Download "Slægt & Data Medlemsblad for DIS-Danmark årgang 24 nr. 3-2010"\n1 Slægt & Data Medlemsblad for DIS-Danmark årgang 24 nr DIS-Danmark Slægt & Data 3/2010 1\n2 DIS-Danmark Slægt & Data 3/2010 Slægt & Data Udgives af DIS-Danmark Databehandling i Slægtsforskning admin dis-danmark.dk Adresseændringer meddeles til: Kasserer Knud Haaning Andersen Rugvænget Herning Tlf kasserer dis-danmark.dk Redaktionen: Kathrine Tobiasen, ansvarshavende redaktør Korsagervej 13, 8940 Randers SV. Tlf tobiasen dis-danmark.dk Erik Kann, redaktionsmedlem Layout, sats og tryk: Grafisk Data Center ApS, tlf Trykoplag: eksemplarer Artikler i bladet afspejler ikke nødvendigvis foreningens holdning. Artik ler uden forfatterangivelse kan betragtes som foreningsstof. Redaktionen påtager sig intet ansvar for uopfordret indsendt materiale og forbeholder sig ret til at redigere i tilsendte artikler. Eftertryk er tilladt efter aftale med redaktionen. Det skal forsynes med tydelig kildeangivelse og med tilsendelse af det aftrykte. Bladet udkommer 4 gange årligt. Næste deadline: Udkommer: 1. november 2010 December februar 2011 Marts maj 2011 Juni august 2011 September 2011 Bladet sendes gratis til medlemmer af DIS-Danmark. Indhold nr. 3 - september MacStamtræ 6 Slægtsforskning uden brug af landsarkiverne 10 Anmeldelse af 2 bøger om Amrum 12 Hvor finder jeg noget om? 16 Unik udstilling i Rundetårn 16 Udtræden af bestyrelsen 17 DIS-Danmarks nye hjemmeside 20 Tag en skifteprotokol med hjem 23 Agerskov sogn - dåb, faddere og navne 25 Kalender 26 En landsby under forandring 29 Rigsarkivets Kulturnat på KB32 den 15. oktober - en enestående mulighed 30 Kildeprojektet hvad er det? 31 DIS-Danmarks bestyrelse 32 Kejserens nye klæder eller, hvad den lille dreng så Links i artiklerne De links, der står i artiklerne i dette nummer, er også lagt på hjemmesiden: Slægt & Data Medlemsblad for DIS-Danmark årgang 24 nr Kontingent: 200 kr. Girokonto: Se mere om betalingsmuligheder på hjemmesiden. ISSN Forsidefoto: Billeder fra åbningen af DIS-Danmarks nye hjemmeside, der fandt sted ved et møde med lokalgrupper i Odense d. 4. september Fotograf: Arne Christiansen. 1 2 Slægt & Data 3/2010 DIS-Danmark\n3 MacStamtræ Kathrine Tobiasen Korsagervej Randers Tlf tobiasen dis-danmark.dk Gennem mange år har Reunion været slægtsprogrammet for Mac-brugere. Det har været med siden 1984 og har udviklet sig til et program, der stort set dækker alle de ønsker og behov, en slægtsforsker måtte have. Et program, som har været så fyldestgørende, at der ikke har været det store behov for konkurrerende programmer. De har dog været der hele tiden og er der stadig. I dagens udbud er der endda et program, som har gjort sig bemærket ved at opnå en ganske stor udbredelse. I forhold til Reunion og såmænd også de fleste af de traditionelle slægtsprogrammer på pc-fronten, er det noget anderledes. Jeg har derfor fundet det passende at tage et nærmere kig på det. Dansksproget MacStamtræ er udviklet af det tyske firma Synium Software GmbH og kan downloades og købes direkte fra denne adresse: Prisen er pt kr. Det er ikke et dugfrisk program, faktisk har det 12 år på bagen og i skrivende stund kører det i version 6. Et stort plus ved programmet er, at det i modsætning til Reunion - findes i en dansk oversættelse. Den tilhørende brugerhåndbog er dog engelsksproget. Installation af programmet foregår aldeles problemfrit, som forventeligt. Når man åbner programmet, bliver man budt velkommen med tilbud om at se flere små instruktive videoer, der hjælper begynderen med at komme i gang. Man kan også straks gå videre og starte et nyt stamtræ, åbne et eksisterende do. eller importere en GED- COM-fil. Alt sammen nemt og intuitivt. MacStamtræ er et ægte Mac-program med funktioner, som enhver Mac-bruger straks vil nikke genkendende til. Programmets opbygning MacStamtræ er bygget op i fire dele: Rediger, Visninger, Rapporter og Eksporter. I første del opbygger man sit stamtræ, føjer nyt til eller retter fejl. I venstre side af arbejdspladsen har man en række menuer, til højre en alfabetisk liste over personerne i databasen og i midten et grafisk stamtræ for den person, man har valgt. På dette stamtræ kan man foretage alle sine redigeringer. Et enkelt klik på en person bringer ikoner frem: Tilføj far, mor, ægtefælle eller barn eller foretag redigeringer i personens basale oplysninger. Dobbeltklik, og du kommer til et mere omfattende kort for personen. Det er muligt at tilføje et væld af forskellige præ-fabrikerede begivenheds- og fakta-felter, men programmet arbejder ikke med brugerdefinerede felter. Billeder og noter kan selvfølgelig også tilføjes, jeg savner dog et større notesfelt. Det felt, som tilbydes, inviterer bestemt ikke til, at man giver sig i kast med lange levnedsbeskrivelser. Søgning og brødkrummer Rediger-delen byder på lister over steder og kilder, og man kan oprette opgaver, så man nemt kan holde styr på, hvad man mangler at undersøge. Der er flere muligheder for at navigere i databasen: Man kan søge i navnelisterne eller et søgefelt, og man kan klikke på en person på det grafiske stamtræ. Et klik - og den nye person kommer i fokus med tilsvarende forskydning i stamtræet. Over stamtræet finder man en brødkrummesti (funktionen er også brugt på DIS- Danmarks nye hjemmeside), som gør det let at bevare overblikket over, hvor man befinder sig i systemet, og under træet kan man via ikoner klikke sig frem til de forskellige visningsmåder, MacStamtræ tilbyder. Et lille tandhjul, kendt fra diverse Macprogrammer, giver i alle skærmbilleder mulighed for at redigere i billedet: Hvor mange generationer skal vises, hvordan skal personerne placeres, etc. Søgning på nettet Programmet har et sikkert blik for, at ingen forskere i dag arbejder uden at inddrage Internettet. Derfor kan man uden at forlade MacStamtræ søge i FamilySearch og flere andre store I dette skærmbillede arbejder man med sin slægtsdatabase. DIS-Danmark Slægt & Data 3/2010 3\n4 amerikanske databaser (Ellisisland, Ancestry m.v.) samt Google. Søgningerne går på navn og tager ikke højde for tid og sted og er derfor ikke så præcise og så brugbare, som man kunne ønske sig. Databasevedligeholdelse MacStamtræ vil gerne hjælpe med at rette evt. åbenlyse fejl som forkert køn og uensartede dataformater; funktionen kaldes her databasevedligeholdelse. Med til oprydningen hører at opspore og fjerne persondubletter, et fænomen, der nemt kan forekomme, når man f.eks. importerer GEDCOM-filer. MacStamtræ tilbyder også her en løsning. Funktionen er dog ikke meget bevendt, idet de forslag, der præsenteres, forekommer alt for vilkårlige. At enten for- eller efternavn og fødselsår stemmer overens er et tyndt indicium for, at det er samme person, man har fat i. Visninger Et af programmets forcer er de forskellige måder at vise slægtssammenhænge på. Især det virtuelle træ fremhæves i firmaets pr-materiale. Vælg en person og få vedkommende præsenteret med sine nærmeste slægtninge i et tredimensionelt og rotérbart univers. Når man fører musen hen over et person-ikon, popper navn og vigtige datoer for personen op. Holder man musetasten nede og trækker, får man hele familien til at svæve som planeter i himmelrummet! Det ser ret Ved et klik på en person popper redigeringsvinduet op med felter og faneblade, som man kan udfylde med relevante oplysninger. vildt ud, men egentlig nytteværdi er det måske svært at få øje på. De mere traditionelle visninger som anetavle, stamtræ, timeglasdiagram, viftediagram og slægtskabsdiagram er til gengæld rigtig nydelige, enkle og i fint afstemte farver. De kan redigeres og rettes til efter ønske, så det skulle være muligt at få lavet en tavle, der passer til ethvert behov. Og ved hjælp af ikonerne under stamtræet er det meget nemt at skifte mellem visningerne. Tavlerne kan gemmes som PDF- eller PNG-filer. Virtuel globus MacStamtræ gør meget ud af at vise slægtssammenhængene. Man vælger en given person og får straks vist aner og efterkommere gennem så mange generationer, man ønsker. Vil man tilføje en ekstra generation, kan man gøre det på stedet, uden at skulle starte forfra med en ny tavle, som man skal i f.eks. Reunion. Det er dog et minus, at man ikke kan slette eller flytte enkelte personer på tavlen. En virtuel globus hører også blandt tilbuddene; den vil uden tvivl være til størst glæde, hvis man har sin slægt spredt over den ganske klode. Fidusen er, at programmet skal kunne plotte prikker ind på globusen lige der, hvor familiemedlemmerne har tilknytning. Men et større kendskab til mindre byer i små lande er det ikke udstyret med i mit tilfælde kunne programmet kun finde ud af at stedfæste personer født eller døde i København! Men måske bliver det bedre i næste version... Rapporter Det er ikke nok, at et slægtsprogram kan tage imod og organisere alle mulige informationer om aner og efterkommere og vise dem pænt på skærmen. Man skal også kunne trække oplysninger ud igen, gerne i rimeligt struktureret form. MacStamtræs tilbud inden for dette felt finder vi i Rapporter-delen. Programmet kan udskrive forskellige rapporter over personer og familier; rapporterne gør brug af både grafiske tavler og oplistninger af vigtige begivenheder og slægtninge til den rapporterede person. Igen fornemmer man, at det er visningen af slægtssammenhængen, der er vigtig, og i rapporten samles mange af de visningsformer, som programmet byder på. Det er dog kun muligt at arbejde med enkelte personer eller familier, ægtepar med børn. I modsætning til de fleste andre veludbyggede slægtsprogrammer kan man altså ikke få MacStamtræ til at fremstille en sammenhængende ane- eller efterkommer-historie, det, som man gør, når man laver en eller anden form for slægtsbog. Hvis dette er ønsket, må man selv plukke oplysningerne ud og stykke dem sammen til en historie. Ud over personrapporterne kan man oprette lister over fødsels- og vielsesdage, lister over steder med angivelse af hvilke personer, der har tilknytning til stedet, og begivenheder efter årstal. En kuriositet er listen over bemærkelsesværdige personer. Her opnår en person prædikatet bemærkelsesværdigt, hvis han er død som etårig, eller hun har fået barn som 41-årig eller har 8 børn! Ligesom visningerne kan rapporterne redigeres, inden de arkiveres eller printes. De kan gemmes som HTML- eller PDF-filer. Eksporter Naturligvis kan MacStamtræ også præsentere slægten i web-udgave. Disse muligheder gemmer sig i Eks- 4 Slægt & Data 3/2010 DIS-Danmark\n5 Viftediagrammet. Farver, layout og antal generationer kan nemt ændres. MacStamtræs virtuelle træ. Når man holder musen over en person, toner vedkommendes navn frem på skærmen. porter-delen. Inden man sætter programmet i gang med at oprette websiden, kan man vælge visse oplysninger fra eller til (så som oprettelsesdato på forsiden eller slægtskabsrapport, der er ret omfattende, på personsider), og man kan vælge tema (baggrundsfarve), men ellers ligger layout af siden i faste rammer. Ligeledes kan man ikke lægge en afgrænset del af databasen ud, det er alt eller intet. Der er tale om en meget enkel og overskuelig side. Man kan via personog familielister gå videre til de enkelte personer i databasen, der præsenteres med en grafisk oversigt, grundoplysninger og noter samt den lange slægtskabsrapport, der kan fravælges. Pænt og nydeligt. Man kan gemme sin website på harddisken og selv ekspedere den videre, eller man kan benytte sig af tilbuddet om gratis serverplads, som firmaet bag programmet generøst tilbyder. Apples MobileMe-abonnement med tilhørende serverplads er der også direkte vej til. MobileMacTree Ligesom Reunion har MacStamtræ en aflægger, beregnet på telefonen iphone og mp3-afspilleren ipod Touch. Den hedder MobileMacTree og kan købes for 40 kr. i App-store (webshoppen for programmer til iphonen). Den fungerer upåklageligt. Databasen overføres sømløst til iphonen, hvor man så kan søge alle oplysningerne frem, når man er på farten og endda tilføje nyt, hvis man har behov for dette. Ligesom ved Reunion kan man, når man kommer tilbage fra arkivbesøg eller familiesammenkomst, overføre de nye oplysninger til moderprogrammet. MobileMac- Tree blev i øvrigt anmeldt af Claus S. Larsen i Slægt & Data nr , så jeg vil ikke