GODE FORÆLDRE OG SOCIAL ARV - Sisselkristine.com\n08/01/2018 / 0 kommentarer\nLige før jul sad jeg og så filmen ‘En Chance Til’ af Susanne Bier på Netflix. Som de fleste andre af Susanne Biers film, så stiller denne film også spørgsmålstegn ved vores billede af samfundet og af rigtig og forkert.\nFor mig satte den nogle tanker igang om, hvornår man er gode forældre.\nI det pædagogiske fag, samt i flere andre fag som samarbejder med familier, der bruger vi meget begrebet social arv, som en negativ referenceramme.\nSocial arv betyder i sin enkle form, at et menneske overtager viden, holdninger og personlighedstræk fra forældrene.\nVi er alle et produkt af social arv. Vi bliver alle formet af det miljø vi vokser op i.\nPædagoger, sundhedsplejersker, psykologer og lignende arbejder med social arv som en fælles forståelse af, at mennesket viderefører og bliver bærer af belastende livsomstændigheder og reaktionsmønstre, lig med forældrenes.\nJeg har på det seneste debatteret social arv med personer, som ikke er præget af den faglige synsvinkel, som jeg selv er. Under disse debatter, der kom vi ind på, hvorvidt social arv er en undskyldning for ikke, at gøre noget for at forbedre sit eget liv og lære af de erfaringer man har med i sin rygsæk.\nJeg kan sagtens forstå tanken. I mit faglige virke har jeg dog også mødt mennesker, som ganske enkelt ikke har ressourcerne til, at foretage disse ændringer på egen hånd. Ikke alle mennesker er i stand til selv at ændre retning for deres liv. De behøver mennesker der viser dem vejen og holder dem i hånden et godt stykke op af før udpeget vej.\nEr disse mennesker så svage?\nSom pædagog, så arbejder jeg mest med social arv i forhold til forældrerollen. Det handler om, at vurdere hvorvidt et forældrepar skader deres barn, fordi de er mærket af en negativ social arv.\nDet er her filmen satte gang i tanker for mig. Filmen skildrer bl.a. et enormt omsorgssvigt af et lille spædbarn. Jeg vil ikke et sekund forsvare disse forældre. Barnet burde fjernes øjeblikkeligt. Dog fik det mig til at tænke over, hvornår der er tale om dårlige forældre i forhold til social arv.\nJeg oplever, at vi i det pædagogiske fag kan have en tendens til, at snakke om negativ social arv når vi møder forældre, hvis IQ er lav, hvor børnenes tøj stumper lidt ved ben og ærmer, hvor børnene kommer i institution og er beskidte om næsen og har uredt hår. Der hvor man fysisk kan se, at forældrene ikke har øje for de mest almene ting.\nJeg har dog lyst til, at sætte spørgsmålstegn ved denne antagelse.\nEr man en dårlig forældre, fordi børnene godt kunne bruge et ekstra bad om ugen? Eller fordi tøjet ikke altid bliver kaseret i tide, eller arves fra familie og venner? Kunne det tænkes, at disse børn ellers overøses med kærlighed? At forældrene er sammen med deres børn derhjemme og leger med dem? Kunne det tænkes, at de bruger tid med deres børn, selv om de ikke er mennesker, der er verbalt stærke nok til at forklare sig?\nKunne det tænkes, at de forældre der afleverer deres barn med lækkert mærketøj, badet, nyfriseret og med et nyt stykke legetøj i hånden, er de dårlige forældre?\nKunne det tænkes, at netop de forældre har købt tøjet og det nye legetøj til deres barn, af dårlig samvittighed? At de har arbejdet så meget, at de ikke har haft tid til at være sammen med deres barn? Kunne det tænkes, at det eneste samvær de har haft med deres børn, var da de gav dem et bad aftenen før?\nDømmer vi negativ social arv ud fra stereotyper?\nHVAD DEFINERER EN GOD FORÆLDER?\nUd fra både faglig og personlig holdning, så er en god forælder i min optik; en forælder der er til stede.\nDet er en forælder som forstår, at når man har sat et barn i verden så er det vigtigt, at man er følelsesmæssigt tilgængelig for barnet. Barnet har brug for nogen at spejle sig i og har brug for, at føle sig tryg og beskyttet.\nFøler man sig mere tryg og beskyttet, fordi man er iført smart tøj? Er det ikke bare overfladisk? Især når man snakker om det lille barn, så vil jeg vove den påstand, at det er forældrenes behov.\nMåske lyder det som om, jeg er modstander af mærketøj. Det er jeg på ingen måde, så længe barnet føler sig tilpas i det. Jeg er til gengæld modstander af, at man bedømmer mennesker – og menneskers forældreevne, ud fra ydre omstændigheder.\nForstå mig ret. Selvfølgelig skal barnet have tøj på der svarer til årstiden og de skal ikke gå med indtørret møg på kroppen. De skal generelt set, have mødt deres basale behov.\nMen vigtigst af alt; DE SKAL ELSKES! Forældre der elsker deres børn, vil som udgangspunkt aldrig gøre deres barn ondt. Nogle forældre skal måske nok støttes i nogle anliggender, men denne støtte hænger ikke sammen med indtægt og sociale lag.\nJeg har stået over for højtuddannede forældre, og måtte forklare dem ting. Fx at deres barn har brug for 3 ugers sommerferie, fordi de ligesom dem selv, har lange dage og er trætte.\nHele min pointe med dette indlæg er, at slå et slag for, at vi overvejer situationen en ekstra gang. At vi forsøger, at se alle vinkler før vi svinger vores stempel; social arv.\narvdårlig forældreevnedårlige forældreen chance tilforældreevnegod forældreevnegode forældrekristinenetflixpædagopædagogenpædagogerpædagogiksisselsissel kristinesisselkristine.comsocialsocial arvsusanne bier


DD Classic – Draftday.dk\nTag: DD Classic\n“Freezer Bowl”: Da øl blev til slush ice…\nNår Minnesota Vikings og Seattle Seahawks søndag aften tørner sammen på TCU Bank Stadium, er der brug for tykke luffer, huer og masser af varm kaffe.\nPrognoserne lyder nemlig på temperaturer omkring minus 20 grader, så det bliver med andre ord uhyggeligt koldt.\nDet bringer minder frem om en anden legendarisk NFL-kamp fra 1982 – i dag præcist 34 år siden – hvor Cincinnati Bengals og San Diego Chargers mødtes i Ohio til den slutspilskamp, der blev kendt som “The Freezer Bowl”.\nEn kamp, som Bengals vandt 27-7. Kampens er den næstkoldeste i NFL-historien med temperaturer på minus 23 grader celsius.\nMen medregner man “wind chill”-faktoren på grund en vind på 43 kilometer i timen nåede temperaturerne ned omkring minus 38 grader celsius.\nDet var ifølge historien fra kampen så koldt, at…:\nØl blev til “slush ice”, og derfor stoppede tilskuerne hurtigt med at drikke øl.\nMad skulle spises hurtigt – ellers blev det til is.\nFlere tilskuere medbragte egne varmeapparater, der dog ikke rigtigt gav nogen effekt, fordi det var så vanvittigt koldt.\nStadion ikke var fyldt ud (der mødte kun 46.000 mennesker op), og da kampen begyndte, kunne man købe billetter til bare 70 kroner stykket. For mange ville ikke se kampen – live – fra de kolde tilskuerrækker.\nEt orkester skulle spille i pausen, men måtte opgive, fordi instrumenterne var frosset til.\nDu kunne ikke røre ved metalting på stadion, fordi de var så kolde, at det føltes brændende varmt at røre ved.\nSpillerne fik isklumper i skægget.\nBengals’ kicker Jim Breech fik et stort sår på foden, fordi han havde sparket to field goals til en meget kold, hård bold.\nUgen før kampen havde Bengals også medvirket i en legendarisk NFL-kamp, der er blevet kendt som The Epic in Miami.\nLæs også: The Epic in Miami\nDraftday.dk\tNFL\tLeave a comment 10/01/2016 - 16:00 1 Minute\nNew York Giants dummede sig til sidst så meget, at det førte et mirakel og én af NFL-historiens største brølere med sig. Genlæs her Draftday.dk’s historie om det legendariske spil, Miracle at the Meadowlands, som de aldrig glemmer i New York og Philadelphia.\nContinue reading “Miracle at the Meadowlands” →\nSøren Hygum Hansen\tNFL\tLeave a comment 25/05/2014 - 21:55 6 Minutes\nTanken om at stå i en Super Bowl kan gøre nogle spillere til nervevrag og skade deres præstationer. To tidligere NFL-spillere med i alt otte Super Bowls på cv’et fortæller her eksklusivt til Draftday.dk om deres Super Bowl-nerver. Continue reading “DD Classic: The Super Bowl Jitters” →\nSøren Hygum Hansen\tNFL\tLeave a comment 02/02/2014 - 07:00 9 Minutes


Normalisering kan give Danske Bank-aktien kæmpe kursløft\nHos Jyske Bank vurderer bank-analytiker Christian Hede, at forbedringen i nedskrivningerne er permanent, og at banken efter fem års tumult og krise er på vej mod en normalisering. Holder det stik, skal aktien koste betydeligt mere, end den gør i dag, mener Jyske Bank.\nFoto: Thomas Lekfeldt. Jyske Banks analytikere tror på, at Danske Banks aktie har et stort potentiale, hvis nedskrivningerne permanent er bragt ned.\nTorsdag d. 01. august 2013, kl. 11.21\nDanske Banks nedskrivninger var mindre end de fleste havde ventet i andet kvartal. Landets største bank nedskrev i andet kvartal for 924 mio. kr. mod ventet i markedet ifølge SME Direkt Direkt 1458 mio. kr. Det var den laveste nedskrivning for et kvartal siden andet kvartal 2008. Store nedskrivninger har plaget Danske Bank siden krisens begyndelse, da ikke mindst den irske forretning har tabt milliarder og atter milliarder. Derfor er faldet kærkomment.\n»Med alle de forbehold, man nu kan tage, så vurderer jeg faktisk, at det er en vedvarende forbedring i nedskrivningerne, vi har set i regnskabet,« siger Christian Hede til Ritzau Finans.\nHan understreger, at der er en hvis elasticitet i nedskrivningerne i en bank, der kan flytte nedskrivninger fra et kvartal til et andet. For andet kvartal ser Christian Hede flere grunde til, at Danske Bank kunne have en interesse i, at nedskrivningerne ikke var faldet så meget. Det havde givet mulighed for, at de også kunne falde i de kommende kvartaler. Samtidig er resultatet stærkt, så der var plads til, at lade nedskrivninger falde mindre, og stadig levere et pænt resultat.\n»Så jeg har svært ved at finde argumenter for, at dette her ikke er en udvikling, som Danske Bank ikke mener, er reel. Det er nogle dramatiske fald i nedskrivningerne. Ser man på Danmark skriver man en tredjedel mindre ned på privatkunder, end mand gjorde i første kvartal og ser man på små- og mellemstore virksomheder er det næsten en halvering,« siger Christian Hede.\nBedringen vurderer Christian Hede er forbundet i, at bankerne de seneste kvartaler har nedskrevet på de samme, dårlige kunder. Med en lille bedring i økonomien og i boligpriserne gør det, at nedskrivningerne falder markant.\nDanske Banks administrerende direktør Eivind Kolding fortæller selv på præsentationen af regnskabet, at han vurderer, at nedskrivningerne er nede på et normaliseret niveau, som kan fastholdes.\n»Den mest positive ting ligger på vores nedskrivninger som er faldet ganske betydeligt i andet kvartal til, hvad vi kalder et normaliseret niveau. Det er et niveau, vi mener, vi kan holde,« sagde Eivind Kolding.\nUnder krisen har nedskrivningerne voldsomme i takt med, at boligmarkeder Europa over kollapsede. Samlet for 2008 til 2012 har banken nedskrevet over 77 mia. kr., hvor af 2009 alene stod for 25,7 mia. kr. Til sammenligning var nedskrivningerne i 2007 på 687 mio. kr. og i 2006 og 2005 var der tale om positive tilbageførsler.\nDermed vil en normalisering af nedskrivningerne gør en stor forskel for Danske Banks resultater og ikke mindst aktiekursen.\n»Udviklingen de seneste kvartaler bestyrker mig i, at nedskrivningsbehovet er på vej mod en normalisering. Specielt for Danske Bank trækker to ting i den rigtige retning: Irland bliver mindre og mindre dårligt og Danmark trækker i den rigtige retning,« siger Christian Hede.\nBaseret på den vurdering bør Danske Banks aktie være markant mere værd, end den er for nuværende.\n»Jeg mener, at Danske Bank bør kunne tjene 13 kr. per aktie næste år. Det vil ikke være unormalt, hvis investorer vil betale 10 gange det. Det giver en kurs på 130 kr. Det kan vi meget snart komme til, at skulle handle på. Det er bestemt realistisk,« siger Christian Hede.\nSkeler man endnu længere frem mener Christian Hede, at Danske Bank skal være endnu mere værd. For nuværende handles Danske Bank lavere på multipler end sine nordiske kolleger, da markedet skeler til Finanstilsynets kommende ageren samt Danske Banks historik med store negative overraskelser.\n»Der er, som jeg ser det, en betydelig upside i Danske Bank-aktien, hvis man tror på en normalisering i Danmark. Aktien har en stor »schwung-faktor«, fordi forventningerne er begrænsede oven på de mange skuffelser, vi har fået de seneste år,« siger Christian Hede og afslutter:\n»Der er forskel til de nordiske banker, men det er geografisk bestemt. Ser vi nogle år ud i fremtiden, er der ingen grund til at tro, at Danske Bank skal handles på lavere multipler end andre banker. Sker der både en indtjeningsforbedring, som jeg er sikker på, og også en ændring på, hvilke multipler, folk vil købe til, så er der et stort potentiale. Det er det, jeg tror på.«\nJyske Bank har anbefalingen »strong buy« og kursmålet 135 kr. på aktierne i Danske Bank.


