Årsberetning Nyt liv i Taastrup Bymidte SIDE 3. Høje-Taastrup Kommune. Jobformidling. Rustet til flere ældre medborgere. - PDF\nÅrsberetning Nyt liv i Taastrup Bymidte SIDE 3. Høje-Taastrup Kommune. Jobformidling. Rustet til flere ældre medborgere.\nDownload "Årsberetning 2004. Nyt liv i Taastrup Bymidte SIDE 3. Høje-Taastrup Kommune. Jobformidling. Rustet til flere ældre medborgere."\n1 Høje-Taastrup Kommune Årsberetning 2004 Der bliver bygget mange boliger i kommunen i disse år. Her er det Truelsvang i Hedehusene, der blev indtaget af beboerne i Nyt liv i Taastrup Bymidte SIDE 3 Rustet til flere ældre medborgere SIDE 5 Jobformidling med expresfart SIDE 9 Mere specialiserede klubber Mere nærvær til børnene SIDE 7 SIDE 8\n2 Side 2 Høje-Taastrup Kommune Årsberetning 2004 Højt serviceniveau og ansvar for fremtiden Når vi ser tilbage på 2004, kan vi konkludere, at Høje-Taastrup Kommune også sidste år kunne levere en høj service på alle områder, og at borgerne fik mere service for pengene, end hvad danskerne i gennemsnit betaler for tilsvarende service. Indhold Budgettet for 2004 bar både præg af regeringens særdeles skrappe økonomiske krav og byrådets ansvarlighed for en fremtid, der bl.a. betyder flere ældre og flere skoleelever og dermed mere pres på økonomien. Nye måder at gøre tingene på og en lang række mindre besparelser bevirkede tilsammen, at der blev plads til de nødvendige udgifter. Alt i alt var betingelserne ikke nemme. Så meget desto mere glad er jeg for at kunne afrunde året med at konstatere, at regnskabsresultatet viser en opretholdelse af den stabile udvikling i kommunens driftsøkonomi i 2004 kombineret med et højt serviceniveau et godt fundament for de kommende år. Rustet til flere ældre medborgere Et eksempel på byrådets arbejde med at fremtidssikre serviceniveauet er det store moderniseringsprojekt på tre af kommunens plejecentre. På disse plejecentre kunne man i 2004 holde rejsegilde for et byggeri, der betyder, at kommunen i 2007 råder over moderne 2-rums plejeboliger plus 52 ekstra boliger, hvoraf de 10 er beregnet til yngre fysisk handicappede. At kunne holde rejsegilde var et klart udtryk for, at Høje-Taastrup Kommune er rustet til de kommende års stigende ældrebefolkning. Køgevej færdig som planlagt Køgevej åbnede helt efter planen for trafik den 1. december En meget stram tidsplan gjorde det muligt at gennemføre de to sidste etaper på kun ti måneder. En byfest markerede, at Høje-Taastrup Kommune nu er i besiddelse af et meget imødekommende handelsstrøg med masser af muligheder. Taastrup Bymidte var i det hele taget i vækst i 2004 med en række nye byggerier og planlægning og renovering af pladserne i området. Færre på kontanthjælp og sygedagpenge For at reducere de store omkostninger, der er ved overførselsindkomster, og give borgerne et bedre alternativ, gjorde kommunen i 2004 en stor indsats for at nedbringe antallet af borgere på kontanthjælp og i stedet hjælpe dem i job eller uddannelse. Resultatet er, at der aldrig har været så få modtagere af denne form for hjælp. Samtidig kunne vi også konstatere et markant fald i sygedagpengesager med en varighed over 52 uger. I årets løb blev der nemlig sat ind på at inddrage andre aktører på sygedagpengeområdet for at sikre en tidlig og effektiv indsats for de sygemeldte borgere. Kulegravning af skolevæsenet På børne- og ungeområdet var der i 2004 fokus på ressourcer og organisering. Hvordan bruges ressourcerne optimalt med den stigning, der forventes i antallet af skoleelever? Det spørgsmål var baggrunden