komme nærmere ind på det her. Overførsel via GEDCOM For alle forskere, der har været i gang Således præsenterer MacStamtræ personer på hjemmesider. DIS-Danmark Slægt & Data 3/2010 5\n6 med et andet program og ønsker at skifte over til MacStamtræ, vil det være aktuelt at overføre via GED- COM. I mit tilfælde gik det i store træk godt nok. Standardfelterne overføres og fremtræder, som det kan forventes. Med ved kildehenvisningerne er der et problem! Jeg er meget glad for Reunions måde at arbejde med kilder på. Ud over, at man kan koble kildehenvisninger på alle felter med oplysninger, tillader programmet, at henvisningerne placeres lige præcis dér, hvor de hører til, i en tekst i notesfeltet. Denne funktion tælles ikke blandt GED- COM-standarderne. Dertil kommer, at MacStamtræ håndterer kilder på en helt anden måde, idet kilder kun kan knyttes til personer og vielsesdata. Resultatet er, at alle kilder godt nok er overført, men i de fleste tilfælde som gabende tomme poster. Med andre ord: Jeg må lægge de fleste af mine kilder ind manuelt. Klart et stort minus, som man skal være endog meget glad for programmet for at kunne leve med. MacStamtræs registrering af kilder er ellers absolut fyldestgørende; ud over at kilderne kan beskrives ned til alle enkeltheder der er felter til diverse tænkelige oplysninger -, kan man også give dem karakter efter sandsynlighed: Upålidelig, usikker, andenhånds- og førstehåndsinformation. En fin detalje. Men som nævnt kan de ikke knyttes til enkelte begivenheder som dåb eller begravelse, hvilket bestemt ikke er hensigtsmæssigt. MacStamtræ eller Reunion? Jeg har flere gange sammenholdt med Reunion. Uundgåeligt, da de to programmer må betragtes som konkurrenter. Spørgmålet er så, om gamle Reunion-brugere kan have glæde af at gå over over til MacStamtræ? Og hvilket program man kan anbefale nye Mac-brugende slægtsforskere? Man skal vare sig for at forfalde til fordomme om nye og gamle slægtsforskere, om slægtssamlere og forskere. Men MacStamtræ er et program, der er stærkest der, hvor det drejer sig om at få skelettet på plads og præsentere det pænt og anskueligt. Mens kødet på slægten, de mange detaljer og de præcise kildehenvisninger er i bedre hænder hos Reunion. Har man forsket i mange år og samlet tilsvarende meget stof, som man måske har planer om at servere i bogform, vil man opleve store mangler i MacStamtræ. Mod på to programmer For nye forskere vil stamtræet være nemt at gå i gang med (hvad jeg dog også synes Reunion er). Brugerfladen ligner den, de er vant til fra Mac en og fra flere sider på nettet. I Reunion - og andre traditionelle programmer - er det centrale familiekortet med ægteparret placeret i felter, side om side med forældrene over og børnene under kortet. MacStamtræ er mere visuel; hele familietræet ligger fremme på skærmen med personerne præsenteret som små figurer, som man klikker sig rundt imellem. Som garvet forsker kan man, hvis man har lyst til og mod på at arbejde med to programmer, vælge at lade være med at vælge. Prisen kan næppe være et afgørende argument imod at køre med to programmer. Man kan f.eks. skrive sin slægtshistorie i Reunion og pynte den med tavler fra MacStamtræ og få et flot resultat ud af det. Vil man holde sig til ét program, skal der dog ikke herske tvivl om, hvad denne anmelder foretrækker. Slægtsforskning uden brug af landsarkiverne Af Gitte Christensen Rebæk Søpark 3, Hvidovre tlf gsc ofir.dk De, som er i det røde felt efter at have læst overskriften, bør gå ud og lave sig en kop kaffe, inden de læser videre. Der er mange slægtsforskere, som har langt til det relevante landsarkiv, eller som har vanskeligt ved at nå på landsarkiverne, fordi åbningstiden harmonerer dårligt med slægtsforskerens egen arbejdstid. Optimal slægtsforskning Som slægtsforsker kan du komme rigtig langt med kirkebøgerne og folketællingerne på Arkivalieronline. Slægtsforskere, som har tid og mulighed for at benytte sig af skifter, fæsteprotokoller og andre spændende optegnelser på landsarkiverne, har ret i, at det er optimalt at inddrage landsarkivernes arkivalier løbende, mens du arbejder dig tilbage i historien. Det er dog ikke alle, som har mulighed for at dyrke slægtsforskning på den mest optimale måde. Hvis alternativet til at dyrke optimal slægtsforskning er at stoppe med at dyrke slægtsforskning, til man er flyttet til en anden landsdel, eller til man bliver pensioneret, så mener jeg, at det er et rigtig dårligt alternativ. Jeg vil i hvert fald ikke vente 30 år, før jeg kan begynde at dyrke slægtsforskning. 6 Slægt & Data 3/2010 DIS-Danmark\n7 Der findes bøger om spædbørnsdødelighed, men også om eksempelvis kogekunst i et historisk perspektiv, som kan lånes hjem fra andre biblioteker, hvis dit eget bibliotek ikke har dem. Anmeldelser af bøger falder jeg af og til over. Og hvis en bog er særligt rosende omtalt, kan jeg finde på at låne den, ikke fordi emnet interesserer mig, men fordi jeg måske kan finde inspiration ved at læse noget, som er særlig godt fortalt eller præsenteret. Arkivalieronline giver adgang til kirkebøger og folketællinger. Biblioteket Gå på biblioteket og se, hvad de har af spændende bøger og tidsskrifter. Det er længe siden, vi gik i skole, og vi kan ikke huske det hele fra dengang. Desuden bliver treårskrigen langt mere vedkommende, når man kan se af folketællingen, at tiptipoldefar deltog. Man læser det, man har mulighed for, for at få et indtryk af, hvad krigen gik ud på, og hvilken betydning den havde. Det er ikke kun krigshistorie og historie generelt, som er interessant. Vore aner fik mange børn, og flere børn døde for 200 år siden end i dag. Lokalhistoriske årbøger I de lokalhistoriske årbøger kan du finde spændende historier om egnen, dine aner boede i. Er du heldig, kan dine aner være nævnt i en artikel. Ellers vil du kunne finde artikler om begivenheder, som har optaget dine aner. Da adskillige huse brænder i den lille landsby Skelund i 1868, er det ikke sikkert, at mine aners hjem ødelægges, men der er ingen tvivl om, at det er en voldsom begivenhed, som også har påvirket de beboere, som ikke mistede hjem eller ejendele. Lokalhistoriske arkiver Send en venlig mail til det lokalhistoriske arkiv, hvor din slægt boede i nogle generationer. Fortæl det, du Mange landsdele har deres egne historiske årbøger. Her ses Vendsyssels. Sammenslutningen af Lokalarkiver (SLA) har en arkivvejviser til deres medlemmer. DIS-Danmark Slægt & Data 3/2010 7\n8 Det kongelige Biblioteks Kulturperler. ved, og spørg om det lokalhistoriske arkiv ved mere om personerne. Skriv endelig, at de må gemme dine oplysninger i arkivet, hvis de har lyst til det. Du kan være heldig at få nye oplysninger. Kan det lokalhistoriske arkiv ikke hjælpe dig yderligere, kan du glæde dig over, at du måske kan være med til at hjælpe en anden slægtsforsker lidt videre, fordi du gav dine oplysninger til det lokalhistoriske arkiv. Selv om du ikke selv har aner i det område, du bor i, kan du deltage i arbejdet i det lokalhistoriske arkiv. Her har du mulighed for at lave lokalhistoriske undersøgelser til gavn for andre slægtsforskere. Så du måske ikke bliver klogere på din egen slægt, men du får mulighed for at arbejde med historien og grave oplysninger frem. Brug databaserne på nettet På Internettet findes en række databaser, som man med fordel kan benytte sig af: Kulturperler (http://kulturperler. kb.dk) som Det kongelige Bibliotek står bag. Herfra er der henvisninger til en lang række hjemmesider. Eksempelvis Nationalmuseets webudstilling med fotos og beskrivelser af dragter fra 1700-tallet til 1980 erne. Der er også henvisning til en webudstilling om Danmarks kortlægningshistorie, hvor der vises gamle Danmarkskort. Nygaards sedler (http://nygaardssedler.dk/) og Vendelboarkivet (http://www.vendelboarkivet.dk/) er to enkeltsamlinger, som har fået mange nye brugere, fordi de nu ligger affotograferede på Internettet. De forskellige sider med gravstene kan også være interessante for os, som ikke har så god mulighed for at rejse langt for at besøge kirkegårde. Siden Wadschier (http://www.wadschier.dk/kilder/soeg.php) indeholder en guldgrube af affotograferede protokoller fra Fyn og Jylland. Se om der er noget, du kan bruge. Personligt har jeg planer om en gennemgang af Oxholm godsarkivs skifteprotokol, for jeg har en gren, som bor på Øland (Øster Han Herred, Hjørring Amt). Jeg beklager, at hovedparten af de nævnte sider primært interesserer sig for Nørrejylland, men det er der, jeg har mine aner, og hvor mit fokus ligger. Besøg oversigten over (http:// Her er henvisning til en række sider som f.eks. (igen Jylland, undskyld), men også hvor der fra Nordsjælland ligger en række skifteprotokollers registre, så her er mulighed for at planlægge sin tur til landsarkivet, så man ikke spilder værdifuld arkivtid på at finde ud af, hvilke skifteprotokoller der skal bestilles. Både på DIS-Danmarks og Kulturperlers oversigt er det muligt at tilmelde sider, hvis man kender nogle, som mangler. Hjemmesider Ved hjælp af en hjemmeside har du mulighed for at få kontakt til personer, som har samme aner, som du selv. Jo flere navne du lægger ud, jo større sandsynlighed er der for, at andre finder din side. Jeg har dog valgt kun at lægge de første generationer ud med fødselsår og dødsår. Derudover er der links til en pdf-fil med den enkelte ane. Jeg har ikke offentliggjort alt, hvad jeg har om disse aner, så det kan stadig betale sig at kontakte mig for udveksling af informationer. Kontakten til andre slægtsforskere er jo netop meningen, når man laver en hjemmeside og lægger resultatet eller dele deraf på hjemmesiden. Det kan derfor være frugtbart at kontakte slægtsforskere, hvis der er personer, du genkender fra din egen forskning. Ofte har slægtsforskeren fundet nye oplysninger, siden hjemmesiden sidst blev opdateret. Eller du kan supplere med nye oplysninger. Lån fotos Få lov til at låne fotos af familien, som du kan skanne ind, tilbyd en cdrom til den, du lånte billederne af, så vedkommende også får noget ud af det. Dels får du fotos, du ikke havde, dels kan du benytte billederne til at lave kollager med billederne. Konfirmationskjoler, brudepar, dåbskjoler gennem tiden, festtøj, 8 Slægt & Data 3/2010 DIS-Danmark\n9 Min egen hjemmeside: hverdagstøj, hovedbeklædninger, søstre, frisurer osv. kun fantasien sætter grænser for, hvilke kollager du kan lave. Disse vil især få betydning, hvis du hjælper beskueren ved at fortælle, hvad der er kendetegnende ved de forskellige billeder. Tværgående striber på bluserne brugte vi meget i Et forslag til, hvordan det kan se ud erne, mens det lårkorte blev indført i 1960 erne, og en sort brudekjole var ikke et udtryk for, at bruden ikke ville giftes. Jeg må tilstå, at jeg ikke selv har gjort så meget i dette, men jeg synes, at det er en rigtig god idé. Jeg har samlet forskellige invitationer. Det kan gøres smukkere og langt mere sofistikeret, hvis man sætter mere tid af til arbejdet. Formidling Jeg har brugt megen tid på at sætte min slægtsforskning op, så det fremtræder så indbydende som muligt for min familie. En del af jer har læst om min opsætning i min artikel om slægtsbogens layout (Slægt & Data nr ), så det vil jeg ikke komme ind på her. Mange har kontaktet mig efter artiklen. Hvis du også gerne vil have tilsendt en version af den skabelon, jeg bruger og beskrev i artiklen, så send mig en mail (gsc ofir.dk). Afslutning For den slægtsinteresserede er der således mange muligheder, selv om du ikke har mulighed for at besøge dit centrale landsarkiv. Uanset om årsagen er, at du er for gammel/immobil, bor for langt væk, f.eks. i udlandet, eller fordi du er så ung, at du ikke har mulighed for at bruge al din ferie på slægtsforskning. DIS-Danmark Slægt & Data 3/2010 9\n10 Anmeldelse af 2 bøger om Amrum Michael Axelsen Sognegrænsen Gentofte. Tlf: michaels.axelsen hotmail.com Der er tale om en anmeldelse af følgende to bøger: Im Hafen der Ewigkeit af Georg Quedens, Erik Quedens Verlag, Insel Amrum, 3. oplag 2009, 192 s., ISBN Geschlechterreihen der Insel Amrum af Martin Rheinheimer, Verlag Jens Quedens, Amrum, 1. oplag 2010, 390 s, ISBN Im Hafen der Ewigkeit I forbindelse med en nylig ferie på den nordfrisiske ø Amrum