Medier og kommunikation | Ingram Micro Nordics\nVi hjælper dig med at levere en medie- og kommunikationsløsning til din kunde, som opfylder behovene – og mere til\nI Ingram Micro har du en partner, som forstår din kundes behov. Vi er størst i branchen inden for Digital Signage og har meget lang erfaring med at bygge kundespecifikke kommunikationsløsninger i alle typer miljøer. Vores forhandleres kunder finder du inden for alt fra sygehusmiljøer til bynet, hoteller, skibe, butikker, benzintanke mv.\nTakket være vores erfaring og brede ekspertise kan vi tilbyde energieffektive og omkostningseffektive løsninger, uanset hvilke produkter der skal indgå. Hvis produkterne ikke findes i vores sortiment, har vi et bredt udvalg af leverandører, vi samarbejder med. Vi sammensætter tilbuddet på baggrund af din kundes faktiske behov og ikke ud fra, hvad kunden tror, der er behov for.\nReklame og profilering i indendørs- eller udendørsmiljøer. Digital Signage formidler oplevelser af lyd, billeder og film i alle miljøer. Løsninger baseret på digitale displays er den nye måde at annoncere og integrere med sociale medier på ved hjælp af oplysninger, der er hentet direkte fra websteder.\nIngram Micro tilbyder kommunikation og IoT-komponenter lige fra komplette UCC-løsninger til sensorer, gateways, cloudplatforme, kameraer, sikkerhed m.m. Løsningerne bygger på producenternes gennemprøvede løsninger og kan bruges inden for de fleste brancher. Vi leverer løsninger til fremstillingsindustrien, detailhandlen, hotel- og transportbranchen samt større løsninger til intelligente bygninger og byer.


