En del af disse patienter oplever en lettelse i kroppen, når deres tarm er blevet skyllet igennem, og den gamle afføring er kommet ud.\ndansk erotik mavepine efter afføring.\n0 Comment on "Dansk erotik mavepine efter afføring"