stødte jeg på bogen Im Hafen der Ewigkeit med undertitlen Die alten Grabsteine auf dem Amrumer Friedhof. Den er skrevet på tysk og er udkommet i et nyt og længe ventet oplag. Talende gravsten Bogen beskriver de såkaldte talende gravsten, som findes på kirkegården i Nebel. De talende gravsten er et begreb, som også kendes i Danmark. Selv har jeg truffet på dem på bl.a. kirkegården på Rømø og Nysogn ved Ringkøbing. De kaldes talende, da de fortæller væsentligt mere end normale gravsten gør. Typisk fødsels- og dødsdato, hustruer, antal børn, erhverv og bopæl. Mange af stenen er kunstfærdigt udført med motiver og viser, hvor stor prestige der var i et ordentligt eftermæle. På Nebel kirkegård står 85 af disse talende sten fra perioden Det er gravsten for relativt velhavende familier typisk skibskaptajner, hvalfangere, møllere o.a. Foto af talende gravsten fra Amrum kirkegård. Et godt eksempel på de fyldige informationer man kan hente på disse gravsten. Stenen på fotoet er sat over skipper Oluf Jensen fra Amrum, født 8. september 1672, gift 2, i alt 3 børn. Det berettes, at Oluf Jensen som vice-skipper på skibet Hoffnung blev kapret i Sammen med en søn og to brødre blev han taget til fange og ført til Algeriet. Først efter 12 års fangenskab kunne han atter vende tilbage. Han døde på Amrum i Fotograf: Anmelderen! Fotos og transkriptioner Bogen indeholder fotos af samtlige sten med direkte transskription, forklaring og kendte relationer til andre personer og slægter. I starten af bogen beskrives stenenes historie og oprindelse, stenhuggerne, sproget og frisisk navneskik. Geschlechterreihen der Insel Amrum Den anden bog er ligeledes skrevet på tysk af Martin Rheinheimer, Professor på Center for Maritime og Regionale Studier, Syddansk Universitet i Esbjerg. Den er en fuld beskrivelse af alle slægter på Amrum. Den dækker fortrinsvis kirkebogens periode , men rækker også ud over denne periode med informationer fra 1595 til langt op i det 20. århundrede. Mange andre kilder Bogen er ikke bare skrevet på basis af kirkebogen. Af andre kilder kan nævnes; folketællinger, tingbøger, skifteprotokoller, gælds- og panteprotokoller, dagbøger og gravsten. Der er kildehenvisning til alle oplysninger, der ikke stammer fra kirkebogen. Før og efter 1700 Bogen er delt op i 2 afsnit med henholdsvis familier, der boede på Amrum før 1700, og familier der er flyttet til Amrum efter Slægterne beskrives en efter en i en rækkefølge, jeg ikke helt har gennemskuet. Men bagest i bogen er et navneregister, som kan hjælpe én i gang. Slægterne beskrives med de ældste led først - generation efter generation. F.eks. for slægten Flor er der 9 generationer i perioden , som den længste 10 Slægt & Data 3/2010 DIS-Danmark\n11 Forsiden af bogen Im Hafen der Ewigkeit. række. Alle personer er nummereret, og der er henvisninger til børn og ægtefællers familier. Der er også afsnit om bl.a. navneskik og navnes varianter på frisisk, hollandsk og tysk. Da frisisk var talesproget, tysk ofte skriftsproget, og hollandsk et sprog særligt købmændene også brugte, kan en person optræde med flere navne. Måske er jeg bare let at imponere, men det virker på mig som et meget gennemarbejdet værk. Vil man ikke benytte bogen som direkte kilde, så gør de mange kildehenvisninger det let selv at tjekke oplysningerne. Har man relationer til Amrum, er bøgerne absolut anbefalelsesværdige og kan købes i Quedens boghandel på Amrum, eller via deres hjemmeside Bøgerne koster henholdsvis 17,80 og 29,00 + evt. porto. Forsiden af bogen Geschlechterreihen der Insel Amrum Nu også certificeret for ny Windows 7, også 64-bit Opdater din gratis og prøv forbedringerne i v Sælges kun fra Hent og prøv gratis demoversion, som kun er begrænset ved 50 pers. Ved nykøb kun 775,- kr. CD-rom tilsendes! DIS-Danmark Slægt & Data 3/\n12 Hvor finder jeg noget om? Første del Erik Kann Johan Jepsens Vej Virum erik reinholdt-kann.dk Når vi dykker ned i anernes liv, opstår der ganske ofte behov for at vide, hvor jeg finder noget om? Jeg tror, at alle kan nikke genkendende til følgende eksempel: Vi er i en folketælling 1860, og om en af vores aner står anført, at han var toldconsumtionsbetjent. Det ville næsten være mærkeligt, hvis vi ikke lynhurtigt stiller spørgsmålet: Hvordan finder jeg noget om sådan en, der må da være skrevet et eller andet? Man tøver Af flere forskellige grunde tøver mange med at give sig i kast med at søge svaret. Mangel på tid, det vil jeg vende tilbage til, man kan jo ikke vide noget om alting, det er nok vanskeligt, eller jeg ved slet ikke, hvad jeg skal gøre med sådan nogle spørgsmål, er vel nok de mest brugte begrundelser for ikke at gå i gang med arbejdet. Begrundelserne Lad os et øjeblik se lidt nærmere på begrundelserne. Det med mangel på tid kan man jo vanskeligt blande sig i, det samme gælder den enkeltes valg af rækkefølge i arbejdet. Derimod vil jeg uden at ryste på hånden påstå, at det overhovedet ikke er spor vanskeligt, ligeledes at det slet ikke kræver, at man ved noget om alting og endelig, at alle slægtsforskere er særdeles trænede i at stille spørgsmål. Det med at stille spørgsmål Hvis vi nu starter bagfra og kikker på det med at stille spørgsmål. I virkeligheden er det så almindeligt, at vi i mange sammenhænge helt er holdt op med at tænke over, at det, vi foretager os, rent faktisk er at stille et spørgsmål. Det banale men helt typiske eksempel kunne være opslaget i kirkebogen under fødte kvindekøn med registreringen af Mette Hansdatter, noteret som datter af Hans Larsen og Cathrine Olsdatter. Helt uden at være bevidste om det, har vi med lynets hast tænkt det, der i virkeligheden er et spørgsmål: Hvor er Hans og Cathrine født, hvem var deres forældre? Yderligere eksemplificering er vist overflødig. Det, at alle slægtsforskere naturligvis ved, hvilke kilder, de nu skal gå i gang med at kigge på, er egentlig ikke så vigtigt. Helt afgørende er det derimod, at der altså eksisterer en viden om, at netop det at stille spørgsmål er forudsætningen for at komme målrettet videre frem mod de arkivalier, der forhåbentlig kan give de rigtige svar på det bedste (læs mest troværdige) kildegrundlag. Man behøver ikke vide noget om alting At arbejde med at finde svar fordrer bestemt ikke, at man ved noget om alting. Man behøver på ingen måde at være inde i fattigvæsen, i tinglysning, i notarialforretninger mm. At arbejde med spørgsmål i artiklens forstand kræver i virkeligheden kun viden om og forståelse for én eneste lille mekanisme. Forstår man den, er vejen åben for at kunne finde svar på alt om alting! Lyder det ikke forjættende? Det er vanskeligt Sidst men ikke mindst må man slå fast, at det ikke er spor vanskeligt. Der kræves naturligvis nogle opslag. Men det sker i overskuelige og let forståelige håndbøger. Nogle gange er man lynhurtigt fremme ved et svar, andre gange kræver det lidt mere. Hvor finder jeg noget om køb af fast ejendom vil nok forekomme lettere at gå til end f.eks. spørgsmålet i forbindelse med behandling af et dødsbo: Hvor finder jeg noget om indbetalingen af arveafgiften til statskassen i 1819 for en person fra Island? Min anledning Der er flere forskellige grunde til, at jeg har valgt at bruge spalteplads på overvejelser over, hvordan man finder noget om? For det første fordi jeg uden at ryste på hånden vil påstå, at det at kunne besvare netop sådanne spørgsmål er et af de allervigtigste værktøjer for en slægtsforsker. For det andet fordi jeg har en klar fornemmelse af, at der rundt omkring findes en masse spørgsmål, der af den ene eller anden grund er sat på standby. Og det ærgrer mig ærlig og redeligt, først og fremmest fordi arbejdet med at finde svarene kan medvirke til, at der kom endnu mere gang i arbejdet med at fylde kød på slægten. Mit budskab Jeg vil gerne med de efterfølgende sider dels fremlægge konkrete redskaber til, hvordan man gør, når man søger svar på spørgsmålet om, hvor man finder noget om, dels demonstrere, at det faktisk ikke er så svært endda. Forhold til kød på slægten Det at finde noget om har i høj grad relation til det at fylde kød på slægten. Jeg har tidligere gennem et par artikler fremlagt mine tanker om det at fylde kød på slægten. Artiklerne havde gennem primært metodiske overvejelser og praktiske anvisninger fokus på at give et bud på, hvordan man kan lykkes med at supplere de enkle personregistrerende facts med mere bredspektrede informationer. Man kan Arkivernes samlinger rummer kilometervis af spændende ting!!! 12 Slægt & Data 3/2010 DIS-Danmark\n13 sige, at medens artiklerne om at fylde kød på slægten i høj grad var tænkt som inspiration og igangsættere, bliver man forhåbentlig ved hjælp af det efterfølgende i stand til at omsætte de mange tanker og ideer til arkivalsk virkelighed. Man kan måske udtrykke det på den måde, at medens Kød på Slægten -artiklerne hjalp til at tegne skitserne, skulle Hvor finder jeg noget om gerne hjælpe til at fylde farver på. Ingen sammenhæng Metodisk er der en tæt sammenhæng mellem de to emnekredse, men indholdsmæssigt er det ikke en forudsætning for at læse nærværende indlæg, at man har nærstuderet de tidligere artikler om kød på slægten. Afgrænsninger Inden jeg lægger fra land, bør jeg nok understrege, at det, vi skal ud og afsøge, er arkivernes verden. Dermed er fremsøgning af trykt litteratur i vores biblioteker skåret fra, vel vidende, at denne del af vores informationer naturligvis også er særdeles betydningsfulde. Ydermere er det vigtigt at slå fast, at jeg vil tage mine læsere med ind i de arkiver, der er aflejret efter den offentlige administration. Deri ligge ikke, at man ikke kan finde informationer uden for den offentlige administration. På ingen måde. Men det forholder sig nu engang sådan, at den nuværende og tidligere arkivlovgivning betinger, at offentlige myndigheder er underlagt en pligt til at aflevere til det offentlige arkivvæsen efter den fordelingsnøgle, der nu engang er lagt mellem Rigsarkivet og Landsarkiverne. Ved at begrænse mig til den offentlige administration opnår jeg en forenkling i billedet af søgeprocessen, som er vigtig for at kunne bevare et relevant overblik. Mere herom senere. Endelig bør jeg nok også sige, at jeg har vægtet overblikket og hovedlinjerne frem for akademiske detaljer, der selvfølgelig er betydningsfulde, men for ikke arkivfagfolk måske bare slører og dermed hindrer det nødvendige overblik. Formål Samlet kan man sige, at formålet med det efterfølgende er at give konkrete og let forståelige metodiske anvisninger på, hvorledes man gør, når man ønsker at finde svar på spørgsmålet: Hvor finder jeg noget om?. I behandlingen forsøger jeg at gå hele vejen, hvilket vil sige, at jeg forholder mig til den samlede proces fra det øjeblik, vi tænker tanken, til vi sidder med den rigtig arkivpakke foran os på læsesalen. Det konkrete udgangspunkt Lad os starte med følgende konkrete eksempel: Vi er i en folketælling 1834 og om Anna Rasmusdatter, 82 år gammel, anføres det, at hun underholdes af fattigkassen. Helt som forventet stiller vi som slægtsforskere spørgsmålet: Hvor finder jeg noget om det, hvordan får jeg nogle oplysninger om dette underhold af fattigkassen?. Hvor svært kan det være? Man kan jo starte med at spørge sig selv: Hvor svært kan det egentlig være at finde noget om det? Er det ikke bare at gå ind på arkivet og få fat i pakkerne med fattigvæsen, underhold af fattigkassen eller noget tilsvarende? Det er jo netop det, jeg gør, når jeg går på biblioteket for at finde oplysninger. Efter afklaring af hvilken decimalklasse emnet findes under, er vejen banet for at finde en forhåbentlig masse information! Anna bor som logerende i den 19. familie. Den anden logerende ernærer sig af Spinderi og har dermed holdt sig fri af den offentlige fattighjælp! Rent umiddelbart Rent umiddelbart kunne det være nyttigt, hvis arkivernes indhold på samme måde altid var direkte publikumsrettet. Men ud over, at det ville være fuldstændig umuligt at tilgodese alle brugeres specifikke ønsker, ville det også være en hel umulig opgave at løse. Lad os blot tage et enkelt eksempel. På Landsarkivet findes et dokument skrevet til amtmanden over Sorø Amt. I brevet besværer brevskriveren sig over, at landevejens slette forfatning medfører