Angiotensin 2 og blodtryksregulering - Cyste 2020\nAngiotensin er et peptidhormon, der forårsager vasokonstriktion (vasokonstriktion), en stigning i blodtrykket og frigivelsen af aldosteron fra binyren i blodbanen.\nAngiotensin spiller en væsentlig rolle i renin-angiotensin-aldosteron-systemet, hvilket er hovedmålet med lægemidler, der nedsætter blodtrykket.\nDen vigtigste virkningsmekanisme for angiotensin 2-receptorantagonister er forbundet med blokaden af AT1-receptorer, hvilket eliminerer de negative virkninger af angiotensin 2 på vaskulær tone og forhøjet arterielt tryk.\nNiveauet af angiotensin i blodet øges med nyrehypertension og renale neoplasmer, der producerer renin, og falder ved dehydrering, Conns syndrom og fjernelse af nyre.\nForløberen af angiotensin er angiotensinogen, et protein af globulinklasse, der tilhører serpiner og produceres primært af leveren.\nAngiotensin 1-produktion sker under indflydelse af renin angiotensinogen. Renin er et proteolytisk enzym, som er en af de vigtigste nyrefaktorer, der er involveret i regulering af blodtryk, mens det ikke har trykværdier. Angiotensin 1 har heller ikke vasopressoraktivitet og bliver hurtigt til angiotensin 2, som er den mest kraftfulde af alle kendte trykfaktorer. Omdannelsen af angiotensin 1 til angiotensin 2 sker på grund af fjernelsen af C-terminale rester under påvirkning af angiotensin-konverterende enzym, som er til stede i alle væv i kroppen, men syntetiseres mest i lungerne. Efterfølgende spaltning af angiotensin 2 forårsager dannelsen af angiotensin 3 og angiotensin 4.\nDerudover har evnen til at danne angiotensin 2 fra angiotensin 1 tonin, chymase, cathepsin G og andre serinproteaser, hvilket er den såkaldte alternative form for dannelse af angiotensin 2.\nRenin-angiotensin-aldosteron-systemet er et hormonalt system, der regulerer blodtryk og blodvolumen, der cirkulerer i kroppen.\nNarkotika, der virker ved at blokere angiotensinreceptorer, blev dannet under undersøgelsen af angiotensin 2-hæmmere, der er i stand til at blokere dannelsen eller virkningen heraf og således reducere aktiviteten af renin-angiotensin-aldosteronsystemet.\nRenin-angiotensin-aldosteron kaskade begynder med syntesen af renin preprorenina ved at oversætte mRNA i nyrerne juxtaglomerulære celler i afferente arteriole hvor fra preprorenina på sin side dannet prorenin. En væsentlig del af sidstnævnte ved eksocytose frigives i blodbanen, men en del af prorenin omdannes til renin i de sekretoriske granuler af juxtaglomerulære celler og frigives derefter også i blodbanen. Af denne grund er volumenet af prorenin, der cirkulerer i blodet, væsentligt højere end koncentrationen af aktivt renin. Kontrol af reninproduktion er en afgørende faktor for renin-angiotensin-aldosteronsystemets aktivitet.\nRenin regulerer syntesen af angiotensin 1, som ikke har biologisk aktivitet og virker som en forstadie for angiotensin 2, som er en stærk direktevirkende vasokonstriktor. Under indflydelse er blodkarrene indsnævret og blodtrykket stiger derefter. Det har også en protrombotisk virkning - det regulerer vedhæftning og aggregering af blodplader. Derudover forstærker angiotensin 2 frigivelsen af norepinephrin, øger produktionen af adrenokortikotrop hormon og antidiuretisk hormon, kan forårsage tørst. Ved at øge trykket i nyrerne og indsnævre de efferente arterioler øger angiotensin 2 hastigheden af glomerulær filtrering.\nAngiotensin 2 udøver sin virkning på kroppens celler gennem angiotensinreceptorer (AT-receptorer) af forskellige typer. Angiotensin 2 har den højeste affinitet til AT1-receptorer, der er lokaliseret hovedsagelig i bløde muskler i blodkarrene, hjertet, visse områder af hjernen, leveren, nyrerne, binyrebarken. Halveringstiden for angiotensin 2 er 12 minutter. Angiotensin 3, der er dannet ud fra angiotensin 2, har 40% af dets aktivitet. Halveringstiden for angiotensin 3 i blodbanen er ca. 30 sekunder og i væv i kroppen, 15-30 minutter. Angiotensin 4 er et hexopeptid og ligner i sine egenskaber angiotensin 3.\nEn langvarig stigning i koncentrationen af angiotensin 2 fører til et fald i følsomheden af celler til insulin med stor risiko for at udvikle type 2 diabetes.\nAngiotensin 2 og det ekstracellulære niveau af kaliumioner er blandt de mest betydningsfulde regulatorer af aldosteron, som er en vigtig regulator for balancen af kalium og natrium i kroppen og spiller en vigtig rolle i styringen af væskevolumenet. Det øger reabsorptionen af vand og natrium i distale forvandlede tubuli, opsamler rør, spyt og svedkirtler og tyktarmen, hvilket forårsager udskillelsen af kaliumioner og hydrogen. Den øgede koncentration af aldosteron i blodet fører til en forsinkelse i kroppens natrium og en øget udskillelse af kalium i urinen, det vil sige et fald i niveauet af dette sporelement i blodserumet (hypokalæmi).\nØget angiotensin niveau\nMed en langvarig stigning i koncentrationen af angiotensin 2 i blod og væv, stiger dannelsen af kollagenfibre, og hypertrofi af glatte muskelceller i blodkar udvikles. Som følge heraf formindsker væggene i blodkarrene deres indre diameter, hvilket fører til en stigning i blodtrykket. Derudover er der udtømning og dystrofi af hjertemuskelcellerne med deres efterfølgende død og erstatning af bindevæv, hvilket er årsagen til udviklingen af hjertesvigt.\nLangvarig spasme og hypertrofi af blodkarets muskulære lag forårsager forringelse af blodforsyningen til organer og væv, primært hjernen, hjertet, nyrerne og den visuelle analysator. En langvarig mangel på blodtilførsel til nyrerne fører til degeneration, nephrosclerose og dannelse af nyresvigt. Ved utilstrækkelig blodforsyning til hjernen observeres søvnforstyrrelser, følelsesmæssige lidelser, nedsat intelligens, hukommelse, tinnitus, hovedpine, svimmelhed osv. Hjertetsekæmi kan være kompliceret ved angina, myokardieinfarkt. Utilstrækkelig blodforsyning til nethinden fører til et progressivt fald i synsstyrken.\nRenin regulerer syntesen af angiotensin 1, som ikke har biologisk aktivitet og virker som en forstadie for angiotensin 2, som er en stærk direktevirkende vasokonstriktor.\nAngiotensin 2-blokkere (angiotensin 2-antagonister) er en gruppe lægemidler, der nedsætter blodtrykket.\nNarkotika, der virker ved at blokere angiotensinreceptorer, blev dannet under undersøgelsen af angiotensin 2-hæmmere, der er i stand til at blokere dannelsen eller virkningen heraf og således reducere aktiviteten af renin-angiotensin-aldosteronsystemet. Sådanne stoffer indbefatter inhibitorer af rininsyntese, inhibitorer af dannelsen af angiotensinogen, inhibitorer af angiotensin-omdannende enzym, angiotensinreceptorantagonister osv.\nAngiotensin 2-receptorblokkere (antagonister) er en gruppe af antihypertensive stoffer, der kombinerer lægemidler, som modulerer funktionen af renin-angiotensin-aldosteronsystemet gennem interaktion med angiotensinreceptorer.\nDen vigtigste virkningsmekanisme for angiotensin 2-receptorantagonister er forbundet med blokaden af AT1-receptorer, hvilket eliminerer de negative virkninger af angiotensin 2 på vaskulær tone og forhøjet arterielt tryk. Modtagelse af lægemidler i denne gruppe giver en lang antihypertensiv og organisk beskyttelsesvirkning.\nI øjeblikket fortsætter kliniske forsøg med at undersøge effektiviteten og sikkerheden af angiotensinreceptorblokkere 2.\nAngiotensin II-receptorantagonister. Veje til uddannelse og receptorer. Hovedvirkninger. Indikationer, kontraindikationer og bivirkninger. Liste over stoffer.\nI 1998 var det 100 år siden opdagelsen af renin af den svenske fysiolog R. Tigerstedt. Næsten 50 år senere, i 1934, viste Goldblatt og medforfattere for første gang nøglerollen for dette hormon ved regulering af blodtryksniveauet på den reninafhængige hypertensionsmodel. Syntese af angiotensin II fra Brown-Menendez (1939) og Side (1940) var et andet skridt i retning af vurderingen af den fysiologiske rolle af det renin-angiotensin-nye system. Udviklingen af de første inhibitorer af renin-angiotensinsystemet i 70'erne (teplotida, saralazina og derefter captopril, enalapril osv.) For første gang fik lov til at påvirke funktionerne i dette system. Den næste begivenhed var oprettelsen af forbindelser, der selektivt blokerer angiotensin II receptorer. Deres selektive blokade er en fundamentalt ny tilgang til eliminering af de negative virkninger af aktiveringen af renin-angiotensinsystemet. Oprettelsen af disse stoffer har åbnet nye perspektiver i behandlingen af hypertension, hjertesvigt og diabetisk nefropati.\nI overensstemmelse med klassiske ideer dannes hovedvirkorhormonet af renin-angiotensinsystemet, angiotensin II, i den systemiske cirkulation som følge af en kaskade af biokemiske reaktioner. I 1954 fandt L. Skeggs og en gruppe af Cleveland-specialister, at angiotensin er præsenteret i cirkulerende blod i to former: i form af et decapeptid og octapeptid, senere kendt som angiotensin I og angiotensin II.\nAngiotensin I er dannet som et resultat af dets spaltning fra angiotensinogen produceret af levercellerne. Reaktionen udføres under virkning af renin. I fremtiden er dette inaktive decaptid udsat for ACE, og i færd med bliver kemisk transformation til det aktive octapeptid angiotensin II, som er en kraftig vasokonstrictorfaktor.\nUd over angiotensin II udføres de fysiologiske virkninger af renin-angiotensinsystemet af flere biologisk aktive stoffer. De vigtigste er angiotensin (1-7), der hovedsagelig er dannet af angiotensin I og også (i mindre grad) fra angiotensin II. Heptapeptid (1-7) har en vasodilaterende og antiproliferativ virkning. På sekretion af aldosteron har han, i modsætning til angiotensin II, ingen virkning.\nUnder påvirkning af proteaser fra angiotensin II dannes flere mere aktive metabolitter - angiotensin III eller angiotensin (2-8) og angiotensin IV eller angiotensin (3-8). Med angiotensin III-associerede processer, der bidrager til forhøjelsen af blodtrykket, stimulering af angiotensinreceptorer og dannelsen af aldosteron.\nForskning i de seneste to årtier har vist, at angiotensin II dannes ikke kun i den systemiske cirkulation, men også i forskellige væv, hvor detekterede alle komponenter af renin-angiotensin-systemet (angiotensinogen, renin, ACE, angiotensin receptor), og den detekterede genekspression af renin og angiotensin II. Betydningen af vævssystemet skyldes dets ledende rolle i de patogenetiske mekanismer ved dannelsen af sygdomme i det kardiovaskulære system på organniveau.\nI overensstemmelse med begrebet et to-komponent renin-angiotensinsystem er systemkomponenten tildelt en ledende rolle i sine kortvarige fysiologiske effekter. Vævsenheden af renin-angiotensinsystemet har en langvarig virkning på organernes funktion og struktur. Vasokonstriktion og frigivelse af aldosteron som reaktion på angiotensinstimulering er umiddelbare reaktioner, der forekommer inden for sekunder i overensstemmelse med deres fysiologiske rolle, som skal understøtte blodcirkulationen efter blodtab, dehydrering eller ortostatiske ændringer. Andre virkninger - myokardiehypertrofi, hjertesvigt - udvikle sig over en længere periode. For patogenesen af kroniske sygdomme i det kardiovaskulære system er langsomme reaktioner på vævsniveau vigtigere end hurtige reaktioner ved det systemiske link af renin-angiotensinsystemet.\nUd over den ACE-afhængige omdannelse af angiotensin I til angiotensin II blev alternative former for dannelse etableret. Det blev konstateret, at ophobningen af angiotensin II fortsætter på trods af den næsten fuldstændige blokering af ACE med sin inhibitor enalapril. Senere blev det konstateret, at der ved vævsenheden af renin-angiotensinsystemet forekommer dannelsen af angiotensin II uden deltagelse af ACE. Omdannelsen af angiotensin I til angiotensin II udføres med deltagelse af andre enzymer - tonin, chymase og cathepsin. Disse specifikke proteinaser kan ikke kun omdanne angiotensin I til angiotensin II, men også spalte angiotensin II direkte fra angiotensinogen uden renininddragelse. I organer og væv tages det ledende sted af APF-uafhængige veje til dannelse af angiotensin II. Så i det humane myokardium er omkring 80% dannet uden ACE's deltagelse.\nI nyrerne er indholdet af angiotensin II dobbelt så højt som indholdet af dets substrat angiotensin I, hvilket angiver forekomsten af den alternative dannelse af angiotensin II direkte i organets væv.\nHovedvirkningerne af angiotensin II er gennem dets interaktion med specifikke cellulære receptorer. I øjeblikket er flere typer og subtyper af angiotensinreceptorer blevet identificeret: AT1, AT2, AT3 og AT4. Kun AT1-, og AT2-receptorer findes hos mennesker. Den første type receptorer er opdelt i to undertyper - AT1A og AT1B. Tidligere blev det antaget, at AT1A- og AT2B-subtyper kun eksisterer hos dyr, men i øjeblikket er de blevet identificeret hos mennesker. Funktionerne af disse isoformer er ikke helt klare. AT1A receptorer hersker i vaskulære glatte muskelceller, hjerte, lunger, æggestokke og hypothalamus. Overvejelsen af AT1A-receptorer i vaskulær glat muskel angiver deres rolle i vasokonstriktionens processer. På grund af den kendsgerning, at AT1B-receptorer er fremherskende i binyrerne, livmoderen, hypofysens forreste lobe, kan det antages, at de er involveret i hormonelle reguleringsprocesser. Tilstedeværelsen af AT1C er en gnaverreceptorsubtype, men deres nøjagtige lokalisering er ikke blevet fastslået.\nDet er kendt, at alle kardiovaskulære såvel som ekstrakardiale virkninger af angiotensin II er medieret overvejende gennem AT1-receptoren.\nDe findes i hjertets væv, lever, hjerne, nyrer, binyrerne, livmoderen, endotel- og glatmuskelceller, fibroblaster, makrofager, perifere sympatiske nerver i hjerteledningssystemet.\nMeget mindre er kendt om AT2-receptorer end om AT1-type receptorer. AT2-receptoren blev først klonet i 1993, dets lokalisering på X-kromosomet blev etableret. I den voksne organisme er AT2-receptorerne repræsenteret i høje koncentrationer i adrenalmedulla, i uterus og æggestokke, og de findes også i vaskulært endotel, hjerte og forskellige områder af hjernen. AT2-receptorer er meget bredere i embryonale væv end hos voksne og er dominerende i dem. Kort efter fødslen afbrydes AT2-receptoren og aktiveres under visse patologiske tilstande, såsom myokardisk iskæmi, hjertesvigt og vaskulær skade. At AT2-receptorer er mest repræsenteret i føtalvæv, og deres koncentration falder kraftigt i de første uger efter fødslen, indikerer deres rolle i processerne forbundet med cellevækst, differentiering og udvikling.\nAT2-receptorer menes at formidle apoptoseprogrammeret celledød, hvilket er en naturlig konsekvens af processerne i dens differentiering og udvikling. På grund af dette har stimulering af AT2-receptorer en antiproliferativ virkning.\nAT2-receptorer betragtes som en fysiologisk modvægt til AT1-receptorer. Tydeligvis styrer de overskydende vækst medieret gennem AT1-receptorer eller andre vækstfaktorer, og balancerer også vasokonstrictor-effekten af stimulering af AT1-receptorer.\nDet antages, at den vigtigste mekanisme for vasodilation under stimulering af AT2-receptoren er dannelsen af nitrogenoxid (NO), det vaskulære endothelium.\nEffekten af angiotensin II på hjertet udføres både direkte og indirekte - gennem en stigning i den sympatiske aktivitet og koncentrationen af aldosteron i blodet, en stigning i efterbelastningen på grund af vasokonstriktion. Den direkte virkning af angiotensin II på hjertet ligger i den inotrope virkning, såvel som for at øge væksten af cardiomyocytter og fibroblaster, som bidrager til myocardial hypertrofi.\nAngiotensin II er involveret i udviklingen af hjertesvigt, hvilket forårsager sådanne negative virkninger som en forøgelse af præ- og efterbelastning på myokardiet som følge af veno-indsnævring og indsnævring af arterioler efterfulgt af en stigning i venøs tilbagevenden af blod til hjertet og en stigning i systemisk vaskulær resistens; aldosteron-afhængig væskeretention i kroppen, hvilket fører til en stigning i cirkulerende blodvolumen; aktivering af det sympatiske adrenalsystem og stimulering af proliferationsprocesserne og fibroelastosen i myokardiet.\nInteraktion med AT, vaskulære receptorer, angiotensin II har en vasokonstrictor effekt, hvilket fører til en stigning i blodtrykket.\nHypertrofi og hyperplasi af glatte muskelceller, hyperproduktion af kollagen ved vaskulærvæg, stimulering af endothelin syntese samt inaktivering af NO-forårsaget vaskulær afslapning bidrager også til en stigning i OPSS.\nDe vasokonstrictoriske virkninger af angiotensin II er forskellige i forskellige dele af vaskulærlaget. Den mest udtalte vasokonstriktion på grund af dens virkning på AT, er receptorer observeret i peritoneum, nyrerne og huden. En mindre signifikant vasokonstrictor effekt manifesteres i hjernens, lunger, hjerte og skeletmuskler.\nNiervirkningerne af angiotensin II spiller en vigtig rolle ved regulering af blodtryksniveauer. Aktivering af nyrens AT1-receptor bidrager til opbevaring af natrium og følgelig væske i kroppen. Denne proces realiseres ved at øge syntesen af aldosteron og den direkte virkning af angiotensin II på den proximale del af nefronens nedadgående tubule.\nNyreskibe, især efferente arterioler, er yderst følsomme for angiotensin II. Ved at øge resistensen af afferente nyreskibe forårsager angiotensin II et fald i renal plasmaflow og et fald i den glomerulære filtreringshastighed, og indsnævring af efferente arterioler bidrager til en stigning i glomerulært tryk og udseende af proteinuri.\nLokal dannelse af angiotensin II har en afgørende indflydelse på reguleringen af nyrefunktionen. Det virker direkte på nyretubuli, hvilket øger reabsorptionen af Na +, hjælper med at reducere mesangialceller, hvilket reducerer glomeruliets totale overfladeareal.\nVirkninger på grund af effekten af angiotensin II på centralnervesystemet manifesteres af centrale og perifere reaktioner. Effekten af angiotensin på de centrale strukturer forårsager en stigning i blodtrykket, stimulerer frigivelsen af vasopressin og adrenocorticotrop hormon. Aktivering af angiotensinreceptorer i det perifere nervesystem fører til øget sympatisk neurotransmission og inhibering af norepinephrin-genoptagelse i nerveenderne.\nAndre vigtige virkninger af angiotensin II er stimulering af syntesen og frigivelsen af aldosteron i den binære glomerulære zone, deltagelse i inflammationsprocessen, atherogenese og regenerering. Alle disse reaktioner spiller en vigtig rolle i patogenesen af sygdomme i det kardiovaskulære system.\nForsøg på at opnå en blokade af renin-angiotensinsystemet på receptoreniveau er blevet lavet i lang tid. I 1972 blev en peptidantagonist af angiotensin II-Saralazin syntetiseret, men den fandt ikke terapeutisk anvendelse på grund af den korte halveringstid, delvis agonistiske aktivitet og behovet for intravenøs administration. Grundlaget for oprettelsen af den første ikke-peptid-angiotensinreceptorblokker var undersøgelsen af japanske forskere, som i 1982 opnåede data om imidazolderivaternes evne til at blokere AT1-receptorer. I 1988 syntetiserede en gruppe forskere under ledelse af R. Timmermans en ikke-peptidantagonist af angiotensin II losartan, som blev prototypen af en ny gruppe antihypertensive stoffer. Bruges i klinikken siden 1994\nSenere blev en række AT1-receptorblokkere syntetiseret, men i øjeblikket har kun få stoffer fundet klinisk brug. De adskiller sig i biotilgængelighed, absorptionsniveau, distribution i væv, eliminationsrate, tilstedeværelse eller fravær af aktive metabolitter.\nVirkningerne af angiotensin II antagonister skyldes deres evne til at binde til sidstnævnte specifikke receptorer. Besidder høj specificitet og forhindrer virkningen af angiotensin II på vævsniveau tilvejebringer disse lægemidler en mere fuldstændig blokade af renin-angiotensinsystemet sammenlignet med ACE-hæmmere. Fordelen ved AT1-receptorblokkere over ACE-hæmmere er også fraværet af en stigning i niveauet af kininer i deres anvendelse. Dette undgår sådanne uønskede bivirkninger forårsaget af akkumulering af bradykinin, såsom hoste og angioødem.\nBlokeringen af AT1-receptorantagonister af angiotensin II fører til undertrykning af dets primære fysiologiske virkninger:\nnedsætter processen med hypertrofi og proliferation i vaskulærvæg og myokardium\nDen primære hæmodynamiske virkning af AT1-receptorblokkere er vasodilation og derfor et fald i blodtrykket.\nAntihypertensiv virkning af lægemidler afhænger af den oprindelige aktivitet af renin-angiotensinsystemet: hos patienter med høj reninaktivitet virker de stærkere.\nDe mekanismer, gennem hvilke angiotensin II antagonister reducerer vaskulær resistens, er som følger:\nundertrykkelse af vasokonstriktion og hypertrofi af vaskulærvæg forårsaget af angiotensin II\nreduktion af Na + -reabsorption på grund af den direkte virkning af angiotensin II på nyretubuli og gennem et fald i frigivelsen af aldosteron\nregulering af baroreceptorreflekser ved inhibering af renin-angiotensinsystemets strukturer i hjernevævet\nstigning i indholdet af angiotensin, som stimulerer syntese af vasodilator prostaglandiner\nreduktion af vasopressinfrigivelse\nmodulerende virkning på vaskulært endothelium\nøget dannelse af nitrogenoxid ved endothel på grund af aktivering af AT2-receptorer og bradykininreceptorer ved forøgede niveauer af cirkulerende angiotensin II\nAlle AT1-receptorblokkere har en langvarig antihypertensiv effekt, som varer i 24 timer. Den manifesteres efter 2-4 ugers behandling og når maksimalt inden for 6-8 behandlingsuge. De fleste lægemidler har et dosisafhængigt fald i blodtrykket. De overtræder ikke sin normale daglige rytme. Tilgængelige kliniske observationer viser, at langtidsbehandling af angiotensinreceptorblokkere (i 2 år eller derover) ikke udvikler modstand mod deres virkning. Afbrydelse af behandling fører ikke til en "rebound" forøgelse af blodtrykket. AT1-receptorblokkere reducerer ikke blodtrykniveauet, hvis det ligger inden for normale grænser.\nVed sammenligning med andre klasser af antihypertensive stoffer blev det bemærket, at AT1-receptorblokkere, der har en lignende antihypertensiv virkning, forårsager mindre bivirkninger og tolereres bedre af patienter.\nAktion på myokardiet\nEt fald i blodtrykket ved brug af AT1-receptorblokkere ledsages ikke af en stigning i hjertefrekvensen. Dette kan skyldes både et fald i perifer sympatisk aktivitet og den centrale virkning af lægemidler på grund af inhibering af aktiviteten af vævsenheden af renin-angiotensinsystemet ved niveauet af hjernestrukturer.\nAf særlig betydning er blokaden af aktiviteten af dette system direkte i myokardiet og vaskulærvæggen, som bidrager til regressionen af myokardisk hypertrofi og vaskulærvæggen. AT1-receptorblokkere inhiberer ikke kun vækstfaktorer, som medieres gennem aktivering af AT1-receptorer, men påvirker også AT2-receptorer. Suppression af AT1-receptorer øger stimuleringen af AT2-receptorer på grund af en forøgelse af indholdet af angiotensin II i blodplasmaet. Stimulering af AT2-receptorer nedsætter vækstprocesserne og hyperplasien af vaskulære glatte muskler og endotelceller og inhiberer også kollagensyntese med fibroblaster.\nVirkningen af AT1-receptorblokkere på hypertrofi-processerne og remodeling af myokardiet har en terapeutisk værdi ved behandling af iskæmisk og hypertensive kardiomyopati samt kardiosklerose hos patienter med IHD. Eksperimentelle undersøgelser har vist, at lægemidler i denne klasse øger koronarreserven. Dette skyldes det faktum, at udsving i koronar blodgennemstrømning afhænger af tone i koronarbeholderne, diastolisk perfusionstryk, end diastolisk tryk i LV-faktorerne moduleret af angiotensin II-antagonister. AT1-receptorblokkere neutraliserer også deltagelsen af angiotensin II i atherogenese, hvilket reducerer aterosklerotisk vaskulær sygdom i hjertet.\nNyrerne er målorganet i hypertension, på hvilken funktion AT1-receptorblokkerne har en signifikant virkning. Blokeringen af AT1-receptorer i nyrerne bidrager til et fald i tonen i efferente arterioler og en stigning i renal plasmaflow. Samtidig ændres eller øges den glomerulære filtreringshastighed ikke.\nAT1-receptorblokkere, der bidrager til dilatation af efferente nervearterioler og reduktion af intracellulært tryk, samt undertrykke niervirkningerne af angiotensin II (forhøjet natriumreabsorption, nedsat mesangialcellefunktion, aktivering af glomerulær sclerose) forhindrer progression af nyresvigt. På grund af det selektive fald i tonen i efferente arterioler og følgelig et fald i intraglomerulært tryk reducerer lægemidlet proteinuri hos patienter med hypertensive og diabetisk nefropati.\nDet skal imidlertid huskes, at AT1-receptorblokkere hos patienter med ensidig nierarterie-stenose kan forårsage en stigning i plasmakreatininniveauer og akut nyresvigt.\nBlockaden af AT, -receptorer har en moderat natriuretisk virkning ved direkte at undertrykke natriumreabsorption i det proksimale tubulat såvel som ved at hæmme syntesen og frigivelsen af aldosteron. Reduktionen i aldosteron-induceret reabsorption af natrium i det distale tubulat bidrager til en vis diuretisk virkning.\nLosartan, det eneste lægemiddel fra AT1-receptorblokkere, har en dosisafhængig uricosuric effekt. Denne effekt afhænger ikke af aktiviteten af renin-angiotensinsystemet og brugen af bordssalt. Dens mekanisme er stadig ikke helt klart.\nAT-receptorblokkere nedsætter neurotransmission, hæmmer perifer sympatisk aktivitet gennem blokaden af presynaptiske adrenerge receptorer. Ved eksperimentel intracerebral indgivelse af lægemidler undertrykkes centrale sympatiske responser på niveauet af de paraventrikulære kerner. Som et resultat af virkningen på centralnervesystemet falder frigivelsen af vasopressin, følelsen af tørst falder.\nIndikationer for anvendelse af AT1-receptorblokkere og bivirkninger\nI øjeblikket er den eneste indikation for anvendelse af AT1-receptorblokkere hypertension. Gennemførelsen af deres anvendelse hos patienter med LVH, kronisk hjertesvigt, diabetisk nephropati afklares under kliniske forsøg.\nEt særpræg ved den nye klasse af antihypertensive stoffer er god tolerance, der kan sammenlignes med placebo. Bivirkninger i deres anvendelse observeres meget mindre hyppigt end ved anvendelse af ACE-hæmmere. I modsætning til sidstnævnte er anvendelsen af angiotensin II-antagonister ikke ledsaget af akkumulering af bradykinin og udseendet af hosten forårsaget af det. Angioødem er også meget mindre almindeligt.\nLigesom ACE-hæmmere kan disse midler forårsage et relativt hurtigt fald i blodtrykket i reninafhængige former for hypertension. Hos patienter med bilateral indsnævring af nyrernes nyrearterier kan nyresvigt forringes. Hos patienter med kronisk nyresvigt er der risiko for hyperkalæmi som følge af hæmning af aldosteronfrigivelse under behandlingen.\nBrugen af AT1-receptorblokkere under graviditeten er kontraindiceret på grund af muligheden for fostrets udviklingsforstyrrelser og død.\nPå trods af de ovennævnte uønskede virkninger er AT1-receptorblokkere den mest velaftolererede gruppe af antihypertensive stoffer med den laveste forekomst af bivirkninger.\nAT1-receptorantagonister er godt kombineret med næsten alle grupper af antihypertensive midler. Særligt effektiv er deres kombination med diuretika.\nDet er den første ikke-peptidiske AT1-receptorblokerer, som blev prototypen af denne klasse af antihypertensive stoffer. Det er et derivat af benzylimidazol, har ingen AT1-receptoragonistisk aktivitet, som blokerer 30.000 gange mere aktiv end AT2-receptorer. Halveringstiden for losartan er kort - 1,5-2,5 timer. Under den første passage gennem leveren metaboliseres losartan til dannelse af den aktive metabolit EPH3174, som er 15-30 gange mere aktiv end losartan og har en længere halveringstid - fra 6 til 9 timer. De biologiske effekter af losartan skyldes denne metabolite. Ligesom losartan er den karakteriseret ved høj selektivitet for AT1-receptorer og fraværet af agonistisk aktivitet.\nBiotilgængeligheden af losartan, når det indgives oralt, er kun 33%. Udskillelsen udføres med galde (65%) og urin (35%). Nedsat nyrefunktion har ringe virkning på lægemidlets farmakokinetik, mens leverdysfunktionen reducerer clearance af begge aktive stoffer og deres koncentration i blodet øges.\nNogle forfattere mener, at stigende dosis af lægemidlet over 50 mg dagligt ikke giver en yderligere antihypertensiv effekt, mens andre har observeret en mere signifikant reduktion af blodtrykket med stigende doser til 100 mg / dag. En yderligere stigning i dosen øger ikke lægemidlets effektivitet.\nHøje forhåbninger var forbundet med anvendelsen af losartan hos patienter med kronisk hjertesvigt. Grundlaget var data fra ELITE-undersøgelsen (1997), hvor behandling med losartan (50 mg / dag) i 48 uger bidrog til at reducere risikoen for død med 46% hos patienter med kronisk hjertesvigt sammenlignet med captopril administreret 50 mg 3 gange dagligt. Siden denne undersøgelse blev udført på et forholdsvis lille kontingent (722) af patienter, blev der foretaget en større undersøgelse ELITE II (1992), der involverede 3152 patienter. Målet var at undersøge effekten af losartan på prognosen hos patienter med kronisk hjertesvigt. Resultaterne af denne undersøgelse bekræftede dog ikke en optimistisk prognose - patienternes dødelighed under behandling med captopril og losartan var næsten det samme.\nIrbesartan er en meget specifik AT1-receptorblokerer. Ifølge den kemiske struktur refererer den til imidazolderivater. Det har en høj affinitet for AT1-receptorer, 10 gange mere selektive end losartan.\nNår man sammenligner den antihypertensive effekt af irbesartan i en dosis på 150-300 mg / dag og losartan i en dosis på 50-100 mg / dag, bemærkes det, at irbesartan mere signifikant reducerer DBP end losartan 24 timer efter administration. Efter 4 ugers behandling øges dosis for at opnå målniveauet for DBP (\nFunktioner af angiotensin i menneskekroppen\nAngiotensin (AT) er et hormon fra slægten af oligopeptider, der er ansvarlig for indsnævring af blodkar og stigningen i blodtrykket i kroppen. Stoffet er en del af renin-angiotensinsystemet, der regulerer vasokonstriktion. Desuden aktiverer oligopeptidet syntesen af aldosteron, et adrenalhormon. Aldosteron bidrager også til øget tryk. Angiotensin er en forløber for angiotensinogenprotein produceret af leveren.\nAngiotensin blev isoleret som et uafhængigt stof og syntetiseret i 30'erne af det sidste århundrede i Argentina og Schweiz.\nKort om angiotensinogen\nAngiotensinogen er et fremtrædende medlem af globulinklassen og har mere end 450 aminosyrer. Protein produceres og frigives konstant i blodet og lymfeknuppen. Hans niveau i løbet af dagen kan variere.\nForøgelse af koncentrationen af globulin forekommer under virkningen af glucocorticoider, østrogen og thyroidhormoner. Dette forklarer den vedvarende stigning i blodtrykket, når der anvendes orale præventionsmidler baseret på østrogen.\nHvis blodtrykket falder og indholdet af Na + falder kraftigt, øges niveauet af renin, og mængden af angiotensinogenproduktion stiger signifikant.\nMængden af dette stof i en sund persons plasma er ca. 1 mmol / l. Ved udvikling af hypertension øges angiotensinogen i blodet. På samme tid er der perioder med reninaktivitet, som udtrykkes af koncentrationen af angiotensin 1 (AT 1).\nAT 1 er dannet ud fra angiotensinogen under påvirkning af renin, som syntetiseres i nyrerne. Elementet er biologisk inaktivt, dets eneste formål er at være en forstadie for AT 2, som dannes under fjernelsen af de sidste to atomer fra C-terminalen af det inaktive hormonmolekyle.\nDet er angiotensin 2, der er hovedhormonet af RAAS (renin-angiotensin-aldosteronsystemet). Den har en udpræget vasokonstriktiv aktivitet, bevarer salt og vand i kroppen, øger det runde fokuspunkt og blodtrykket.\nDu kan betingelsesmæssigt skelne mellem to hovedvirkninger, som angiotensin II har på patienten:\nProliferativ. Det manifesteres af en stigning i volumen og masse af kardiomyocytter, kroppens bindevæv, arterioleceller, hvilket forårsager et fald i det frie lumen. En ukontrolleret proliferation af nyrens indre slimhinde forekommer en stigning i antallet af mesangiale celler.\nHæmodynamisk. Effekten manifesteres i den hurtige stigning i blodtryk og systemisk vasokonstriktion. Indsnævringen af blodkarrets diameter forekommer på nierarteriolernes niveau, hvilket resulterer i, at blodtrykket i kapillærerne øges.\nUnder påvirkning af angiotensin II øges niveauet af aldosteron, som bevarer natrium i kroppen og fjerner kalium, hvilket fremkalder kronisk hypokalæmi. På denne baggrund nedsættes muskelaktiviteten, vedvarende hypertension dannes.\nMængden af AT 2 i plasma øges med følgende lidelser:\nnyrekræft, frigivelse af renin;\nNiveauet af aktivt angiotensin kan reduceres. Dette sker ved udvikling af sådanne sygdomme:\nFjernelse af nyrerne kan føre til et fald i hormon koncentrationen.\nAngiotensin III og IV\nI slutningen af 70'erne af det sidste århundrede blev angiotensin 3 syntetiseret. Hormonet dannes ved yderligere opdeling af effektorpeptidet til 7 aminosyrer.\nAngiotensin III har en mindre vasokonstrictorvirkning end AT 2, men er mere aktiv over for aldosteron. Hæver gennemsnitsblodtrykket.\nUnder virkningen af aminopeptidase enzymer AT III brydes det ned til 6 aminosyrer og danner angiotensin IV. Det er mindre aktivt end AT III og er involveret i hæmostaseprocessen.\nAngiotensin II's rolle i kroppen\nHovedfunktionen af et aktivt oligopeptid er at opretholde et konstant blodvolumen i kroppen. Angiotensin påvirker processen gennem AT-receptorer. De er af forskellige typer: AT1-, AT2-, AT3-, AT4-receptorer og andre. Virkningerne af angiotensin afhænger af dets interaktion med disse proteiner.\nAT 2 og AT 1 receptorer er tættest i deres struktur, derfor er det aktive hormon primært forbundet med AT 1 receptorer. Som følge af denne forbindelse stiger blodtrykket.\nHvis der ikke er nogen fri AT1-receptor ved høj AT2-aktivitet, binder oligopeptidet til AT2-receptoren. som er mindre tilbøjelige. Som følge heraf udløses antagonistiske processer, og blodtrykket falder.\nAngiotensin II kan påvirke kroppen gennem både direkte virkning på arterioleceller og indirekte gennem det centrale eller sympatiske nervesystem, hypothalamus og binyrerne. Dens virkninger strækker sig til de terminale arterier, kapillærer og venoler gennem hele kroppen.\nAT 2 har en rettet vasokonstrictor effekt. Ud over den vasokonstriktoriske effekt ændrer angiotensin ii kraften i sammentrækningen af hjertet. Gennem arbejdet gennem centralnervesystemet skifter hormonet sympatisk og parasympatisk aktivitet.\nVirkningen af AT2 på organismen som helhed og især det kardiovaskulære system kan være forbigående eller forlænget.\nDen kortsigtede effekt udtrykkes ved vasokonstriktion og stimulering af aldosteronproduktion. Langvarig eksponering bestemmes af væv AT2, som er dannet i endotelet i hjertemuskulaturens vaskulære områder.\nDet aktive peptid provokerer en stigning i myokardiumets volumen og masse og forstyrrer metabolisme. Derudover rejser det modstand i arterierne, hvilket fremkalder udvidelsen af blodkar.\nSom følge heraf udvikler effekten af angiotensin II på det kardiovaskulære system hypertrofi af myocardiumets venstre ventrikel og arterievægge, intraperfibulær hypertension.\nCNS og hjerne\nAT 2 har en indirekte virkning på nervesystemet og hjernen gennem hypofysen og hypothalamus. Oligopeptid stimulerer produktionen af ACTH i den forreste del af hypofysen og aktiverer syntesen af vasopressin ved hypothalamus.\nAdiuretin har igen en klar antidiuretisk effekt, hvilket forårsager:\nRetentionen af vand i kroppen, der øger reabsorptionen af væske fra hulrummet af nyretubuli ind i blodet. Dette hjælper med at øge mængden af blod, der cirkulerer i kroppen og dets fortynding.\nForbedrer vasokonstrictor effekten af angiotensin II og catecholaminer.\nACTH stimulerer binyrerne og øger produktionen af glucocorticoider, hvoraf kortisol er den mest biologisk aktive. Hormonet, selvom det ikke har en vasokonstrictor effekt, forbedrer vasokonstrictor effekten af catecholaminer udskilt af binyrerne.\nMed en kraftig stigning i syntesen af vasopressin og ACTH hos patienter med tørstfølelse. Dette lettes ved frigivelsen af norepinephrin med en direkte virkning på den sympatiske NS.\nUnder påvirkning af angiotensin aktiveres adolsteronfrigivelse i binyrerne. Resultatet er:\nøge mængden af cirkulerende blod;\nstigning i hyppigheden af myokardiekontraktioner\nøget vasokonstriktiv virkning af AT2.\nAlle disse processer fører til en samlet stigning i blodtrykket. Effekten af overdreven aldosteron-niveauer kan observeres i den luteale fase af den månedlige cyklus hos kvinder.\nUnder normale forhold har angiotensin II næsten ingen virkning på nyrefunktionen. Den patologiske proces udfolder sig mod baggrunden for RAAS 'overordnede aktivitet. Et kraftigt fald i blodgennemstrømningen i nyrens væv fører til iskæmi i tubuli, komplicerer filtrering.\nReabsorptionsprocessen, som medfører et fald i mængden af urin og elimineringen af natrium, kalium og fri væske fra kroppen, fører ofte til dehydrering og udseende af proteinuri.\nEn stigning i intraglomerulært tryk er karakteristisk for den korte virkning af AT 2 på nyrerne. Ved langvarig eksponering udvikler mesangium hypertrofi.\nHvad forårsager den funktionelle aktivitet af angiotensin II\nEn kortsigtet stigning i hormonets niveau har ikke en markant negativ effekt på kroppen. En langvarig stigning i AT2 er helt anderledes hos en person. Det forårsager ofte en række patologiske forandringer:\nMyokardhypotrofi, cardiosklerose, hjertesvigt, hjerteanfald. Disse sygdomme opstår på baggrund af udmattelse af hjertemusklen, og bliver til myokardiodystrofi.\nFortykkelse af væggene i blodkar og reduktion af lumen. Som følge heraf stiger arteriel resistens og blodtrykket stiger.\nBlodforsyningen af kropsvæv forringes, oxygenudslæt udvikler sig. Først og fremmest lider hjernen, myokardiet og nyrerne af ringe blodcirkulation. Dystrofi af disse organer dannes gradvist, de døde celler erstattes af fibrøst væv, som yderligere forværrer symptomerne på kredsløbssvigt. Hukommelsen forværres, hyppige hovedpine vises.\nInsulinresistens (nedsat følsomhed) for insulin udvikler sig, hvilket fremkalder forværringen af diabetes mellitus.\nDen langvarige aktivitet af oligopeptidhormonet fører til en vedvarende forhøjelse af blodtrykket, hvilket kun kan anvendes til lægemiddeleksponering.\nNorm angiotensin I og II\nFor at bestemme effektorpeptidets niveau udføres en blodprøve, der ikke adskiller sig fra en normal hormontest.\nIndholdet af AT 1 i blodet hos en sund person bør ikke overstige 10-90 pg / ml, AT 2 - 11-35 pg / ml\nHos patienter med arteriel hypertension afslører undersøgelsen plasma-reninaktivitet. Analysen tager blod fra en vene efter en otte timers søvn og en saltfri kost i 3 dage.\nSom det kan ses, spiller angiotensin II en stor rolle i reguleringen af blodtrykket i kroppen. Skal være forsigtig med ændringer i niveauet af AT 2 i blodet. Selvfølgelig betyder det ikke, at med et lille overskud af hormonet vil AD straks stige til 220 mm Hg. Art. Og hjertefrekvens - op til 180 snit pr. Minut. I kernen kan oligopeptidhormonet ikke direkte øge trykket og provokere udviklingen af hypertension, men det er ikke desto mindre altid aktivt involveret i dannelsen af sygdommen.\nDer er kontraindikationer. Kontakt lægen, inden du begynder.Kommercielle navne i udlandet (i udlandet): geler - Estrogel, Estrasorb, Estraderm, Estralis, Estreva; tabletter - Estrace, Estrofem, Femtrace, Progynova; Transdermale systemer (patches) - Alora, Climara, vivelle-Dot, Estradot, Menostar, Estraderm TTS, Estraderm MX, EvaMist; salver - Divigel, Estrasorb Aktuel, Elestrin, vaginale ringe - Estring, Femring; vaginale tabletter - Vagifem.\nDiabetes af den arvelige form hos børn, der er karakteriseret ved dysfunktion af de beta-celler, der er ansvarlige for insulinproduktion, såvel som nedsat glukosemetabolismen, kaldes mod diabetes.\nGliclazid henviser til antallet af lægemidler taget i type 2 diabetes.Dette værktøj har en hypoglykæmisk effekt og bidrager til et fald i koncentrationen af glucose i patientens blod.