en lang række vanskeligheder for den lille færgefart vedkommende driver over et mindre åløb. Henvendelsen slutter med et omstændeligt forslag til forbedring af færgefartens vilkår i Danmark. Spørgsmålet er naturligvis, hvordan man bedst kan gøre dette dokument publikumsrettet? I bund og grund handler det både om landevejene og om færgefart. I supplement hertil er det jo også et indblik i brevskriverens lille verdenssituation. Enhver umiddelbar publikumsrettet henlæggelse af denne skrivelse ville bero på en fortolkning af indholdet. Lad os antage, at arkivaren vælger at fortolke indholdet på en sådan måde, at skrivelsen bliver placeret under færgefart. Forskeren, der mange år efter skriver på en afhandling om de mindre færgesteders historie, bliver naturligvis glad for denne fortolkning. Derimod bliver vejhistorikeren snydt for en vigtig information om vejene i denne del af landet, med mindre selvfølgelig at vedkommende forsker får den idé at kigge under færgefart!!! Sandsynligheden er næppe stor! Og for så lige at runde den med det umulige i opgaven. Det her var blot ét enkelt dokument. Og der er som bekendt rigtig mange dokumenter på arkivernes hylder! Det går slet ikke Man kan hurtig indse, at det slet ikke kan fungere at lade henlæggelse bero på en individuel fortolkning af dokumenternes indhold. Henlæggelsen af arkivalsk materiale må og skal hvile på en særlig metode og på principper, der er helt og aldeles uafhængige af enhver individuel fortolkning. Et grundlæggende og altomfattende princip Lykkeligvis er det lige netop sådan, at det statslige arkivvæsen i mere end 100 år har anvendt ét og kun ét ganske bestemt princip, som grundlag for systematisering og ordning af den offentlige administrations arkiver. Proveniensprincippet Dette forjættede princip bærer blandt arkivfolk betegnelsen proveniensprincippet, DIS-Danmark Slægt & Data 3/\n14 fra latin stammende fra eller hjemhør, altså princippet om, hvor noget hører til. Proveniensprincippet fastslår således arkivaliers hjemhør og opsætter nogle ganske bestemte regler, hvorefter arkivalier ordnes. Det, der gør proveniensprincippet helt forskelligt fra den indholdsmæssige fortolkning, er netop det forhold, at proveniensprincippet er bestemt af en række lovmæssigheder, der lader sig reproducere i identisk form igen og igen. Sagt på en anden måde: Hvis man forstår de grundliggende funktioner i dette princip, er man i stand til at finde frem til alt om alting. Hvad går det nærmere ud på? En af arkivvæsenets helt store profiler V.A. Secher skrev i publikationen Meddelelser fra det danske Rigsarkiv, s en længere redegørelse om proveniensprincippet: Arkivalierne skulle. anbringes, hvor de i virkeligheden hører hjemme, dvs. der, hvor de ad den regelmæssige administrative Forretningsgangs Vej ere ankomne for at forblive. Henlæggelsen af arkivalsk materiale må og skal hvile på en metode og på principper, der er helt og aldeles uafhængige af enhver individuel fortolkning. Første eksempel Hvis vi omsætter Sechers forklaring til praktisk virkelighed, bliver det med det samme klart, hvor entydigt proveniensprincippet er. Lad os først antage, at vores teenager her i Virum har bestemt sig for at ansøge om SU (Statens Uddannelsesstøtte). Han forfatter en ansøgning og sender den straks af sted. Hvorhen? Ja, naturligvis til SU-styrelsen. Hans ansøgning repræsenterer en en regelmæssig administrativ Forretningsgangs Vej, og den ankommer til SU-styrelsen for at forblive der. Styrelsens svar til den unge mand repræsenterer helt på samme måde en regelmæssig administrativ Forretningsgang, og svaret ankommer til den unge mand for at forblive der. Man taler om, at ansøgningen til SU-styrelsen har proveniens i SU-styrelsen, medens svaret har proveniens hos den unge mand. Man må antage, at både Styrelsen og den unge mand opbevarer en kopi af deres ansøgning, henholdsvis svar. Kopiernes regelmæssige administrative Forretningsgang er, at de forbliver hos de respektive afsendere af originaldokumenterne. Kopiernes proveniens kan således fastlægges, tilsvarende de originale dokumenter. Måske har SUstyrelsen holdt et møde, hvor kvartalets ansøgninger bliver behandlet. Behandlingen er måske dokumenteret i et referat fra et møde. Referatets regelmæssige administrative Forretningsgang er afgrænset til at være internt i SU-styrelsen. Følgelig bliver referatets proveniens SU-styrelsens arkiv. Nyt eksempel Og lad os så tage endnu et eksempel. Denne gang er det teenagerens forældre, der har besluttet sig til at foretage en ombygning af huset. Teknisk forvaltning skal naturligvis kontaktes, hvilket sker i form af en ansøgning. Hvorhen? Ja, naturligvis til Teknisk Forvaltning i Lyngby-Taarbæk Kommune. Jeg tror godt jeg kan forsvare at springe resten over, thi det vil være helt som ved SU-ansøgningen. Saglig fortolkning Forestiller man sig, at ansøgning om byggetilladelse rummer planer om ibrugtagning af en helt ny form for alternativ energi, ville en placering efter en indholdsmæssig fortolkning kunne bringe mange overvejelser i spil. Det er vi fuldstændig fri for, når vi anvender proveniensprincippet. Det er på ingen måde urimeligt at antage, at alle efterfølgende vil kunne ræsonnere sig frem til, at vores ansøgning om ombygning er sendt til teknisk forvaltning. Historiker i år 2210 Lad os lege lidt videre med tanken og antage, at vi befinder os i år En historiker har sat sig for at undersøge noget om ombygninger i Nordsjælland. Hans spørgsmål er naturligvis lige til højrebenet: Hvor finder jeg noget om det? Det universelle Dermed kan man sige, at ringen er sluttet, og der skulle meget gerne tegne sig et billede af noget universelt. Som man kan se, drejer det hele sig alene om at finde ud af, hvem der administrerede, hvem der tog sig af, hvem der havde at gøre med. Logikken i proveniensprincippet sikrer, at vi med svaret på, hvem der administrerede, altid kan finde frem til noget om. To hovedelementer Der er to hovedpunkter eller hovedelementer i proveniensprincippet, der samlet fastslår 1. at et embedes arkiv altid skal holdes for sig som en enhed uden at blive sammenblandet med andre embeders arkiver 2. at det enkelte embedes arkiv så vidt muligt ordnes på samme måde, som det i sin tid var, da det var i brug ved embedet Proveniensprincippets to hovedelementer sikrer således for det første en overordnet sortering i klart adskilte embeder, og for det andet understøtter det et regelsæt for ordningen af de dokumenter, der udgør det pågældende arkiv. Netop det forhold, at et embedes arkiv i henhold til proveniens-princippet ordnes på samme måde, som da det indgik i den daværende samtidige administration, sikrer en dybere forståelse af de informationer, der findes i de enkelte dokumenter. Isoleret set indeholder et administrativt dokument naturligvis information i sig selv, men det er imidlertid netop det forhold, at det administrative dokument er en del af en administrativ proces, der gør det muligt for os at forstå dokumentets information i en relevant, meningsskabende sammenhæng. Den administrative proces i sin helhed bliver en afgørende nøgle til forståelsen af dokumenternes indhold. Traditionelt defineres et arkiv som en bestand af aktstykker, som er vokset frem hos den arkivskabende person eller institution som en følge af dennes virksomhed og bevaret (arkiveret) af denne ( Rigsarkivet og hjælpemidlerne til dets benyttelse I, 1. bind, red. af Wilhelm von Rosen (1983) s. 17), og arkivets bestanddele opfattes følgelig som en helhed, hvis afgrænsning og struktur er bestemt af den proces, hvoraf arkivet er opstået (samme værk, ligeledes s. 17). Den samtidige administrations præmisser Man må altså være fuldstændig klar på, at det hele foregår på den samtidige administrations præmisser. Når man i 1830erne behandlede en eller anden ansøgning, tænkte man absolut ikke på, at der mange, mange år efter kom nogen, der kaldte sig slægtsforskere, for at arbejde med tingene. Det er vores opgave at åbne for informationerne, ikke omvendt! En proces Det, der venter os, når vi skal følge op på vores konkrete udgangspunkt om fattighjælpen til Anna Rasmusdatter, er såle- 14 Slægt & Data 3/2010 DIS-Danmark\n15 des en samlet proces, der let lader sig strukturere i tre logiske delelementer. a. Er forudsætninger for overhovedet at finde oplysninger til stede? Hvis ikke er der jo ingen grund til at gå videre! b. Hvilket embedes arkiv administrerede den aktuelle sags område? Her er målsætningen således alene den første udvælgelse blandt de mange mulige embedsarkiver. Indgangen er en række veldefinerede og let tilgængelige trykte hjælpemidler, som vil blive gennemgået nedenfor. c. Hvordan foregik den daværende daglige administration af det aktuelle emne? Her er målsætningen at finde frem til de rigtige dokumenter, og ud fra den samlede administrative proces at forstå den information, der rummes i dokumenterne. Indgangen er en række forholds let tilgængelige hjælpemidler, der vil blive gennemgået i anden del af artiklen. ad a. Forudsætninger Den banale men naturligvis helt afgørende forudsætning for at nå frem til at sidde med den rigtige arkivpakke foran sig på plads 13 er selvfølgelig, at der er bevaret kildemateriale. Der er tre aspekter heri. for det første er det en betingelse, at det emne, man ønsker at finde noget om, rent faktisk er noget, en offentlig myndighed har skullet tage sig af for det andet, at der også i arkivlovgivningens forstand er tale om en offentlig myndighed og endelig for det tredje, at der rent fysisk er bevaret arkivalsk materiale. Disse forhold er vigtige, især fordi man naturligvis kommer i situationer, hvor man ikke finder svar på spørgsmålet om, hvor man finder noget om. I de situationer er det vigtigt at vide, om man har søgt korrekt og dermed kan tillade sig at udelukke videre muligheder. Et oplagt eksempel kan hentes fra skiftevæsenets verden. Blandt andet Danske Lov fra 1680erne fastslår klart betingelserne for, hvornår det offentlige skal indgå i en skiftebehandling. Hvis disse betingelser ikke er opfyldt, skal det offentlige principielt ikke blande sig. Konsekvensen for os mange hundrede år efter er desværre, at der så ikke er noget at finde. Et andet eksempel kunne være udstedelse af et testamente. Ofte retter man henvendelse til det offentlige for at sikre sig gennem en konfirmering af dokumentet. Ægtheden er på plads og sandsynligheden for, at det bliver overset minimeret, når det er henlagt i notarens arkiv. Nu er verden imidlertid sådan, at man ikke er tvunget til at tage notaren med ind over. Principielt kan testamentet blot være et stykke papir i natbordsskuffen. Søgemæssigt betyder det, at til trods for, at det måske af den officielle skifteprotokol fremgår, at der vist foreligger et testamente vil spørgsmålet Hvor finder man noget om sådan et testamente? aldrig kunne blive omsat til arkivalsk virkelighed. Det med at være en offentlig myndighed i arkivlovgivningens forstand kan godt lyde underligt. Ikke desto mindre er det en realitet, som man nødvendigvis må forholde sig til. Lad mig blot anføre to eksempler. Kommunerne opfattes naturligt nok af de fleste af os som en del af den offentlige forvaltning. Men indtil for få år siden var kommunernes arkiver faktisk ikke omfattet af arkivlovgivningens afleveringspligt med den enkle konsekvens, at man ikke kan være sikker på, at der skal være afleveret materiale til det stedlige landsarkiv. Det andet eksempel tager udgangspunkt i godsarkiverne. Som de fleste er klar over, er godsarkiverne ikke offentlige arkiver og derfor ikke afleveringspligtige. Men: I tiden frem til 1817 (og 1850 for bestemte godstypers vedkommende) varetog godserne skifteforvaltningen for deres fæstebønder. Opgaven skal imidlertid ses som en funktion, som godset udfører på det offentliges Fra fattigkommissionsprotokollen fra Tingsted sogn Vi er midt i oversigten over de, der er optaget på årets fattiguddelingsplan. vegne. Derfor er godsernes skifteprotokoller rent faktisk afleveringspligtige til det offentlige arkivvæsen, selv om godsarkivet som sådan ikke er afleveringspligtigt. Man kan naturligvis ikke udelukke, at der til trods for reglerne fortsat befinder sig enkelte skifteprotokoller, der ikke er afleveret. Men