Lammeskind | Sådan vasker du skindet korrekt | idényt.dk\nLammeskind og andre typer skindtæpper er ikke bare bløde og dejlige at ligge på, de er også utroligt dekorative. Nogle tæpper kan holde sig pæne i mange år uden nogen speciel form for vedligeholdelse – men hvad gør man, når dagen kommer, hvor du spilder på tæppet og har brug for at gøre det rent? Hvad kan tæpperne egentligt holde til, og hvordan undgår man at hive alle hårene ud, når det skal have en opfriskning.\nEn af vores læsere har spurgt sig til råds hos brugerne af vores forum, hvor hun fik en masse gode råd med på vejen.\n”Brug vaskemaskinens uldprogram eller 30 grader finvask og meget vigtigt: uldvaskemiddel!” En anden læser, der selv har to lammeskind i henholdsvis barnevognen og på gulvet til børnene, plejer nemlig at vaske sine lammeskind i vaskemaskinen på et uldprogram. ”Da de begge bliver brugt til børn, bliver de i sagens natur ret nussede og skal vaskes ofte - og det er intet problem at gøre det i vaskemaskinen, hvis bare man husker uldvaskemiddel”, uddyber hun.\n”Efter vask friserer jeg mine skind med en bredtandet såkaldt "afrokam", et par gange mens de tørrer.” En læser kommer med et tip. Hvis man reder skindene igennem med en bredtakket kam eller en uldbørste, får man et utroligt flot resultat og skindene bliver som nye igen. ”Man skal ikke vaske skindene alt for tit, for så mister de for mange hår.” tilføjer hun\nHar du selv erfaring med rengøring af skindtæpper eller tæpper generelt? Eller har du flere gode råd til andre der står og bakser med samme problem?\nLæs, hvilke andre gode råd, der blev givet, da de debatterede problemet. Eller hjælp ved at give dit bedste råd til hvordan man undgår, at ødelægge sit pæne skindtæppe under rengøringen.\nBrænder du inde med et spørgsmål, som du gerne vil have svar på? Så skynd dig ind og spørg på forum.idenyt.dk Her kan du også læse andre læseres spørgsmål. Du kan også hjælpe andre, ved at dele din erfaring.