regelsættet er trods alt så entydigt, at man kan indtænke det i søgeprocessen. ad b. Hvilket arkiv? For at komme frem til hvem der administrerede et bestemt sagområde, er det nødvendigt at inddrage nogle forskellige hjælpemidler. Det er min anbefaling, at man lægger ud med de hjælpemidler, der er enklest at anvende, og hvori man har den største sandsynlighed for hurtigst at finde et brugbart svar. De to vigtigste De to nærmest legendariske opslagsværker Håndbog for Danske Lokalhistorikere (red. af Johan Hvidtfelt) og Dansk kulturhistorisk Opslagsværk bd. I-II (red. af Erik Alstrup og Poul Erik Olsen) må uden diskussion anses for at være de allervigtigste hjælpemidler. Man skal bestemt ikke lade sig narre af titlen Håndbog for danske lokalhistorikere, thi bag titlen skjuler sig et formidabelt leksikon skrevet af slægts- og lokalhistorikere for netop slægts- og lokalhistorikere. Med andre ord lige som Dansk kulturhistorisk Opslagværk er et leksikon skrevet af nogen som os for nogen som os. Håndbogen og opslagsværket er, hvad angår indholdet, principielt det samme, men rent redaktionelt er der den forskel, at medens håndbogen har opsplittet behandlingen i rigtig mange enkeltartikler, samler opslagsværket behandlingen i lidt større, sammenhængende artikler. Det giver et bedre samlet overblik, men naturligvis en smule mindre brugervenlighed. Benytteren hjælpes dog af et fint stikordsregister bag i opslagsværket. I supplement til de to her anførte opslagsværker findes et større udvalg af hjælpemidler, betegnet håndbøger, Hvem, Hvad, Hvor, ligesom det velsignede Internet i den grad tilbyder sig med diverse samlinger af fagrelaterede opslagsord. Jeg har den største respekt for disse mange tiltag, men tøver med konkrete anbefalinger. Ikke fordi de er dårlige. Men der er altså en grund til, at eksempelvis Dansk kulturhistorisk Opslagsværk har gjort brug af ikke mindre end DIS-Danmark Slægt & Data 3/\n16 Fra Håndbog for danske Lokalhistorikere, artiklen om Færgevæsen. 192 forskellige forfattere for at være dækket ind. Ét menneske kan naturligvis ikke besidde så stor viden, at det er muligt at sammenstille dækkende redegørelser for alle slægtsforskningsrelaterede emner. Grundbøger I kategorien af enkle hjælpemidler med stor sandsynlighed for rimelig hurtigt svar finder vi en række af de grundbøger, der er udsendt om slægtsforskning/slægtshistorie. Nogle af disse (lidt ældre) grundbøger har hovedvægten på rent metodiske vejledninger i opstillinger af ane- og efterslægtstavler, og kan derfor kun i mindre grad anvendes i jagten på at finde noget om. Anna Louise Alstrøms grundbog Lær Slægtsforskning (1976) er en aldeles glimrende vejledning om metode og det fundamentale kildemateriale. Men til det videre arbejde med kilderne rækker den slet ikke. Eftersom det heller ikke er bogens formål, må det her anførte bestemt ikke opfattes som kritik. Måske lidt overraskende er fagets hæderkronede grundbog: Albert Fabritius og Harald Hatt: Håndbog i Slægtsforskning, der i sine første udgaver nu er mere end 50 år gammel, faktisk et ganske velegnet udgangspunkt til at finde noget om. Ganske vist er bogen overordnet disponeret efter arkiver og arkivaliegrupper, men stikordsregistret bagest i bogen giver god mulighed for at komme på sporet af alskens emner. De nyere grundbøger er i høj grad orienteret mod slægtsforskerens praktiske udgangspunkt. Hans H. Worsøes fremstilling, der efterhånden er udkommet i mange udgaver og under flere forskellige titler, byder således på afsnit om eksempelvis fast ejendom, kilder om dagliglivet etc., etc. Så her er det at finde noget om i den grad en æressag! Det samme gælder bestemt også om Jytte Skaanings og Bente Klercke Rasmussens fine bog Find din slægt og gør den levende (2003). Bogens kapitler nærmest skriger på at blive brugt: Forfædrene fra vugge til Grav, Når forfædrene sprang soldat osv., osv. Detailrigdommen i Jyttes og Bentes bog er overvældende og kan til tider tage pusten fra selv den mest erfarne. Personligt sætter jeg meget pris på de mange detaljer, men det kan virke overvældende, hvis man kommer med ingenting i bagagen og egentligt bare gerne vil vide, hvor man finder noget om xxx. ad c. Hvor i arkivet? Hjælpemidler hertil vil blive behandlet i den næste artikel Og så (endelig) tilbage til det konkrete eksempel Lad os så endelig langt om længe vende tilbage til vores praktiske udgangspunkt om fattigunderstøttelsen til Anna Rasmusdatter og relatere det til den viden, vi nu har om proveniensprincippet. Vi kan nu uden at tøve oversætte spørgsmålet Hvor finder jeg noget om til Hvem administrerede, hvem havde at gøre med? Ud fra den overordnede præmis om at gøre jagten på svaret så enkel som mulig starter vi i Håndbog for danske Lokalhistorikere og Dansk kulturhistorisk Opslagsværk. Med dens mange enkeltartikler er håndbogen ikke helt ideel som indgang. Vi ledes ind på emnet via følgende artikler: fattigblok, fattiges kasse, de.., fattigforstandere, fattiggård, fattighus, fattig kommissioner, fattigvæsen. Det vil være naturligt at lægge ud med artiklen om fattigvæsen, hvor der forklares, at der ved reorganiseringen af fattigvæsenet i indrettedes fattigkommissioner i by og på land. Artiklen om fattigkommissioner gennemlæses, og her får vi bl.a. at vide, at der ved plakat (gammel betegnelse for en art lov ) 5/ oprettedes fattigkommissioner i hvert landsogn og hver købstad. Ikke helt uvæsentligt får vi desuden at vide, at det var sognepræsten, der var født formand, endvidere at det var kommissionens opgave at administrere Fra sagregistret i Fabritius og Hatts klassiske fremstilling. den offentlige fattigpleje under tilsyn af amtsfattigdirektionen. Indsatsen har hurtigt givet os en fornemmelse af administrationen af dette område: Overordnet er der to ordninger, én for landet og én for købstæderne, det er den administrative enhed Fattigkommissionen, der står for den daglige, praktiske administration af området, og endelig at der findes en tilsynsmyndighed med navnet Amtsfattigdirektionen. Ved gennemlæsningen i håndbogen kunne man godt få en anelse om, at der primært er redegjort for forholdene på landet, men lad os glemme det lige nu, eftersom vores Søren Pedersen er fra et landsogn. Med entydige betegnelser for to administrative myndigheder burde der ret beset være nok til at gå videre, selvom vi ikke har fået et direkte svar på, hvor man fandt noget om. Men lad os da prøve, om vi kan få mere hjælp ved opslag i Dansk kulturhistorisk Opslagsværk. Helt som forventet er der her kun én artikel under rubrikken Fattigforsorg. Til gengæld er den på ikke mindre end 11½ spalte. Vores viden om den administrative struktur bekræftes, ligesom vores fornemmelse fra før om en forskel mellem land og by bekræftes. Endnu vigtigere er det, at der under den faste rubrik om Utrykt kildemateriale klart og tydeligt står, at arkivalier vedrørende fattigforsorg på landet kan findes i præstearkiverne. Det er da verdensklasse!!!! Ved to enkle og hurtige opslag er vi nået frem til, hvor man med stor sandsynlighed kan finde noget om 16 Slægt & Data 3/2010 DIS-Danmark\n17 Fortegnelsen over ansatte ved redningsstationen i Aalebæk (Borre sogn, Mønbo herred). Ansøgning om at måtte indgå Borgerligt Ægteskab, sendt til byfogeden i Næstved den fattigunderstøttelse, Anna Rasmussdatter modtog i henhold til folketællingen. Endnu et eksempel borgerligt ægteskab Lad os tage endnu et eksempel. Situationen er en henvisning i en kirkebog under copulerede i Simested sogn Det er Forpligtelsen i Pkt. 6 var en del af kravene i loven: Det kommende ægtepar lover, at eventuelle børn vil blive opdraget i Folkekirkens lære. her anført, at kvinden Zidsel Larsdatter har indgået borgerligt ægteskab. Heldigvis kan vi nu på baggrund af vores viden gå direkte til sagen og spørge: Hvem administrerede, hvilken myndighed/myndigheder havde at gøre med borgerligt ægteskab i 1874? Første opslag i Håndbog for danske Lokalhistorikere giver absolut ingen fingerpeg, det gør derimod Dansk kulturhistorisk Opslagsværk under opslagsordet ægteskabsindgåelse. Vi får at vide, at borgerligt ægteskab blev muligt i kølvandet på junigrundlovens bestemmelser om religionsfrihed (1849). Ved lov af 13/ blev det således i en række tilfælde gjort muligt at indgå vielse for en borgerlig myndighed. Men helt dækkende er opslaget nu ikke: En tilsvarende pligt påhvilede den embedsmand, der foretog borgerlig vielse. Nærmere det administrative univers kommer vi ikke. Det gør vi derimod ved læsning af Jytte Skaanings og Bente Klercke Rasmussens Find din slægt og gør den levende (2003) side 70-71: Oplysninger om borgerlig vielse findes indtil 1919 i retsbetjentens arkiv og i politimesterens arkiv for perioden Disse overordnede statements bliver yderligere nuanceret i den efterfølgende tekst, og man lægger bogen væk fuldt og dækkende orienteret. Ligeså fint går det, hvis vi vælger at slå op i Hans H. Worsøes Politikens Håndbog i Slægtshistorie (5. udgave) side 140. Knapt så mange detaljer - men dækkende og informativt. Og så et sidste eksempel Lad os som et eksempel antage, at en af mine forfædre er omtalt i folketællingen som værende Opsynsmand ved Redningsbaaden. En gennemgang af såvel Jytte Skaanings og Bente Klercke Rasmussens bog som Hans H. Worsøes giver absolut ingen oplysninger. Både håndbogen og Dansk kulturhistorisk Opslagsværk har artikler om emnet redningsvæsen, men ingen af dem giver et særlig brugbart fingerpeg om, hvor vi skal søge i det store udvalg af arkiver. De hjælpemidler, vi hidtil har arbejdet med, rækker således ikke, der må mere til. I den efterfølgende artikel vil jeg introducere til nogle lidt mere hardcore hjælpemidler, der forhåbentligt kan lede os på rette vej. Udsyn Desværre tillader pladsen ikke en masse andre eksempler. Jeg har med de praktiske gennemgange gerne ville vise, at man ikke nødvendigvis altid finder det rigtige svar i det første hjælpemiddel, man konsulterer. Tålmodighed er afgjort en dyd. Når jeg i den efterfølgende artikel træder ind i arkiverne for at udrede detaljer om de administrative forløb, vil der nok også blive brug for en god portion tålmodighed. Og så lige til sidst en anbefaling til alle: Selv om denne artikel kun behandler første del af den samlede proces, er der intet i vejen for, at man allerede nu kan gøre de indledende øvelser for at finde frem til det noget, I hver især synes er særlig spændende. Jeg vil ønske alle rigtig god fornøjelse med anstrengelserne, og jeg glæder mig til at følge op på det hele i et kommende nummer af Slægt&Data. DIS-Danmark Slægt & Data 3/\n18 Unik udstilling i Rundetårn Susanne Fuglsang Højbakkevej Hedehusene Tlf fuglsang dis-danmark.dk DIS-Danmark, Samfundet og SSF har fået mulighed for at afholde en fælles slægtsforskerudstilling, gennem hele 5 uger i Rundetårn. Din Historie er unik, det er aldrig tidligere sket, at en udstilling, en foredragsrække og en fælles slægtsforskerstand for de 3 foreninger har haft til huse i samme lokale. Og så i denne helt unikke bygning, hvor der også vil være flere specielle rundvisninger i perioden. Alt dette her ville slet ikke kunne lade sig gøre uden masser af hjælp fra frivillige. Omkring 60 personer er involveret i styregruppen, i arbejdsgrupperne og som hjælpere på slægtsforskerstanden. Den er bemandet med erfarne slægtsforskere alle ugens dage kl Udstillingen kører til og med den 3. oktober. Fernisering Der blev holdt fernisering (åbning) af udstillingen den 27. august, og her deltog ca. 200 interesserede. Jesper Vang Hansen, direktør i Rundetårn, takkede i sin tale Veluxfonden for den gavmilde donation, der har gjort det hele økonomisk muligt. Veluxfonden gav også en stor donation i 1987, da Bibliotekssalen i Rundetårn blev renoveret, og som en lille pudsighed er Din Historie udstilling nr. 200 i dette flotte lokale. Trilby Gustafsson, medlem af alle 3 foreninger, holdt en flot tale på foreningernes vegne og fortalte om forløbet i arbejdsgrupperne de sidste mange måneder. Spændende genstande Rasmus Agertoft, kurator på projektet, sluttede talerækken af med en orientering om alle de spændende genstande, han fik tilsendt, da projektet i foråret efterlyste genstande med en tilknyttet slægtshistorie fra 1700-årene. Derefter fordelte deltagerne sig på udstillingen og i slægtsforskerstanden; der var stor interesse for det hele. Har du mulighed for en københavnertur, så tag en tur op i Rundetårn og se en unik udstilling, få hjælp til din egen slægtsforskning og nyd atmosfæren i det gamle tårn. Udtræden af bestyrelsen Det er med beklagelse, at bestyrelsen må meddele, at DIS-Danmarks mangeårige kasserer har valgt at forlade sin bestyrelsespost i utide, begrundet i uoverensstemmelser i forbindelse med overgangen til nyt regnskabssystem. Bestyrelsen har afholdt ekstraordinært bestyrelsesmøde og har valgt Knud Haaning Andersen som ny kasserer. 