The Model - So Much To Show - Afslapning ved poolen... - Movellas\n2. Afslapning ved poolen...\nVed poolen, Fountainbleu hotel, Miami Florida, fredag d. 6 marts, 2015, kl 15:37\nDette var kun lige til at holde ud. Særligt efter nogle hektiske måneder med en del rejser, fester og arbejde i studiet. Lige for i øjeblikket stod den på en del afslapning her i Florida, men jeg havde da en del planer, som skulle foregå her i Florida, som var arbejdsrelateret, men det var først senere på måneden, at det rigtigt ville gå i gang.\nMeget var sket med og omkring mig. Jeg prøvede på at fokusere på andre ting og gerne det professionelle med hensyn til min karriere og jeg havde lige haft fødselsdag i søndags, men holdte den selvfølgelig om lørdagen, da hverken jeg eller andre gad fejre mig på en højhellig søndag. Det havde været en sjov og underholdende fødselsdag på en natklub med de nærmeste venner. Yovanna og Hailey havde været nogle af de nærmeste veninder, som jeg havde inviteret med.\nJa, lige her på det seneste var jeg nok omgivet af mange veninder og selvfølgelig også mine bro's, men ja - selv om det udadtil så ud som om jeg stortrivedes til daglig, så var det faktisk en hvid løgn, som jeg gemte på. Ja, end ikke Hailey kendte til mine sorger. Hun havde det sikkert fantastisk med, at jeg gad at være sammen med hende. Ergo sammen, så havde vi ikke været sammen sammen, som sådan. Det var nok kun sket maks et par gange siden december sidste år. Og de gange, havde jeg helt sikkert også været beruset og småliderlig - altså, bare for at være nogenlunde ærlig, ikke? Den eneste ud over mig, var nok Ryan, der havde kendskab til, at jeg gik og bar rundt på sorger, som var sorger over to piger.\nFor at være helt ærlig, så kunne jeg ikke glemme Selena, selv om jeg prøvede vitterligt. Tro det eller lade være, men hun havde helt seriøst fået en ny kæreste. En dj, som jeg havde kontakt med først, men ja, jeg følte mig ført temmelig meget ført bag lyset, da det pludseligt gik op for mig, at han og Selena begyndte at date og pludseligt blev det hele ret seriøst. Ja, jeg kunne dårligt bære det, men jeg blev nød til det. Jeg måtte selv rende rundt med en falsk facade foran mig, at;\nJa, goddav do! Ikke en skid passede det. Alt det var blot en facade for at overbevise Selena og alle mulige andre om, at jeg sagtens kunne leve uden hende, men sådan var det bare ikke - men jeg kunne kun blive nød til det.\nDen anden pige, som jeg gik og savnede var ingen ringere min hede flirt, som jeg havde lidt af i december sidste år - kort sagt min førtidige stuepige, Anjelica Varja. Vi havde slet ikke haft kontakt siden d. 15 december, hvor hun fortalte mig tydeligt i et ret sørgeligt og hjerteknusende øjeblik i lufthavnen på vej til Chris Browns fødselsdag, at hun hverken kunne arbejde for mig længere, eller være sammen med mig. Havde hun bare ikke set den lorteartikel der tilbage, så havde jeg måske været fast sammen med hende den dag i dag? Ja, det var ikke til at vide sig 110% sikker på.\nChris Browns fødselsdagsfest eller den var jo i det hele taget meget forsinket eftersom han havde fødselsdag i maj måned, men ja, på det tidspunkt sad han altså inde, og han havde så åbenbart insisteret på, at han skulle fejres med bravour, nu hvor han endelig var kommet ud igen. Fejret blev han.. og hold da kæft, hvor blev jeg stiv og skæv af alle de joints, som jeg måtte have røget i nattens løb, for jeg havde de sygeste tømmermænd dagen efter. Jeg havde med garanti drukket mig så meget for sans og samling fordi mit hjerte var blevet så knust af sådan en dejlig pige, som Anji var.\nJa - hun - var - ikke - glemt!\nJeg savnede hende ufatteligt meget. Jeg drømte om hende om natten, tænkte på hende de fleste af døgnets 24 timer. Jeg savnede hendes smil, hendes flirt, hendes smukke ydre og ja, jeg savnede hende bare i det hele taget. Vi havde slet ikke haft kontakt med hinanden siden vi var kommet tilbage til LA dagen efter med tømmermænd og dårlige samvittighedskvaler. Det var hårdt, at jeg skulle sidde på afstand og betragte hende i flyet på vejen hjem fra Washington, vel vidende, at hun kun magtede at snakke med Ryan og mine bodyguards. Hun havde ikke skænket mig et eneste blik og fra lufthavnen i LA, havde hun lånt penge af Ryan til en taxi til mit hjem, kun fordi hun ikke ønskede at køre med í samme bil som jeg. Jeg havde bevidst valgt at tage ud og shoppe efter noget tidsfordriv, som blev til en nerf gun fra Target. Ja, det var lidt med vilje, at jeg var smuttet direkte på shopping fra lufthavnen af, så jeg ikke skulle komme direkte hjem med det samme og se Anjelica pakke sine ting.\nDen dag i dag, fortrød jeg bitterligt, at jeg ikke fik sagt farvel rigtigt til hende og heller ikke fik talt med hende om, vi ikke kunne være venner til en vis del. Nej, da jeg kom hjem, var hun allerede smuttet. Hun havde været hurtig med at pakke sit tøj. Jeg havde efterfølgende fået snakket med min mor, om at Anjelica havde sagt op. Det var min mor selvfølgelig trist over, for hun havde åbenhjertigt fortalt mig, at hun virkelig godt kunne lide Anjelica. God main! Det gjorde bare det hele endnu mere værre. Min mor kunne virkelig godt lide Anjelica og havde det godt sammen med hende. Anjelica ville jo havde været perfekt for min mor at have som svigerdatter! Ja, jeg drømte... I know!\nJeg havde efterfølgende lavet en gensidig aftale med min mor, at Anjelica trods alt fortjente en fuld månedsløn på kontoen, trods det faktum, at Anjelica ikke havde arbejdet for mig i mere end lidt over en uges tid. Min mor stillede heldigvis ikke undrende spørgsmål om, hvorfor jeg ville lønne Anjelica med en fuld månedsløn. Om min mor ligefrem havde en fornemmelse af, at Anjelica og jeg havde haft en affære, eller om min mor nok bare antog mig for at være betænksom? Tja, de spørgsmål hang i det uvisse!\n"Aaahh! Det var fandeme lækkert!", hørte jeg Alfredo stønne veltilfreds ved min venstre side, hvor han slog sig dryppende våd ned i hans liggestol ved siden af mig, så jeg så op fra min iPhone og hen på ham med et svagt skævt smil, hvorefter jeg atter så på min iPhone, eftersom jeg lige sad og surfede smukke tilfældige piger på instagram.\n"Var der noget om, at vi skulle i byen i aften og feste lidt videre med din fødselsdag?", spurgte Alfredo videre til min venstre side, uden jeg så meget som værdigede ham et eneste blik, eftersom jeg havde fundet en okay køn brunette på instagram, hvor jeg lige tjekkede hendes instagrambilleder ud og kom kort efter frem til, at hende ville jeg sgu gerne følge, så jeg begyndte blot at følge hende. Jeg sukkede meget svagt, uden at se på Alfredo og opdagede i det næste en besked fra Kendall, som jeg satte mig for at åbne, så jeg kunne læse den. Jeg rystede lidt på hovedet og så alligevel hen på Alfredo gennem mine solbriller og fugtede mine læber i et lille kort grin:\n"Du syntes ikke, at vi fik festet igennem sidste weekend eller hvad?", spurgte jeg med et flabet smil og fugtede igen mine læber, der havde en tendens til at blive hurtigt tørre her i varmen. Alfredo nikkede med et skævt og lusket smil til mig.\n"Hey, du er lige blevet 21 main? Så er det sgu meningen, at du skal have det sjovt, ikke? 21 er den gyldne alder - det betyder, you know?!", forklarede Alfredo smørret og vippede frækt med øjenbrynene til mig, hvor efter han greb ud efter sine egne mørke ray bans, der på på liggestolen og tog dem for øjnene. Jeg grinede lettere indestængt og rystede svagt på hovedet.\n"Vil du ind og se strip eller hvad? Er det det du hentyder til?", grinede jeg smørret. Alfredo lavede et lusket "Det-ved-jeg-intet-om-udtryk", så det var tydeligt, at han gjorde sit værste for at skjule hans bagtanker. Jeg grinede smørret og rystede igen på hovedet.\n"Hahaha, og hvad så med pigerne? Jeg tvivler stærkt på, at de vil med sådan et sted hen?", grinede jeg skævt og greb ud efter min vandmelondrink, med en anelse vodka i, som stod placeret på det lille træbord til højre for mig, hvorefter jeg sugede en hurtig tår af drinken med sugerøret, der var i.\n"Kan de ikke bare tøsehygge med dem selv for en god gangs skyld? Værre er det vel ikke?", forklarede Alfredo ved min side, mens jeg stillede min sommerdrink tilbage på det lille bord og lagde min opmærksomhed på min iPhone igen, for at læse Kendalls besked. Ja, hun og Hailey var lige inde i byen og shoppe vildt ind af tøj, makeup, besøge negletekniker og hvad ved jeg? Typisk tøseting, mens jeg og gutterne havde valgt at slappe af ved poolen i dag og bare nyde livet for en god gang skyld.\n"Hey røvbanan! Hails og jeg har lige et en dygtig frisør her i byen - var det ikke på tide, at få ordnet den høstak du render rundt med? :P - Kendall."\nJeg grinede indestængt og rystede lettere på hovedet.\n"Så du mener ikke, at vi og gutterne kunne trænge til at se på skønne tøsebørn, eller hva?", kom det yderligere fra Alfredo ved min venstre side, så jeg flygtigt så op til siden på ham med et skævt smil.\n"Du tror ikke pigerne bliver skuffede over at vi bare lader dem i stikken?", grinede jeg lettere akavet og så igen væk fra ham og lagde min koncentration på min iPhone igen, for at svare Kendall:\n"Du kan lige så godt opgive det smukke. Jeg har mine planer for mit hår - Take it or leave it ;) - Justin.", hvorefter jeg sendte beskeden afsted.\n"Biebs...", lød det i en sukkende tone fra Alfredo, så jeg låste min iPhone og lagde den ned ved siden af min venstre side på liggestolen og så spørgende på Alfredo, der smilede skævt.\n"Der er vel ingen, der sige, at vi skal være sammen med pigerne 24/7? Vi må sgu da også have en bytur med gutterne for en enkelt aften eller to i ny og næ - synes du ikke det er ret fair?", spurgte Alfredo med et smørret smil, så jeg dog ikke kunne holde mit lille grin tilbage og nikkede svagt med et let bid i underlæben.\n"Alright, du har ret... Så fester vi lidt videre og forlænger min fødselsdag på den måde...", svarede jeg med et smørret smil og Alfredo lyste straks op med et bredt smil, hvor ved vi gav hinanden knohilsen på det.\n"That's a deal!", grinede Alfredo og han langede ud efter sin sorte cap og tog på og lagde sig derefter ned og slappede af i solen. Jeg trak svagt på smilebåndet over det og så væk fra ham, for derefter at lange i blinde ud efter min drink på bordet, mens jeg med et skævt smil opdagede en flok bikiniklædte piger på en 8-10 stykker, komme fnisende og snakkende hen til Alfredo og mig. Flere af dem havde mobiler i deres hænder og jeg var mest tilbøjelig til at tro, at det var fans, og det fik jeg også straks bekræftet.\n"Heeej Justin!", udbrød flere af pigerene i fnisende og fjantede humør- Jeg smilede bredt op mod dem.\n"Hey piger - hvad så?!", spurgte jeg med et skævt smil. Ja, jeg kendte dem slet ikke - ikke en eneste af dem, så selvfølgelig var det fans. De stimlede dem alle omkring min liggestol og jeg lod ude af øjenkrogen mærke til Sean min bodyguard, der ikke stod mere end knap tre meter fra min cabanna og holdte et vågent øje mod mig. Ja, hvis jeg på nogen måde udviste eller forklarede fremmede mennesker, at jeg gerne ville være i fred, så var mine bodyguards ikke sene til at træde frem og bede dem om at gå, men lige i nuet, var jeg ganske okay med at skulle sludre lidt med en flok rimelige okay tøsebørn. Der var da et par temmelige kønne piger imellem dem. Det var tydeligt, at Alfredo vågnede hurtigt op og satte sig lidt op, for at betragte forestillingen mellem jeg og pigerne.\n"Hygger du dig Justin?", spurgte en fnisende pige med langt karamelfarvet hår og solbrillerne oppe i hendes hår. Jeg trak med et lille grin på smilebåndet og nikkede svagt.\n"Jo tak, jeg hygger mig stille og roligt og nyder bare livet... Hvad med jer piger?", svarede jeg med et spørgsmål, så flere at pigerne fnes videre.\n"Ja, vi hygger os også!", svarede pigen med det karamelbrune hår.\n"Hvornår kommer du med et nyt album Justin?", var der en blond pige med sidefletning og en bemærkelsesværdig zebrastribet bikini på. Jeg så med et skævt smil op på hende.\n"Jeg arbejder på sagen, men jeg afslører ikke noget endnu!", smilede jeg smørret og greb i blinde ud efter et stykke honningmelon på det lille bord, hvor jeg også havde min melondrink stående på bordet.\n"Ej kom nu? Kan du slet ikke afsløre noget? Vi har ventet så tålmodigt på det kommende album, som du ikke har udgivet endnu?", kom det pleasende fra en brunette med små krøller. Ja, hun havde en form for etnisk afstamning, men ikke afroamerikaner - nok rettere indisk, eller noget? Ja, jeg anede det sådan set ikke? Jeg grinede hemmelighedsfuldt og så opmærksomt op på hende, selv om hun nok ikke lige kunne se mit direkte blik op på hende, eftersom mine øjne var afskærmet fra solbrillerne.\n"Soon!", svarede jeg med et drillende grin, så jeg hørte Alfredos typiske grin ved min venstre side, som jeg så i flygtige sekunder på, mens jeg selv grinede over svaret.\n"Ej Justin! Kan du slet ikke afsløre noget om vi skal vente en måned eller flere?"\n"Eller år?", var der flere der spurgte pleasende på skift. Jeg grinede frækt og vippede med vilje med øjenbrynene.\n"Jeg nævner ikke noget, men det bliver godt!", svarede jeg med et drillende grin. Flere af pigerne fnes og så ret utålmodige ud i deres ansigter.\n"Eeeej, det kan du ikke være bekendt!"\n"Kom nuuu - Kan du ikke bare sige hvornår vi ca kan forvente et nyt album fra dig?"\n"Bliver det akustisk?!", spurgte flere af pigerne på skift, så både Alfredo og jeg grinede smørret over det.\n"Ej piger! Helt seriøst!", begyndte jeg med lettere alvor i stemmen og så smilende på skift på alle pigerne.\n"Jeg lover jer, at det nok skal blive godt, men jeg nævner intet lige nu, okay?!", svarede jeg med et svævende spørgsmål, så flere af pigerne nikkede med små grin.\n"Okay!", svarede flere i mundene på hinanden. Jeg så smilende på skift op på pigerne.\n"Skal nogen af jer så med og se mig blive ristet her den 14 marts?", spurgte jeg med et skævt smil til pigerne. Et par af dem nikkede.\n"Kun Anjelica og jeg, de andre nåede ikke at få billetter!", svarede en anden blondine fnisende, mens denne Anjelica ved blondinens højre side, fnes. Jeg sank en klump pga det skide navn blev nævnt, men selvfølgelig var denne pige med navnet Anjelica ikke Anji, som jeg prøvede så ihærdigt, at glemme, men ja, den tanke røg fuldkommen på gulvet nu og alt jeg mærkede i hjertet nu, var den knugende smerte og straks poppede hendes kønne ansigt op på min nethinde. Jeg sukkede tungt og mærkede et par flygtige klap på min venstre skulder, som med garanti stammede fra Alfredo, eftersom han godt kendte denne Anjelica, som jeg havde haft en affære med. Dog havde han kun været i samme rum med hende en gang eller to, dengang hun arbejdede for mig. Jeg valgte at skjule min sorg med et overfladisk smil og nik til blondinen med hendes veninde Anjelica ved hendes side. Jeg så derefter på de andre piger med et skævt smil.\n"Vil i stadig gerne med til mit roast, hvis i havde biletter til det?", spurgte jeg med et lille grin og bid i underlæben og straks småhvinede og fnes pigerne nærmest ekstatiske.\n"Oh my gard! Yes!"\n"Det ville være for vildt!"\n"Det ville være total fedt!", udbrød de alle på skift, så jeg grinede svagt med et lille nik.\n"Alright! Jeg hitter på noget, så i alle får muligheden for at komme med!", forklarede jeg med et lille smørret grin, så pigerne straks jublede vildt over det...\nSå kom første kapitel ud. Beklager det var så kort, men det skulle lige startes op.\nDer kommer mere snart.\nYderligere vil jeg beklage, at der skulle gå så lang tid, før det første kapitel kom ud, men jeg har haft nogle ret søvnløse nætter på det seneste, fordi jeg har af uforklarlige årsager ikke kunne sove ordentlig. Tror lidt, at det har noget med min gigtsygdom at gøre. Tja? Så i går, hvor det var meningen, at jeg ville få skrevet det første kapitel færdigt - Ja, det magtede jeg ikke, fordi jeg mildest talt var som en zombie og valgte derefter at gå i seng ved en 19:30 tiden i aftes. Så eh, ja!\nNu har jeg dog fået en bedre søvn i nat og kan nok magte at skrive lidt igen.


Bindingstyper - Notewiki\nDer opstår tre forskellige bindingstyper mellem atomer.\nKovalent binding – Opstår mellem ikke-metaller.\nIonbinding – Opstår mellem metal og ikke-metal.\nMetalbinding – Opstår mellem metalatomer.\nMetalbindinger opstår mellem metaller. Metaller har den specielle egenskab, at det er elektrisk ledende, dette skyldes deres bindingstype, metalbindingen. Metaller er bundet sammen af en fælles elektronsky, som holder sammen på alle atomerne.\nIntermolekylære bindinger er svage bindinger mellem nabomolekyler. Desto større de intermolekylære kræfter er, desto større er smelte- og kogepunktet.\nDipol-dipolbindinger er bindinger, hvor polære molekyler ligger polerne op mod hinanden så de tiltrækker hinanden. London-bindinger virker også på polære molekyler, for molekylet skal faktisk være ret polært for dipol-dipolbindingerne har nogen større effekt.\nLondon-bindinger opstår mellem upolære molekyler. Elektronskyen omkring et upolært stof, kan kortvarigt blive forskudt hen i mod det ene molekyle, hvorved der kortvarigt opstår polaritet. Denne polaritet påvirker også andre molekyler, som så også bliver kortvarigt polære. Det næste øjeblik kan molekylet så være polært til den anden side. På den måde kan de tiltrække hinanden en smule.\nStore molekyler hænger bedre sammen end små, da der er flere elektroner der kan vekselvirke. Molekyler som består at lange kæder hænger også bedre sammen, end dem med sidegrene, da de har et større overfladeareal.\nHydrogenbindinger opstår i stoffer, som indeholder hydrogen og samtidig har et eller flere ledige elektronpar. Hydrogenatomet vil altså ligge sig op mod det ledige elektronpar, da hydrogenatomer er en smule positivt. Det er primært atomerne O, N og F som danner hydrogenbindinger.