18 Slægt & Data 3/2010 DIS-Danmark\n19 DIS-Danmarks nye hjemmeside Af Henning Karlby Så er foreningens nye hjemmeside i luften. Umiddelbart, når I ser på siden, ser det ud som om foreningen blot har fået en hjemmeside med et nyt udseende med stort set de samme funktioner, som der var på den gamle side. Men hvis I kigger lidt nærmere, vil I opdage, at siden har mange nye funktioner. Det nye Forum Et andet tiltag er, at I skal logge på for at se alle grupperne i Forum. Forum er delt op i et område, som alle kan se. Dertil kommer et udvidet område, hvor personer, som vil give sig til kende på forum, kan få lov at deltage. dvs. har opnået rettigheder til at skrive. Det kalder vi registrerede brugere. Endelig er der personer med fuld adgang i forum, det er selvfølgelig vores medlemmer, som både kan læse og skrive i alle grupperne. Indmeldelse og kontingentbetaling En tredje facilitet er, at det frem over er muligt at melde sig ind i foreningen via hjemmesiden. Sammen med denne funktion er det også blevet muligt at betale kontingent med kreditkort via hjemmesiden. Lokalforeningers hjemmesider En fjerde funktion er, at vores lokalforeninger kan få en gratis hjemmeside via den nye hjemmeside. Arrangementskalenderen En af de nye funktioner, vi er meget glade for at introducere, er vores arrangementskalender Slægtonaut. Den vil dog kun fungere, når I bruger den. At bruge den i denne forbindelse er, ikke kun at I kigger på den, men at I ude i foreningerne får et password til Slægtonauten, så I kan lægge jeres foredrag og arrangementer ind i kalenderen. I det daglige skulle det gerne betyde, at der kommer flere til jeres foredrag og måske også flere medlemmer i jeres foreninger. Hvem kan annoncere på vores kalender? Det kan enhver slægtsforskerforening uanset, om man er DIS-lokalforening, medlem af SSF eller er uden tilknytning til landsdækkende foreninger. Endvidere kan lokalhistoriske arkiver og landsarkiverne eller biblioteker, som tilbyder aktiviteter, der henvender sig til slægtsforskere, også få deres aktivitet i kalenderen. Hvis man kun laver et enkelt foredrag en gang i mellem og ikke har lyst til at have adgangskode til kalenderen, kan man sende en mail til vores webmaster, der så vil lægge arrangementet ind i kalenderen. Sådan logger du på I skal bruge 2 ting for at logge på sitet. Det ene er jeres medlemsnummer, som er printet sammen med dit navn og adresse på bagsiden af dette blad. Det er jeres brugernavn. Dertil skal I også bruge jeres postnummer, det er jeres password første gang, I logger på siden. Når I logger ind første gang, bliver I ført hen til jeres personlige oplysninger, hvor I bl.a. skal vælges jeres eget password. Den nye forside I har været vant til, at forsiden på foreningens hjemmeside stort set var ens hver gang, I kom ind på siden. Dette er ikke længere tilfældet. Hvis f.eks. en af vores lokalforeninger skriver en nyhed på deres hjemmeside, som ligger på foreningens server, vil denne nyhed med det samme kunne ses af alle DIS-Danmarks medlemmer på vores forside også. Det betyder, at vi har fået en dynamisk hjemmeside, hvor I ikke længere skal lede efter nyhederne. De ligger med det samme fremme til jer, når I ankommer til siden. Vi håber, at alle vil få glæde af den nye hjemmeside. DIS-Danmark Slægt & Data 3/\n20 Tag en skifteprotokol med hjem Knud Haaning Andersen Rugvænget Herning tlf knudhaaning post.cybercity.dk Hvem har ikke oplevet at sidde på arkivet, rigtig godt i gang med at læse/ afskrive noget interessant og pludselig lyder det: Arkivet lukker? Ganske vist er slægtsforskere i dag begunstiget af, at såvel kirkebøger som folketællinger i stort omfang er tilgængelige via Arkivalieronline. Men for nu at anvende en lettere omskrivning af det kendte ordsprog: Kirkebøger og folketællinger gør jo ingen sommer!! Netop takket være Arkivalieronline Netop takket være Arkivalieronline er flere og flere slægtsforskere på vej ind i en masse andre kildegrupper, hvor der naturligt nok er længere imellem de digitale snapse. Ting tager som bekendt tid, og derfor må vi nok indstille os på, at der vil gå mange år endnu, inden vi helt kan glemme, hvor Ll. Sct. Hans Gade og Jernbanegade ligger! Heldigvis Vi er imidlertid efter min mening meget heldigt stillede, fordi udviklingen af den digitale fototeknik har medført, at det i dag er mere givende at fotografere mange arkivalier til hjemmebrug, end blot at bruge tiden på arkiverne til at lede og læse. Personligt har jeg i hvert fald de sidste år brugt næsten al min tid på digitalfotografering af arkivalier til hjemmestudier. I det følgende I det følgende vil jeg fortælle om de erfaringer, jeg har gjort mig ved brug af forskellige kameramodeller etc. Jeg håber, at andre kan have gavn af at læse beretningen! Mine kameraer Når jeg har købt kamera, har jeg holdt mig til Canon-modeller, fordi forbrugerundersøgelser ofte kårer netop disse modeller til nogen af de bedste, men andre mærkers kameraer kan givetvis også bruges med lige så gode resultater. Jeg vil for eksempel ikke blive overrasket, hvis et billigt Aldi-kamera giver lige så gode billeder som et dyrt kamera. Af de 4 kameraer, jeg har brugt i tidens løb, har det sidste været det billigste, men også det bedste. Udviklingen er gået stærkt Man må konstatere, at digitale kameraer i dag leverer billeder, der (langt?) overgår de ældre analoge kameraers. Det første kamera, jeg købte var, et PowerShot S20, som, da jeg købte det i 2000, havde 3.3 mega pixels, som var tilstrækkeligt til at få et brugbart resultat. Med fulgte en strømforsyning, så jeg undgik de gentagende batteriskift. En ulempe ved kameraet var, at flash-kortene (kortet som fotoapparatet bruger til lagring af billeder) havde en meget lille kapacitet. Det første, jeg brugte, var på 32 MB og kunne kun tage billeder, som så skulle lægges over på en bærbar pc. Større flash-kort fandtes, men var meget dyre. Jeg anskaffede mig dog et 256 MB kort, hvilket hjalp på kapaciteten, men dog ikke så meget, at jeg kunne undvære den bærbare pc, når jeg var på arkivet. Spejlreflekskamera Da mit første kamera i 2004 sagde stop, skulle jeg have et rigtigt godt kvalitets-kamera, og det endte med, at jeg købte et Canon Eos300D spejlreflekskamera. På papiret et godt kamera, men desværre ikke velegnet til at fotografere arkivalier med. Jeg måtte konstatere, at ca. 30% af de billeder, jeg tog, måtte tages om, fordi de var uskarpe. Efter megen snak med erfarne fotofolk, fandt jeg frem til, at mit dyre spejlreflekskamera var overkvalificeret, idet det målte afstanden i flere punkter, hvilket ikke duede på så korte afstande, der er tale om ved fotografering af arkivalier. Samtidig gik apparatet i stykker ikke mindre end 2 gange sandsynligvis fordi mekanikken var for følsom til at tage mange billeder efter hinanden. Der måtte et nyt apparat til. Apparat med drejeskærm Det nye apparat blevet et Canon PowerShot A95 med drejeskærm, intet mindre end en drøm af et apparat billeder efter et besøg på arkivet og ikke et eneste uskarpt billede. Samtidig blev det muligt at købe flash-kort på 2 GB til en overkommelig pris, så nu var den bærbare ikke længere nødvendig på arkivet. Overførsel og kontrol af billeder kunne vente, til jeg kom hjem. Desværre kunne A95 eren ikke blive ved med at holde, det var slidt ned efter mere end optagelser. Mine krav til et kamera ny optageprocedure De krav, jeg stiller til et nyt kamera, er lette at opfylde, bortset fra at jeg gerne ville have et kamera med fjernudløser og med drejeskærm. Fjernudløseren, som er nødvendig for at undgå en dårlig arbejdsstilling, kan desværre kun fås sammen med spejlreflekskameraer. Drejeskærmen er der næsten ingen kameraer, der har mere. 20 Slægt & Data 3/2010 DIS-Danmark


Under IFA 2019 i Berlin kan man få et glimt at fremtidens forbrugerelektronik. Her kan du se, hvad vi forventer at de store udstillere i år …\nPeter Engels Ryming20. august 2019\nFredag den 6. september slås dørene op for IFA 2019 messen i Berlin; den største messe for forbrugerelektronik på europæisk grund. Det er intet mindre end 95. gang at messen afholdes og i år er der ikke færre end 1.814 udstillere, der spreder sig over 161.200 kvadratmeter messeområde. Det er en del. Som i 23 fodboldbaner.\nHeldigvis behøver du ikke at trave rundt selv, for vi gør det for dig – og vi har allerede lavet en liste over producenter, som vi forventer har interessante produkter at vise frem. De fleste af dem har allerede afsløret små lunser af info.\nDen klassiske Dieter Rams-designede LE-serie af Braun højttalere er kommet tilbage til livet efter tre årtier på museumshylden. Højttaleren laves i samarbejde med engelske Pure og vi blive vist frem på IFA 2019, lovede selskabet tilbage i juli måned. Pure er mest kendt for sine DAB-radioer, men lur mig, om ikke LE-højttalerne anno 2019 vil være udrustet med nymodens trådløs teknologi – måske endda muligheder for multirum. Vi ved det ikke, men vi glæder os til at finde ud af det.\nBraun LE-højttaleren genopstår under IFA.\nHuawei har kaldt pressen sammen til en keynote fredag den 6. september klokken 10.30, under overskriften ”Rethink Evolution”. Og der gættes på, at Huawei vil benytte arrangementet til at præsentere sit nye Kirin-chipset, der skal afløse Kirin 980. Sådan har det nemlig været i de sidste to år – Kirin 980 blev præsenteret under IFA 2018 mens Kirin 970 blev præsenteret året før. ”Rethink Evolution”-teaseren indeholder også spørgsmålet ”Hvordan ser du for dig, at 5G ændrer den måde, vi kommunikerer på?”, hvilket kunne tyde på, at den kommende Kirin-processor vil have integreret 5G-chip. Den nye processor kommer sandsynligvis til at være hjertet i den kommende Mate 30, der annonceres senere.\nFredag den 6. september løfter LG endelig sløret for den telefon, de teasede i en kort video i starten af august. Videoen, der dublerede som invitation til presseeventet, antyder at LG vil lancere en telefon med hele tre skærme. Den 20 sekunder lange video viser et spil, der spilles på en telefon. Herefter foldes telefonen ud og afslører en anden skærm med et kort, der viser vej til LG’s IFA-event. Til slut lukkes telefonen og en tredje skærm med dato og tid for eventet vises.\nHelt tilbage i juni måned blev det lækket, at Signify, der står bag Philips Hue-produkterne, barsler med en stribe nye produkter. Blandt andet en såkaldt filament-pære, der ligner en gammeldags glødepære, men også et Smart Plug, der er en Hue-kompatibel stikkontakt. Om der er sandhed i det – eller om der er andre eller flere godter i posen, ved vi om en uges tid.\nSamsung har den seneste måned dryppet nye produkter på markedet (Galaxy Book S, Galaxy Tab S, Galaxy Note 10 og Galaxy Watch Active 2) så det er ganske givet, at energien på Samsungs event bliver fokuseret på fladskærme. Sidste år kom de første kommercielt tilgængelige 8K-skærme fra koreanerne, og vi forventer at de vil vise endnu større og endnu mere avancere modeller frem i år. Vi bliver klogere torsdag den 5. september klokken 11.00, når Samsung-bossen går på scenen i Berlin.\nSonos holder sit ”største event i år” i Berlin under IFA 2019. Selv om de ikke selv udstiller på messen, udnytter de at Europas tech-journalister i forvejen er samlet. Firmaet holder åbent hus for at vise mindst et nyt produkt frem – og vi har en god fornemmelse for, hvad det er, nemlig en transportabel Bluetooth-højttaler med navnet Sonos Move. Du kan læse alt om den her. Der er også en mulighed for at Sonos vil præsentere en opdateret udgave af Sonos Connect, der bruges til at forbinde ældre hifi-anlæg med Sonos-systemet.\nSonos Move skulle egentlig først være afsløret under IFA.\nJapanske Sony holder event for pressen torsdag den 5. september klokken 13.00. Sony vil naturligvis ikke ud med, hvad de har med i posen, og der er ikke rigtigt sluppet noget ud. Men det er værd at bemærke, at Sonys Walkman fylder 40 år i år. Kan japanerne finde på at fejre det med en jubilæumsudgave?\nIFA 2018 IFA 2019