Stefan: Jeg læser ICT-Engineering, fordi jeg vil skabe digitale løsninger\nStefan: Jeg læser ICT Engineering, fordi jeg vil skabe digitale løsninger\nMit navn er Stafan Dausell. Jeg er 28 år og læser en ingeniøruddannelse i Information & Communication Technology i Horsens.\nInden for mit studie har jeg valgt at rette fokus på embedded software engineering, altså programmering og opbygning af fx autonome computersystemer og robotter – noget som er vidt udbredt inden for bilindustrien.\nICT-ingeniøren skaber digitale løsninger\nJeg læser til ICT ingeniør, fordi jeg synes det er spændende at være tolk mellem den digitale og den analoge verden. For mig er der en kæmpe tilfredsstillelse i at se en udfordring og være med til at skabe løsningen fra start til færdigt produkt.\nMine råd til dig, der gerne vil læse ICT-Engineering\nUddannelsen er på engelsk, og du skal være indstillet på at studere i et meget internationalt miljø med studerende fra hele verden.\nLæs mere om uddannelsen Engineering in Information & Communication Technology\nMød flere studerende, der fortæller om deres studie\nDina: Jeg var en omvej forbi universitet\nCaroline: Purchasing Management er det perfekte match for mig\nRune: Som lærer er du rollemodel for eleverne\nLone Vestergaard Andersen2017-05-30T20:40:45+01:00Mød studerende, Studieliv|


Portvinsfestival.dk: Billetsalget er startet - Dailywine.dk\nPortvinsfestival.dk: Billetsalget er startet\nStemning fra en af de tidligere års festivaler. Foto: Facebook\nByline: Edmund Jacobsen Offentliggjort: 31. marts 2021, 06:00\nTirsdag 29 marts åbnede billetsalget til årets Portvinsfestivaler i Svendborg, Vejle og Odense, hvor deltagerne kan vælge imellem enten en almindelig billet eller den helt nye Premium-billet.\nPortvins-festlighederne indledes i Svendborg lørdag den 14. august 2021 fra kl. 13 til 17.\nI Vejle bliver Portvinsfestival gennemført fredag den 3. september fra kl. 16 til 20 – samt lørdag den 4. september fra kl. 13 til 17. I Odense kan man deltage i festivalen fredag den 10. september fra kl. 16 til 20 – samt lørdag den 11. september fra kl. 13 til 17.\nVin-events – juni 2021\nBåde den almindelige billet – og den nye Premium-billet – giver adgang til festivalen, et stempelkort til 10 gode glas, samt et armbånd så man som deltager kan handle portvin med hjem til fordelagtige festivalpriser.\nDen almindelige billet er som tidligere år. Premium-billetten – derimod – har arrangørerne efter flere forespørgsler lavet til de deltagere, som er velbevandrede i de mere udsøgte portvins-dråber. Med en Premium-billet får man nemlig et stempelkort til portvine på et højere niveau, lyder det fra arrangørerne.\nDet er Portvinsfestival.dk ApS som har arrangeret festivalerne i Odense, Svendborg og Vejle siden 2017.\nBilletter kan købes her (link)\nOverblik: Det sker i uge 24 14. juni 2021


DØDE VIRKELIGT SEKS MILLIONER ? Richard E. Harwood berømte bog, "Holocaustbenægtere"! -Radio Islam.\nDØDE VIRKELIGT SEKS MILLIONER ? Richard E. Harwood berømte bog\naf VESTLIG SAMISDAT\nEn ny glose : holocaustbenægtere har vundet indpas i de danske avisspalter. Det er typer, "der stormer frem på internettet" oplyser redaktørerne hændervridende og lader forstå, at der er tale om nynazister, der vil skrive verdenshistorien om. Nogle aviser kræver forbud og kraftige modforholdsregler. Andre, som Jyllandsposten forkynder fromt, at det eneste, der duer, er Oplysning . oplysning - oplysning ! Det er vi enige i, og formelt er der bred enighed om dette, men det viser sig, at der er lige så bred uenighed om, hvad der skal oplyses.\nMen forskere ude i verden er blevet mindre konforme. Fremragende franske, engelske, amerikanske og canadiske - såmænd også tyske - forskere indså tidligt, at krigstidens vinklinger måtte efterprøves. Det førte til en i lange stykker revideret historieskrivning. Deraf navnet "Revisionisme". Trods hadsk modstand omfattende mord og attentater har revisionismen etableret sig især i engelsktalende områder. Og herhjemme har den ført til, at man har reduceret tabstallet for Auschwitz-Birkenau til en fjerdedel eller mere. Er man holocaustbenægter, hvis man accepterer dette, findes der i dag et meget stort antal benægtere - ikke bare på internettet. Selv de mest skinhellige blade vakler på dette punkt; men klamrer sig til tallet 6 mio. Dette tal må ikke røres. De, der indser, at der må være noget galt, har det svært, fordi der ikke findes revisionistiske arbejder på vort eget sprog.\n9. Jøderne og koncentrationslejrene : Kendsgerningerne i henhold til Røde Kors 10. Endelig sandheden : Paul Rassiniers værk Efterskrift


Yo :) Søger spiludviklere/spilkode/grafik til nyt online spil 2020 om "Survivel of the fittest" - Spiludvikling.dk\nYo :) Søger spiludviklere/spilkode/grafik til nyt online spil 2020 om "Survivel of the fittest"\nJoined: 18 Mar 2020, 00:27\nUnread post by Spiludviklertøzen » 19 Mar 2020, 03:47\nKom nu boys & girls..\nDet er nu og de næste uger frem, vi har tid til at skabe grobund for nye spil der kan ramme ind i tiden.\nSøger én eller flere spiludviklere, som vil være med til at udvikle et nyt online spil 2020, som jeg har udarbejdet idé, synops og storyboard til.\nSe link facebook:\nSom forfatter/idé-udvikler, arbejder jeg fokuseret med udvikling af fysiske spil til børn og leg, samt skriver fiktionsfilm, musik og litteratur. Idéen til spillet her fik jeg i 2019, efter jeg havde pitchet projektet for DR-3, som en mini-serie (reality). Jeg indså, at et online spil med samme indhold/komponenter ville være oplagt.\nJeg er kæmpe fan af improvisation, - men regler er et must i gamerverdenen, i fht. filmtænkning som spil ligger tæt op af, tænker jeg meget i stilladsering.\nDette et ingen lønnet opgave. Vi gør det sammen\nJeg vil gerne, at vi skaber en enkelt, lidt skrabet model, i 2D eller helst 3D og udbygger spillet derfra.\nDet er idéen, at vi sammen udvikler spillet, dog beholder jeg rettighederne til selve min story/spil-idé, da jeg arbejder på konceptet i form af en mini-serie (reality), spilkoncept og evt. som en decideret spillefilm skåret efter samme koncept.\nI skal dog forstå det sådan, at ja - jeg beholder alle rettigheder til selve historien som spillet udvikles udfra. Det har været en kompliceret opgave for mig af definere et indhold som rummer muliged for spillere/modstandere/levels etc. Men det er klart ideen at vi skal udvikle spillet sammen og at vi sammen laver platformen - dvs allle får en del af kagen ift indtægter efterfølgende. Indtægter er den løn vi giver os selv. Håber det lyder fornuftigt.\nDa vi alligevel skal kede os i de næste mange corona-uger, så lad os da lave et kærkomment afbræk i nogle ualmindelige hverdage, som andre kan få glæde af. Måske kan vi tjene lidt mønt på det - det er jo det som er meningen med galskaben. De af jer, som følger Xee, DR-3 og DR1 programmer om "survivel of the fittest" vil måske have en pejling på, hvor jeg vil hen. Men mit koncept er nyt og ikke lavet før.\nHvis det ikke fremgår klart hvad jeg søger samarbejdspartnere til må I gerne spørge eller sende mig en besked.\nHej fra Spilletøzen\nLast edited by Spiludviklertøzen on 20 Mar 2020, 23:19, edited 5 times in total.\nRe: Yo :) Søger spiludviklere/spilkode/grafik til nyt online spil 2020 om "Survivel of the fittest"\nUnread post by Christoffer » 19 Mar 2020, 11:52\nDet lyder fedt at du har fundet et koncept som virker på tværs af film, serie og forhåbentligt spil. I forhold til at finde nogle udviklere og grafikere som kan hjælpe dig i mål med dit projekt kunne du måske forklare lidt mere konkret om hvad spillet skal gå ud på. Det behøver ikke offentligt her at indgå hvad præcist konceptet er, men fx typen af spil kunne være smart. Det kunne være ting som:\nEr grafikken i 2D eller 3D? Er det first person shooter spil, strategi, platformer, text-based og alt sådan noget information. Det ville hjælpe folk med at finde ud af om de er interesseret i din stilling.\nDesuden kunne du skrive lidt om hvordan arbejdsforholdet vil være og hvilken løn der indgår i dit stillingsopslag, især nu hvor du skriver at du beholder alle rettigheder til IP'en og spillet.\nSidst har jeg bare lige et lille tip om at det hedder 'survival' og ikke 'survivel'. Held og lykke med projektet!\nUnread post by Spiludviklertøzen » 19 Mar 2020, 16:55\nTak for info. Rart med råd og jeg går ind og tilretter. Ja, jeg beholder alle rettigheder til selve historien som spillet udvilkles udfra. Men det er klart ideen at vi skal udvikle spillet sammen og sammen lave platformen - dvs allle får en del af kagen ift indtægter efterfølgende.\nDette et ingen lønnet opgave.\nJeg retter mit opslag til så det fremgår mere klart hvad jeg søger samarbejdspartnere til.\nJoined: 25 Oct 2008, 14:17\nUnread post by Wikzo » 20 Mar 2020, 12:27\nJeg tror, at hvis du gerne vil have folk til at vise interesse i projektet, er du nødt til at vise noget lidt mere konkret frem fra historien/konceptet. Jeg vil overveje at uploade pitch eller synopsis.\nDer er mange herinde, som skriver, at de har fået verdens bedste idé og bare mangler folk, som vil udvikle for dem. Det virker nærmest aldrig. Du er nødt til at være mere show end tell\nUnread post by Spiludviklertøzen » 20 Mar 2020, 18:24\nJoined: 25 Nov 2010, 18:29\nUnread post by Karsten » 21 Mar 2020, 15:35\nHvad kom der ud af at du havde pitchet din ide til DR3?\nDu skriver at der ikke er penge i projektet og umiddelbart lyder projektet for mig som værende alt for stort til at kunne bæres af gratis arbejdskraft.\nHusk på at de fleste personer der arbejder gratis som regel mister interessen efter et par uger eller når kravene til dem bliver for store.\nMen igen, mit spørgsmål er, hvad blev der af DR3 i alt dette?\nUnread post by Spiludviklertøzen » 23 Mar 2020, 12:14\nDet er MEGET svært at komme gennem nåleøjet med TV-serier til DR. Jeg tænker bare jeg går videre med det til div. spil-udviklere som tror på mit projekt. Og som skrevet står, er det meningen vi er et team som skaber spillet sammen, og hvis vi får det i luften ja så er det os selv, der tjener på det.\nUnread post by Karsten » 23 Mar 2020, 12:35\nJeg kan godt røbe at det er MEGET svært også at komme gennem nåleøjet i den danske spiludviklingsbranche for at skaffe finasering.\nDet lyder som om at det du har brug for lige nu er såkaldt "seed capital" som kan bruges til at få lavet et "proff of concept" som du derefter kan gå videre med.\nDu kan ikke regne med at du kan få folk til at tro så meget på din ide at de gider arbejde gratis.\nIdeer er der nok af derude\nFolk der tror på andres ideer er der knapt så mange af\nSå mit forslag er at du skaffer 100.000 kr i seed capital og får lavet en prototype, du derefter kan bruge til at fremvise din ide på noget andet end tekst.\nTekst alene har ingen værdi.\nUnread post by Spiludviklertøzen » 23 Mar 2020, 12:57\nJeg er en dygtig tekstforfatter! Så jeg laver projektet som bog i første omgang, og smider den efter spiludviklerfirmaerne, he, he. Det er nemmere for enhver spiludvikler at forstå et koncept udfra en tekstmæssig beskrivelse, som kan bevæge sig across film, serier og spil\nUnread post by Wikzo » 27 Mar 2020, 15:06\nJeg tror, at det som Karsten mener mht. tekst er, at der er rigtig mange herinde på forummet, som SKRIVER om deres spilidéer. Alle og enhver kan finde på idéer og skrive dem ned; det er noget helt andet at bevise, at idéen rent faktisk fungerer og kan blive til et godt spil. I spilverdenen er man nødt til at bevise sine koncepter gennem proof of koncept-prototyper, fordi det er den eneste måde at kunne vide, om éns idé er sjov og har dybde. Derfor kan man i Danmark ansøge om kulturstøtte gennem Spilordningen hos Det Danske Filminstitut for at få penge til at udvikle prototyper (bemærk at der er mange om buddet, så det er svært at få støtte fra DFI).\nVi skriver ikke for at tage modet fra dig (tværtimod!), men for at gøre opmærksom på, at hvis man vil have andre med på sine spilidéer (især hvis de skal arbejde gratis), skal der en del til.


Feriebolig, Otis, OR, US: Feriehuse m.m. | Vrbo\nOtis – find den bedste feriebolig\nNY LISTE! Afsondret hjem m / treetop udsigt og balkon - nær strand / Cascade Head\nNyd afslappende dage på søen ved Heron Cove!\nSlap af på en fuld lakefront acre ved Devil's Lake\nHavudsigt og Søudsigt fra Denne Søde og Hyggelige Hytte\nBrannholm- Glas Og Timber Hjem On Devils Lake med Dock - dyrevenlige\nPremier lakefront hjem m / privat hot karbad, smukke visninger & dock - hunde OK!\nDen charmerende by Otis venter kun på dig\nSøen, strandene og haverne danner nogle fantastiske omgivelser for din ferie i Otis. Denne romantiske og afslappede by lokker besøgende til med sine muligheder for at fiske og sine restauranter, der serverer fisk og skaldyr. Har du brug for mere plads til en ferie med familien, vennerne eller blot til et romantisk ophold? Ferieboliger har ofte både separat spiseplads og rummelige stuer.\nSightseeing i og omkring Otis\nVil du finde ting at lave i området? Bevæg dig ud af din hyggelige feriebolig, og udforsk alt, hvad Otis har at byde på. Her er nogle af de mest populære attraktioner, som ligger højst 50 km fra byens centum:\nChinook Winds Golf Resort (11,4 km)\nGreen Acres Equestrian Center (12,1 km)\nLincoln City Skate Park (12,1 km)\nJennifer Sears Glass Art Studio (14,7 km)\nAlder House Glaspusteri (17 km)\nTradewinds Charters (26 km)\nUdforsk de naturskønne omgivelser i Otis\nUanset om du er på jagt efter eventyr eller bare vil bruge lidt tid på at nyde omgivelserne, er Otis et fantastisk sted at nyde den smukke natur. Dette er nogle få af områdets mest betagende naturlige seværdigheder, som alle ligger mindre en 50 km fra byens centrum:\nDevil's Lake State Recreation Area (11,8 km)\nConnie Hansen Garden (12,3 km)\nRoads End State Recreation Site (12,5 km)\nCascade Head Scenic Research Area (12,6 km)\nNestucca Bay National Wildlife Refuge (20,7 km)\nFogarty Creek State Recreation Area (22,8 km)\nHvor skal jeg overnatte nær Otis, OR, US?\nVores annoncer i 2020 tilbyder et stort udvalg af 1.101 ferieboliger nær Otis. Fra 721 Feriehuse til 196 Ferielejligheder – du kan finde unikke ferieboliger til et uforglemmeligt ophold med familie og venner. På Vrbo finder du det bedste sted at overnatte nær Otis på en længere ferie eller et hyggeligt weekendophold.\nHvilket område er bedst at overnatte i, når jeg rejser til Otis?\nUanset om du rejser på egen hånd eller med familie og venner, får du her en oversigt over de områder med det største udvalg af ferieboliger til en længere ferie eller et weekendophold i Otis:\nHvad er de mest populære seværdigheder at overnatte i nærheden af på en rejse til Otis?\nVrbo tilbyder en lang række ferieboliger i nærheden af spændende seværdigheder i Otis. De mest populære seværdigheder, som Vrbos feriegæster overnatter i nærheden af, er:\nCascade Head Scenic Research Area: 1.420 feriehuse\nDrift Creek Covered Bridge: 1.446 feriehuse\nBeverly Beach State Park: 1.216 feriehuse\nAlder House Glaspusteri: 1.381 feriehuse\nRoads End State Recreation Site: 1.447 feriehuse\nDer er også en lang række andre seværdigheder i Otis, som du kan finde en feriebolig i nærheden af på Vrbo. Brug søgefeltet for at se udvalget af ledige ferieboliger i nærheden af din foretrukne seværdighed.\nKan jeg leje Feriehuse i Otis?\nJa, selvfølgelig. Vrbo tilbyder 721 Feriehuse i Otis. Blandt andre populære typer af ferieboliger i Otis finder du:\nKan jeg finde en feriebolig med pool i Otis?\nJa, du kan vælge din foretrukne feriebolig med pool blandt vores 269 ferieboliger med pool i Otis. Brug søgefeltet for at se udvalget af ledige ferieboliger.\nUdforsk destinationer i området omkring Otis


Tørringbanen – 4. etape – Rask Mølle og Flemming stationer – Kend din landsby\nHome › Bakkedalsture › Tørringbanen – 4. etape – Rask Mølle og Flemming stationer\ngludmuseum Posted on 2. april 2019 Udgivet i Bakkedalsture, Flemming, Rask Mølle\tTagged with Tørringbanen\nEn folder med oversigt over de 9 etaper langs Tørringbanen kan hentes her: Tørringbanen PDF\nRutebeskrivelsen med kort kan hentes som print her: 4.etape PDF\n4.etape: Flemming-Rask Ml. ca. 10 km\nParkering – Stationspladsen i Rask Mølle\nRask Mølle Station –\t16,8 km\nRask Mølle Station ca. 1900\nDet gule murstenshus er den gamle stationsbygning og banen løb hen over pladsen. Man kan følge banelinjen i retning mod Horsens ad Peter Hansens Vej og videre ud gennem skoven mod øst, men kun til der hvor skoven ender – så må man tilbage igen.\nMølleejer Jens Andersen, Rask Mølle, fik i 1881 idéen til en bane fra Horsens til Tørring. Han gik til gårdejer Anders Therkelsen, Hvirring og mejeriejer N.H. Sørensen, Dortheasminde.\nMed sidstnævnte som ordfører opsøgte de tre mænd Uldum Højskole, hvor N.P. Stensballe var forstander.\nSå gik arbejdet i gang, men der skulle gå næsten 10 år inden det første tog – den 1. dec. 1891 – var klar til afgang.\nByen kom med banen\nFør var der en vandmølle og ingen by, men nu kom der forretninger, bank, kro, håndværkere og elværk.\nDet gamle mejeri fra 1901 og den tidligere foderstofforretning ligger stadig overfor stationen.\nNår toget holdt ved stationen gik bommene ned over Hovedgaden.\nIkke alle var tilfredse – specielt mejeribestyreren, når mælkekuskene holdt i en lang kø, fanget på den forkerte side af banen.\nRask Mølle Station i slutningen af 1940’erne\nRask Mølle blev et knudepunkt i 1929, da jernbanen mod Ejstrupholm kom til.\nPå en tur op af Hovedgaden kan man se stationsbyens typiske huse.\nI 1930 havde byen 273 indbyggere og i 1960 var der også skoler, bibliotek, biograf og kommunekontor for Hvirring Kommune.\nRask Mølle Station 1957\nVest for Stationspladsen delte sporene sig mod hhv. Uldum og Aale.\nRask Mølle Station 1962\nTuren går nu til Flemming Station, men ikke langs banen.\nKør til højre ad Hovedgaden og igen til højre ad Honumvej.\nDer har været 4 møller i Rask Mølle. Fra 1880 til 1900 lå der en vindmølle her ved Møllesvinget/Honumvej.\nFra 1920’erne gav rutebilerne banen stigende konkurrence og blev derfor pålagt begrænsninger.\nTh. Langes rutebil fra Rask Mølle til Horsens måtte nu først medtage passagerer fra Honum. Folk fra Rask Mølle skulle tage toget, men i stedet gemte de sig på gulvet, indtil de var nået forbi stationen og ud af byen.\nNyd udsigten på vej ned ad Lindbækvej og drej til højre ned ad Skovhusvej.\nInde på marken mod øst ligger den store flotte bakke – Øksenbjerg.\nHonum Skov Stoppested – 14,7 km\nHonum Skov 1962 (BW)\nBanen gik nord om gården inde til højre og drejede nordpå op over markerne mod Rask Skov.\nI retning mod Flemming krydsede den vejen henne ved skoven mod øst.\nBækken kommer fra Boring Sø og løber gennem Rask Mølle, hvor den i sin tid drev vandmøllen. Den danner skel mellem Hvirring og Hornborg sogne og løber videre til Klaks Mølle, hvor den sammen med Gesager Å bliver til Bygholm Å.\nUdpeget som kulturmiljø. Oprindelig bygget som bolig for Rask Hovedgårds skovfoged. Her voksede et mægtigt bøgetræ, som da det blev fældet i 1935 gav 23 rummeter træ.\nLige før kirken drejes til højre ad Vesterenden. Her ligger først forskolen på venstre side, derefter hovedskolen og en håndværkere, vognmænd, købmænd, bager.\nKør ad Hornborgvej ned over Præstebro og Lillebæk til Flemming.\nInde i Flemming krydsede banen Hornborgvej lige efter mejeriet.\nFlemming Station –\t13,6 km\nFlemming Station 1957 (IVASAG)\nJernbanen satte gang i udviklingen og der kom købmand, skole og et stort andelsmejeri. Skolen blev til efterskole, som stadig præger byen. I 1970 kom korn- og foderstof med den store silo.\nMikkel Olesen fra Honum Fattiggård\nFattiggårdsbestyrer Mikkel Olesen blev stationsforvalter i Flemming.\nPræstesønnen fra Hvirring, Otto Glud Konradsen, fortæller om ventetiden i den kolde ventesal:\n”I vindueskarmen stod nogle vinterhvilende planter. Som tidsfordriv undersøgte vi disse: ”I må æ pil’ ve’ æ blomste’”, sagde den morgengnavne stationsforvalter Mikkel Olesen inde fra kontoret, hvortil døren stod åben; han var ved at tænde sin signallygte. Efter lidt venten råbte han ind til sin kone i stuen bagved: ”Ta’ mæ mi lue, Gine, nå komme’ toget” – hun kom så med tjenestekasketten med de bevingede hjul i kokarden.”\nKør vestpå ad Flemmingvej og drej til venstre mod Rask Mølle ad Honum Skovvej.\nBanen krydsede vejen ved skoven på højre hånd og løb i en stor bue mod nordvest op i skoven før Rask Mølle.\nMøllen, som byen har fået sit navn fra, lå her syd for vejen. Vandet kom fra Boring Sø og vejen går over resterne af dæmningen, der stemmede vandet op i møllesøen, så kraften kunne udnyttes af vandmøllen.\nI 1448 omtales Naulhale Mølle, der ca. 1800 kom til at hedde Rask Mølle.\nVandmøllen lå ved Hovedgaden 42 og Møllegården på Hovedgaden 23\nMøllesøen blev tømt i 1904 og vandmøllen brændte 3 år senere.\nPrevious Post is ‹ “Tørringbanen” – 8. etape – Rask Mølle og Aale stationer – ca. 12 km\nNext Post is Tørringbanen – 5. etape – Rask Mølle, Dortheasminde og Uldum stationer ›


Karen Marie Holm - Korup Sogns Kunstforening\nTlf.: 6447 1371\nFax: 6447 1341\nKaren Marie Holms billeder tager udgangspunkt i personlige oplevelser, iagttagelser, spontane indfald og farveassociationer. Hun begynder at male et billede uden fastlagte intentioner om motiver, og undervejs udvikler det sig på baggrund af de tanker og følelser, hun har i det givne øjeblik. Billederne er derfor særdeles stemningsbetonede, og ofte fornemmer man både sorg, glæde, kulde og varme i ét koloristisk udtryk.\nBillederne fortæller historier, og her og der ”putter” sig små gåder i form af menneskelignende væsener, der synes at udtrykke en flertydighed, som ikke lige er til at få hold på. Disse fortællinger er ikke bestemt fra kunstnerens hånd, men er helt afhængig af den, der ser dem. Beskueren må konsultere sine egne fornemmelser og evner til at skabe en fortælling.\nKaren Marie Holm er oprindelig uddannet indenfor sundhedssektoren og udviklede og producerede i en periode specielartikler til patientbeklædning.\nBegyndte I 1995 at male og tog i den forbindelse på Kunsthøjskole i Holstebro og senere på Odense Kunsthøjskole. Har udstillet i flere Kunstgallerier og Kunstforeninger. Har desuden udført udsmykningsopgaver for Totalbanken, Egnsbank Fyn, Ledernes Uddannelsescenter og Direktoratet for Arbejdsløshedsforsikring. Etablerede eget Galleri i Vissenbjerg i 2001.\nUddrag fra folderen Karen Marie Holm.


Hattehylden er uundværlig i enhver entré\nDu er her:Hjem»Indretning»Hattehylden er uundværlig i enhver entré\nAf Supermario on\t 17. 2021 juli Indretning\nEn hattehylde behøver ikke kun hænge i dit hjem af praktiske grunde.\nEn hattehylde må også gerne være flot at se på, både når den er fyldt op med tøj, men også når den hænger tomt på væggen.\nDet er ikke er ikke altid en nem opgave, at finde på gode opbevaringspladser i hjemmet, heller ikke når det handler om at finde en god hattehylde.\nSærligt entréen kan hurtigt komme til at virke rodet og kaotisk, fordi der skal være plads til både jakker, hatte og mange andre ting på en gang.\nDerfor er hattehylder smarte\nMangler du lidt inspiration til hvorfor det er en god ide, at hænge en hattehylde op hjemme hos dig, så læs med nedenfor.\nHer har vi nemlig givet en god beskrivelse af, hvorfor de smarte hattehylder er en god idé, og hvad du selv kan gøre for at hattehylden skal blive en succes hjemme hos dig.\nUanset hvor du vælger at placere din nye hattehylde, kommer du ikke udenom at hattehylden er og bliver et smart og praktisk møbel.\nDesuden er det ofte også rart at ting har sine faste pladser, så du er fri for at skulle bruge tid på at lede efter dem, når du har travlt med at komme ud af døren.\nHattehylde med bøjlestang og knage\nVælger du en hattehylde med bøjlestang og knage, får du automatisk et møbel der kombinerer det bedste fra to verdener- nemlig det æstetiske og det funktionelle.\nVed hjælp af en bøjlestang, har du god mulighed for at hænge ting op på bøjle, for eksempel dine lange frakker, mens du ovenpå hattehylden, har god plads til at opbevare handsker og halstørklæder.\nEn hattehylde er indretnings venlig\nSelvom mange forbinder den praktiske hattehylde med et praktisk ophæng i entréen, så er det ikke det eneste sted i din bolig hvor det kan være rart at have en hattehylde.\nMange af de smarte hattehylder, er rent faktisk utroligt alsidige, og behøver derfor ikke kun at være begrænset til et rum.\nFor eksempel kan en flot hattehylde, også nemt bruges i soveværelset, i køkkenet eller på børneværelset, hvor det er rart med ekstra opbevaringsplads.\nMed andre ord behøver du altså ikke at gå på kompromis, når det handler om at finde en hattehylde.\nDu kan nemlig sagtens finde en, der passer perfekt til din indretningsstil og dit behov.\nNæsten alle hattehylder er vedligeholdesfrie\nHattehylder findes i mange forskellige designs, og kræver blot at blive hængt op på væggen.\nElsker du den nordiske indretningsstil, hvorfor så ikke vælge en hattehylde i samme stil?\nFor eksempel kan du vælge en hattehylde i træ, for at gennemføre den nordiske stil i dit hjem.\nEr til gengæld mere til den mere stilrene og mere neutrale hattehylde, som kan bruges i mange år, uden at gå ud af mode. Så er en hattehylde i sort eller hvid, et oplagt valg, da farverne med garanti aldrig går af mode.\nUdover at finde den hattehylde du synes bedst om, så skal du også sørge for at hænge den det rigtige sted, og på den rigtige måde.\nFor eksempel er det ikke en god at hænge hattehylden et sted, hvor det er svært at komme til den.\nPlacer den i stedet et godt sted, hvor du hurtigt kan få overblik over de ting der hænger på den, og ikke et sted hvor den kan genere, for eksempel når du skal ind og ud af døren.