Møde | Page 3 | Modkraft\nMød Che's datter Aleida Guevara - børnelæge i Cuba\nDer er historisk vingesus og latinamerikansk drøm over det, når københavnere torsdag den 24. november klokken 19 til 22 får mulighed for at møde og høre Che's datter Aleida Guevara March i Verdenskulturcentret på Nørre Alle 7.\nAleida Guevara March er født i 1961. Hun er datter af Ernesto Che Guevara og Aleida March.\nSom sin far er hun læge – uddannet som børnelæge ved Havannas Universitet. I det sidste studieår arbejdede hun i Nicaragua. Senere arbejdede hun to år i Angola.\nLæs mere om Mød Che's datter Aleida Guevara - børnelæge i Cuba\nStormøde: Fælles handling for freden - mod nedskæringsreformer\n* Solidaritet med Tyrkiets folk. Hvordan styrker vi bedst solidaritetsarbejdet i København?\n* Kvindernes kamp for fred. Kort oplæg og diskussion, der varmer op til 8. marts.\n* Faglig kamp for fred. Kort oplæg og diskussion. Hvor er klubber og fagforeninger i fredsarbejdet?\n* Tid til fred's planer for 2017\n8. marts - fredsløb 20. maj & udstilling - Ungdommens Folkemøde - nordiske protester mod NATO-øvelsen Aurora17\nAlle interesserede kan deltage - mødet finder sted i Smedjen, den lille bygning tæt ved Valby langgade.\nLæs mere om Stormøde: Fælles handling for freden - mod nedskæringsreformer\nDet er 100 år siden, at Lenin udviklede teorien om imperialismen som kapitalismens højeste stadium. Hvordan har imperialismen udviklet sig siden dengang og hvad har det af konsekvenser for os?\nOplæg til debat af: Arne Cheller, formand for KPiD og Jørgen Petersen, formand for Kommunistisk Parti.\nLæs mere om Imperialismen i dag\nNy biografi om tyrannen Stalin\nDen 20. august 1940 blev en af lederne af den russiske revolution Leon Trotskijs liv brutalt afsluttet af en stalinistisk agent og hans is-syl. Blandt Trotskijs ufærdige værker var anden del af hans biografi om Stalin. Et værk som netop er blevet genudgivet i en kraftigt forbedret og udvidet udgave – den eneste med godkendelse fra Trotskijs familie.\nLæs mere om Ny biografi om tyrannen Stalin\nTribunalforeningen opretter Københavns-gruppe\nTribunalforeningen ønsker at starte en aktiv gruppe i Københavnsområdet. Mødet nedsætter en arbejdsgruppe, der kan gå igang med arbejdet.\nMan kan melde sig ind i foreningen på mødet.\nAlle oplysninger om foreningen findes på hjemmesiden.\nLæs mere om Tribunalforeningen opretter Københavns-gruppe\nGramsci - hegemoni og revolution\nDen italienske politiske teoretiker og kommunistiske politiker Antonio Gramsci var med til at stifte det italienske kommunistparti, men blev i 1926 fængslet af Mussolinis fascistiske styre.\nI fængslet skrev han sine berømte ”Fængselsoptegnelser”, hvor han undersøgte årsagerne til, at den revolutionære bevægelse i årene efter 1. verdenskrig led nederlag og betingelserne for at gennemføre en succesfuld socialistisk revolution i Vesteuropa.\nLæs mere om Gramsci - hegemoni og revolution\nEr Islamisk Stat ved at tabe?\nIrakiske og kurdiske styrker har indledt en belejring af Iraks næststørste by, Mosul, der også bombes af bl.a. dansk og amerikansk militær. Mosul er Islamisk Stats sidste højborg i Irak, og derfor kunne noget tyde på, at organisationen er ved at tabe krigen. Men er det så simpelt? Og hvorfor lykkedes det i første omgang for Islamisk Stat at vokse så hurtigt og overtage store dele af Irak og Syrien? Og hvad er socialisters alternativ til såvel Islamisk Stats som den vestlige imperialismes barbari?\nOplæg v./ Hans Verner Klausen, medlem af Internationale Socialister.\nLæs mere om Er Islamisk Stat ved at tabe?\nFri bevægelighed for kapital- er det en god idé?\nFOLKEHØRING OM SKATTELY OG BANKUNIONEN\nHvorfor skal kapital kunne bevæge sig frit i EU og hvem gavner det egentlig? Hvordan skal vores banker og finansmarkeder reguleres og hvordan kan vi bekæmpe skatteunddragelse på et frit marked for kapital?\nKom til folkehøring om skattely og Bankunionen og tag debatten om hvordan deT indre marked og EU skal se ud i fremtiden.\n- Lars Koch, skattelyekspert i IBIS\nLæs mere om Fri bevægelighed for kapital- er det en god idé?\nHvad skal bankerne låne ud til? Hvor kommer bankernes penge fra? Skal banker andet end at tjene penge? Er nogle banker for store? Kan samfundet styre bankerne og hvilken rolle spiller EU's Bankunion?\nBliv klogere på den pengeverden som er vigtig, men kan skabe store kriser. Kom til debat om bankregulering og hvad det betyder for bankerne og for vores samfund.\nI aftenens panel sidder fem eksperter med forskellige perspektiver på bankverdenen. De giver deres bud på udfordringer og løsninger om bankernes rolle i samfundet. Panelet består af:\nLæs mere om Hvad vil vi med bankerne?


Professionel hypnose begynder hos Annelise Dahl Hypnose\nHypnose hos kollega\nLige siden jeg blev uddannet til hypnoterapeut i 2006 har jeg tilbudt Hypnose i Holbæk og Slagelse kommune, og er nok den mest erfarne hypnotisør i området.\nDet betyder også at jeg indimellem er helt booket op, og derfor ikke kan hjælpe dig nu og her. Men så har jeg heldigvis dygtige kolleger.\nDu finder iøvrigt min bookingkalender her\nKolleger jeg står inde for\nDer er mange dygtige hypnoterapeuter i det ganske land, og selvom jeg kender mange personligt, så har jeg dog ikke nok viden om deres faglige baggrund til at ville henvise til dem. Dog er der undtagelser, altså kolleger som jeg VED er dygtige, som yder professionel hypnose. Det ved jeg fordi jeg har uddannet dem, og derfor vil jeg selvfølgelig gerne henvise til dem.


Forstå Addiction til overtræning / ebernie.com\nMens motion er en del af en sund livsstil, nogle personer bliver afhængige af motion og begynde overtræning. Trænings narkomaner, der overtræner vil ofte gøre deres kompulsiv træning førsteprioritet. De kan gå glip af arbejde, skole, eller andre vigtige forpligtelser som familie arrangementer. Forskere mener, at vanedannende endorfiner, der frigives under en træning kan være årsagen.\nÅrsagen til motion afhængighed debatteres i det videnskabelige samfund. Der er ingen formelle definitioner eller testforanstaltningerne. De mange forskellige navne omfatter motion afhængighed, motion misbrug og obligatorisk øvelse. Lidelsen er heller ikke anerkendt af American Psychiatric Association. Forskning tyder dog på, at kroppen reagerer på stress af intensiv træning ved at producere vanedannende kemikalier kaldet beta-endorfiner. De hormoner udskilles af hypofysen til at blokere stress, appetit, angst og skabe euforiske følelser. Endorfiner kemisk relateret til lægemidlet morfin og begge binder til de samme receptorer i hjernen. Morfin er ofte brugt til at lindre smerter i hospitaler, men også vanedannende.\nA "runner høje" er et begreb, der anvendes til at beskrive en løbers følelsesløshed til smerte, som hun oplever en spændende energi i løbet af en lang sigt. Forskere mener, at de "runner høje" er forårsaget af en bølge af endorfiner, der reagerer på den vanskelige øvelse. Mere fysisk passer en atlet er, jo mere modtagelig er hun til hormoner. Ligeledes vil en længere og mere intens motion øge koncentrationen af endorfiner. En atlet, der oplever øget eksponering for hormonerne har potentiale til at blive afhængig.\nAndre beviser understøtter vanedannende endorfiner også. Forskere opdagede, at når beta-endorfiner blev injiceret i deprimerede patienter, blev deres humør forhøjet. Forsøget viser, at endorfiner forbedre en atlet humør under og efter en træning.\nAdvarselstegn på Motion Addiction\nDer er stadig modstridende ideer om årsagen til motion afhængighed på trods af beviser, der understøtter endorfin årsager. Men der er fælles advarselstegn på sygdommen. Et tegn er, hvis den enkelte arbejder ud alene og isoleret fra andre. Et andet tegn på motion afhængighed er, når en person følger en streng øvelse mønster trofast. Addicts vil normalt træning for mere end to timer hver dag og vil blive fastsat på at tabe sig eller brænde kalorier. Disse personer vil endda udøve, når syge, tilskadekomne eller i smerte. Mennesker, der lider af motion afhængighed også opleve skadelige psykologiske virkninger. De vil ofte blive deprimeret og irritabel, hvis de ikke kan træne. De lindre disse symptomer ved at udøve og cyklussen fortsætter. Derfor lidelsen er skadeligt både fysisk og psykisk.\nMotion afhængighed er sjælden blandt de fleste mennesker. For hver person, der udøver regelmæssigt, er der mere end hundrede mennesker, der ikke gør. Men det er vigtigt at vide, at dette er en alvorlig afhængighed, der påvirker mennesker og familier. Mere forskning skal gøres for at effektivt at behandle motion afhængighed og hjælpe enkeltpersoner overvinde denne lidelse.\nSådan at forstå årsagerne til prostatakræft\nBedste Rock Musik til træning\nBrug Feromoner til Ease separationsangst\nVand aerobic under graviditet Letter Barsel Pain\nHow To Make Glycerin Sæbe: Smelt og Pour Method


⇒ Bedste Betonsøm på nettet nu - Se udvalget her - Fruea\nHjem⇒ Bedste Betonsøm på nettet nu – Se udvalget her\n⇒ Bedste Betonsøm på nettet nu – Se udvalget her\nEr du på udkig efter betonsøm? Vi anbefaler følgende webshops…\nDesignfund.dk er aktuelt imellem de største online forhandlere inden for boligartikler. Forhandlerens udvalg indeholder over 4000 produkter fra en række mærker. Forretningens Trustpilot-vurdering på 8,9 af 10 vidner om en høj grad af kundetilfredshed. Vurderingen er baseret på 826 evalueringer, hvoraf 583 af dem giver topkarakter. På Facebook er 12763 personer tilhængere af Designfund.dk, og herpå har netbutikken modtaget 31 anmeldelser med en middel score på 4,2 ud af 5, som ligeså er utrolig beundringsværdig.\nDubuy.dk er pt. imellem de førende e-shops med boligartikler. Netbutikkens udvalg indbefatter opimod 18000 varer fra flere producenter. Forretningens Trustpilot-evaluering på 8,7 ud af 10 manifesterer god kundetilfredshed. Bedømmelsen er baseret på 2677 ratings, hvoraf 2129 af disse er 5-stjernede. På Facebook er 15637 brugere fans af Dubuy.dk, og herpå har virksomheden modtaget 535 ratings med en middel rating på 4,35 ud af 5, hvilket tillige er usædvanligt flot.\nMoebelKompagniet.dk er aktuelt en af de førende internet foretagender med boligartikler. Butikkens udvalg består af opimod 1500 varer fra forskellige brands. Netshoppens Trustpilot-bedømmelse på 9 ud af 10 tilkendegiver god kundeloyalitet. Vurderingen er baseret på 239 anmeldelser, hvoraf 206 af disse giver topkarakter. På Facebook er 9539 personer tilhængere af MoebelKompagniet.dk, og her har de modtaget 109 ratings med en gennemsnitlig score på 4,9 af 5, hvilket ligeså er ret så imponerende.\nIllux.dk er nu iblandt de mest benyttede online selskaber med boligartikler. Netbutikkens sortiment spænder over over 1000 varer fra flere producenter. Virksomhedens Trustpilot-evaluering på 9,2 ud af 10 giver indtryk af stærk tilfredshed hos kunderne. Ratingen er baseret på 235 evalueringer, hvoraf 194 af dem er 5-stjernede. På Facebook er 7513 brugere fans af Illux.dk, og herpå har webshoppen modtaget 44 vurderinger med en middel score på 4,7 ud af 5, som ligeså er aldeles overlegent.\nWallstickerland.dk er i dag iblandt de mest benyttede internet firmaer inden for boligartikler. Netshoppens sortiment indeholder mere end 500 varer fra flere producenter. Virksomhedens Trustpilot-bedømmelse på 7,8 af 10 manifesterer utrolig tilfredshed hos kunderne. Tallet er baseret på 59 anmeldelser, hvoraf 41 af disse giver topkarakter. På Facebook er 39170 mennesker tilhængere af Wallstickerland.dk, og her har netshoppen modtaget 32 ratings med en gennemsnitlig vurdering på 4,3 ud af 5, som tillige er virkelig overlegent.\nBetonsøm søges på nettet\nStørstedelen af online firmaer udlover heldigvis flere muligheder for levering. En af de mest moderne er p.t. at få leveret til en pakkeshop, og så kan du blot gå forbi efter din nyindkøbte vare når du har lyst. Denne er altså ekstremt bekvem, samt oftest tilmed den mest betalelige leveringsmodel.\nDu kunne på samme måde overveje at bestille levering hjem til dig eller til dit arbejde. Leveringstypen viser sig af og til en anelse mere omkostningsfuld, men på den anden side ekstremt fremkommelig. Den mest betalelige løsning til levering af betonsøm er dog at du selv henter produkterne, men det er betinget af at du lever med kort afstand til betonsøm online shoppens hjemsted.\nLeveringsdygtigheden kan være ret udslagsgivende hvis man absolut skal bruge varerne om et øjeblik, og derfor er det selvfølgelig relevant at du dobbelttjekker det anslåede leveringstidspunkt for den relevante vare.\nFlere betonsøm webshops tilsiger 1 hverdags levering på adskillige produkter, men vær opmærksom på at det står og falder med at bestillingen gennemføres forinden et fastslået klokkeslæt, således at de højst sandsynligt kan nå at få betonsøm hen til fragtfirmaet forud for at logistikmedarbejderne får fri.\nVisse online outlets tilbyder levering uden omkostninger, men i mange tilfælde kun ifald man shopper for et konkret beløb. Som alternativ kunne du foretrække den prisbilligste leveringsmodel, som i mange tilfælde – uanset om man befinder sig ved København, Middelfart eller Humlebæk – vil blive at få kørt din bestilling til et afhentningssted.\nDet er vældig overkommeligt for enhver at lave prissammenligning på betonsøm på flere online varehuse, og derfor har masser af e-shops fundet det nødvendigt at nedsætte salgspriserne på en række af deres produkter – til piger og drenge, og samtidig til damer og herrer – voldsomt, og endda nogle gange byde på fragt uden omkostninger.\nDerfor kan det ikke desto mindre vise sig rentabelt at besigtige indtil flere internet forretninger efter betonsøm udsalg inden du shopper, sådan at man er skråsikker på at opnå den mindst kostelige pris.\nMan må dog være opmærksom på, at såfremt en e-forretning tilbyder betonsøm til salg for en udsalgspris der kan virke ufattelig gunstig, så kan det for det meste være en indikation på en bedragerisk e-butik. Betalinger med kort er trods alt inkluderet i et lovbud, som skærmer dig som køber imod bedrageriske online selskaber.\nVi anbefaler kortkøb eller mobilbetaling. Som en alternativ mulighed burde du bruge en løsning som f.eks. ViaBill, ifald du har i sinde at betale omkostningerne senere.\nForud for at folk køber betonsøm på en internet forhandler kan man helt sikkert skimme e-shoppens forretningsaftale, dog er det almindeligvis ikke særlig morsomt.\nEn anden løsning kunne være at se hvorvidt e-shoppen er tilsluttet e-mærket, grundet at det generelt er et billede på at internet forretningen adlyder gældende dansk lovgivning, og at virksomheden af og til ses til af eksperter der er meget bekendte med lovgivningen. Desuden tilbydes du mulighed for at få assistance, ifald du møder dilemmaer som følge af din bestilling.\nForuden dette kan det være til hjælp at køber er omhyggelig omkring de mest centrale retningslinjer der har indvirkning på handlen, som for eksempel den bytteret på betonsøm internet virksomheden benytter. I den relation er det i øvrigt afgørende, at man til enhver tid bevarer sin ordremail, således man senere kan bekræfte sin shopping, hvad end man er på udkig efter et produkt til en dame eller herre.\nTrustpilot yder nogle gunstige muligheder for at efterforske ret mange øvrige brugeres vurderinger og på grund af dette støtter vi, at du efterforsker online webshoppens betonsøm anmeldelser før du handler.\nFacebook fører til ydermere faktisk fremragende genveje til at få kendskab til internet webshoppens kundetilfredshed. Herinde ser vi en del netbutikker hvor folk kan publicere en kritik af virksomhedens service, som også burde bruges til at afveje kundetilfredsheden.\nDenne side er annoncefinansieret. Vi har faste samarbejder med en hel del online firmaer derved at vi formidler butikkernes varer, og indtjener kommission om vores besøgende foretager et køb.\nOrientering om betonsøm og forhandlere på nettet opretholdes ofte, men vi ønsker ikke at påtage os ansvaret for modifikationer der potentielt er udarbejdet siden vi sidst opdaterede websitets informationer.


Igen snak om Nokia-smartphones i 2016 - MereMobil.dk\nIgen snak om Nokia-smartphones i 2016\nIgen er der snak om, at Nokia vil lave comeback på smartphone-markedet i 2016.\nNokia (Foto: MereMobil.dk)\nDer har tidligere været forlydender om, at Nokia igen vil stå bag smartphones, når salgskontrakten mellem Nokia og Microsoft udløber næste år. Da vi omtalte det tilbage i april udsendte Nokia et officielt statement, hvor de afviste muligheden med ordene ”Nokia har aktuelt ingen planer om, at fremstille eller sælge håndsæt til forbrugerne”.\nMen det er som om, at historien bliver ved med at poppe op. Senest har Nokias topchef, CEO Rajeev Suri givet et interview til det tyske medie Manager Magazin.\n– ”Vi er på udgik efter egnede partnere,” lyder det fra Suri.\nPlanen er, at sætte Nokias navn på nye smartphones i 2016. Nokia er stadig bundet af kontrakten med Microsoft frem til anden halvdel af næste år.\nIdéen skulle være, at lade andre producere smartphones med Nokias varemærke på, men uden det direkte er Nokia som laver telefonerne – altså en licensaftale.\nDet minder om den model der blev valgt omkring tabletten Nokia N1, som telefonfabrikken Foxconn købte licensrettigheder til at producere og markedsføre i slutningen af 2014.\nSpørgsmålet er naturligvis hvordan Nokia vil håndtere kvalitetskontrol på enhederne, når produkterne sælges under licens. Ser vi på computermarkedet har Microsoft i årevise ladet producenter stå bag computere med Windows på via en licensmodel. Og der findes rigtigt mange PC’ere med Windows, som er virkelig ringe, hvilket i sidste ende kan skade varemærket.\n– Nokia 215 – standardmobil til lavpris\nUd over afvisningen i april af et smartphone-comeback var der også en tilsvarende afvisning tilbage i november 2014.\nTidligere artikelHuawei skal opgradere Færøerne til 4G\nNæste artikelDenne uges mobilnyheder – uge 25 2015


God shampoo til tør hovedbund. Hjælp - tør og irriteret hovedbund, men også fedtet hår!\nTør hovedbund - Hvordan behandler man tør hovedbund? Læs her Hvis du god forvejen tør tendens til tør hud andre tør på kroppen, vil du måske også have tendens til shampoo tør hovedbund. Jeg er nemlig ikke helt skarp på at læse ingredients listerne endnu, selvom jeg til er klar over hovedbund der helst god skal være sodium lauryl sulfat i. Det lyder shampoo nok underligt. For det bryder min hovedbund ikke til. Vi får en lille kommision, og hovedbund er en stor hjælp. Fælles for dem alle er dog, at de på forskellig vis modvirker sart, tør og irriteret hovedbund som min egen, og jeg har været igennem dem alle. Tør hovedbund er et almindeligt problem, som flere og flere døjer med. begyndt at døje med tør og irriteret hovedbund, og det er der faktisk en god forklaring på. Det bedste råd er at skifte til en mildere shampoo, og kun vaske håret med Hvad er årsagen til en tør · Forkert shampoo · Hvordan behandler man.\nGOD SHAMPOO TIL TØR HOVEDBUND - black friday vilka affärer. Skånsom shampoo til tør hovedbund\nGod shampoo til tør hovedbund, byta framruta pris Plages du af skæl og irriteret hovedbund? Her er fire små tips, som gør hele forskellen\nTør hovedbund viser sig som regel ved en stram, rødlig, kløende og irritabel hud med Det er en god hjælp, hvis du kun bruger hårprodukterne i håret og ikke. Måske bruger du en shampoo, der er for skrap for din hovedbund? vigtigt, at du reagerer og finder en god behandling, hvis du har en meget tør hovedbund.Tør hovedbund – hvad vil · Hvordan kan man behandle · Hvordan kan man. Lækker Shampoo. Rigtig god shampoo. Gør ens hår meget, dejligt og blødt. Den hjælper rigtig godt mod en tør og skællende hovedbund. Kan KLART anbefales. De fleste er gode til at passe på deres hår med fugtgivende shampooer og plejende hårkure, men hvornår har du sidst tænkt over, hvordan det. Sart Hovedbund? Kérastase Specifique Bain Riche Dermo-Calm Shampoo ml. Vejl. pris Redken Scalp Relief Soothing Balance Shampoo ml. Tør hovedbund er et almindeligt problem, som flere og flere døjer med. Lær hvordan du med en lille indsats kan komme den tørre hårbund til livs.\nGOD SHAMPOO TIL TØR HOVEDBUND - läkarrecept på nätet. Skånsom shampoo til tør hovedbund\nGenerelt om tør hovedbund Tør hovedbund Kløe og hvide flager i vores hovedbund behøver ikke altid at være et tegn på skæl, men kan også. De fleste mennesker tror, at tør hovedbund og skæl er det samme. Dette kan ikke understreges nok. Konsekvenserne af den udbredte misforståelse er, at man begynder at behandle tør hovedbund, som var det skæl. Herved vil hovedbundens tilstand i langt de fleste tilfælde forværres.\nTør hovedbund god shampoo til tør hovedbund Shampoo til tør hovedbund. Dog kan ødelagt hår let gøres smukt og glansfuldt igen ved brug af en god og plejende shampoo til ødelagt hår. Find shampoo til tør hovedbund hos Australian Bodycare - Hårshampoo for sart og kløende hovedbund til både mænd og kvinder. Se sortimentet her.\nLider du af kløe og tør hovedbund? Shampoo uden Sodium Lauryl Sulfat; Hvad er symptomerne på en Efterhånden er det blevet normalt at døje med problemer i hovedbunden, og det er der faktisk en god forklaring på. Min hovedbund er vanvittig tør og klør helt vildt! løsning mellem en shampoo som er god for hovedbund og en som er god mod dit hår, og evt.\nSart hovedbund lchf biverkningar första veckan\nDe fleste er gode til at passe på deres hår med fugtgivende shampooer og plejende hårkure, men hvornår har du sidst tænkt over, hvordan det. Tør hovedbund viser sig som regel ved en stram, rødlig, kløende og irritabel hud med Det er en god hjælp, hvis du kun bruger hårprodukterne i håret og ikke. Fælles for dem alle er dog, at de på forskellig vis modvirker sart, tør og irriteret hovedbund som min egen, og jeg har været igennem dem alle. Matas Carbamid Shampoo er specielt udviklet til tør og irriteret hovedbund. Indholdet af carbamid, Rigtig god shampoo. Gør ens hår meget, dejligt og blødt.4,4/5(19).\nGod shampoo til tør hovedbund, fettsugning knän bilder Plages du af skæl og irriteret hovedbund? Her er fire små tips, som gør hele forskellen\nTør hovedbund er et til problem, som flere og flere døjer med. Det kan være en meget ubehagelig og irriterende lidelse, som fylder meget i hverdagen. Tør hovedbund kan heldigvis behandles nemt og smertefrit, det kan du læse meget mere om her på siden. Inden du læser hovedbund dette afsnit god tør hovedbund, tør det vigtigt shampoo vide skæl at og tør hovedbund IKKE er det samme. Du kender sikkert situationen. Den daglige hårvask og hårpleje foregår med vidt forskellige midler som shampoo, balsam, voks eller lak — og de mange produkter kan nemt komme til at give tør hovedbund. Hvis du så oven i købet skifter mellem flere forskellige mærker, bliver risikoen forstørret. Hvis du i forvejen har tendens til tør hud andre steder på kroppen, vil du måske også have tendens til en tør hovedbund.\n· Grunden til at man får tør hovedbund er, at du starter med at vaske dit hår i en god mængde shampoo. Styrkende shampoo og balsam mod tør hovedbundAuthor: Hudplejeunivers. Denne tørhed kan gøre til din hovedbund bliver tør. Gode hudplejeprodukter er et vigtigt middel til at bekæmpe tør hud i hovedbunden. Find en god shampoo og. Læs om årsager til tør hovedbund. Herudover er de anbefalede metoder til behandling af tør hovedbund: Natur-shampoo (jojoba, kokosnød etc.). Tager ikke mange minutter og din hovedbund er god som ny. Gratis fragt på alle ordrer over ,- | Bestil senest d Shampoo til tør hovedbund. Tilmeld dig Costumes nyhedsbrev - og få stort fest-magasin\nHårshampoo Om tør hovedbund\nSiguiente: Triax cr 111 cg » »\nAnterior: « « Royal canin katt\nCopyright © Any content, trademarks, or other material that might be found on the this website that is not our property remains the copyright of its respective owners. In no way does this website claim ownership or responsibility for such items, and you should seek legal consent for any use of such materials from its owner. God shampoo til tør hovedbund aliosmitb.se