for en kulegravning af skolevæsenet, der kommer til at berøre enkelte skoler. For at opnå mere tid til pædagogik og nærvær i de enkelte daginstitutioner begyndte kommunen i 2004 desuden at indføre områdeledelse, hvor administration og økonomi lægges hos områdeledere Byudvikling og miljø Nyt liv i Taastrup Bymidte Pladser til alle Veje og trafik Bedre forhold på stier og fortove Ud i naturen Effektiv kloakservice Ældre og handicappede Rustet til flere ældre medborgere Apotekets medicindosering sparer penge Familier og sundhed Flere opgaver løses lokalt Mere sundhedspleje på skolerne Børns udvikling og uddannelse Tværfaglig indsats gavner børnene Mere nærvær til børnene Fritid og kultur Mere specialiserede klubber Idrætsforeninger får større indflydelse Stigende interesse for Kroppedal Boligsocial indsats Integration og beskæftigelse i centrum Jobformidling med expresfart Byfornyelse med kulturen som løftestang Arbejdsmarked og integration Færre borgere på kontanthjælp Flere indvandrere i virksomhedspraktik Grib chancen vis os hvad du kan Borgerservice og rådhus Flere og flere netborgere Blandt de bedste på nettet Kunst på rådhuset Flere nye naturområder Kommunens borgere fik flere nye naturområder sidste år. I den nye park ved Møllebakken går der nu Børne- får, og området og blev Kulturforvaltningen det store udflugtsmål områdets skoler og daginstitutioner. Ved Vesterled i Fløng blev der etableret et rekreativt område med folde til kvæg, der sættes ud senere. Også det nye idrætsanlæg ved Nyhøj blev færdigt i 2004 og bruges flittigt i dag. I årsberetningen kan man læse om mange andre tiltag og aktiviteter end nævnt her. Til sidst vil jeg gerne benytte lejligheden til at takke de mange borgere i Høje-Taastrup Kommune, der i 2004 tog del i samarbejdet med at skabe de bedst mulige rammer for livet i vores kommune. Med venlig hilsen Regnskab Skat Nyt skattecenter tæt på borgerne Særlig indsats for nystartede virksomheder Anders Bak borgmester Dit byråd Kunst i kommunen\n3 Høje-Taastrup Kommune Årsberetning 2004 Side 3 Byudvikling og miljø vise, om det lykkes at få bilister til at bruge parallelgaderne. Ved årets udgang blev der på Køgevej talt godt biler i døgnet, der dog for størstedelens vedkommende kører under de anbefalede 30 km i timen. Taastrup Bymidte i vækst Der kom fuld fart på byggeriet i Taastrup Bymidte på og omkring Køgevej. Arbejdet blev igangsat som et led i kommunens helhedsorienterede byfornyelse med økonomisk støtte fra Erhvervs- og Boligstyrelsen. Målet er at skabe mere liv i byen ved at tiltrække flere mennesker og derigennem styrke bylivet. På den tidligere Q8-grund over for Taastrup Ret på hjørnet af Køgevej og Lindevej blev der åbnet mulighed for at opføre et supermarked og en bank samt ejerboliger. Selve grunden skal ses som en del af den nye plads ved Taastrup Ret. Det nye byggeri vil lukke facaden mod Køgevej og give pladsen sit tiltænkte udtryk. Den nyrenoverede Køgevej by night. Nyt liv i Taastrup Bymidte Køgevej åbnede helt efter planen for trafik den 1. december Et meget ambitiøst projekt kombineret med en stram tidsplan gjorde det muligt at gennemføre de to sidste etaper af renoveringen fra Fredensvej til Høje Taastrup Vej på kun ti måneder. Trods mange udfordringer undervejs forløb byggearbejdet stort set uden problemer. Både borgere og handlende tog godt imod den nye Køgevej. Målet var at nedbringe den gennemkørende trafik fra til biler i døgnet, og løbende trafikmålinger skal På den anden side af Køgevej er endnu et spændende boligbyggeri undervejs. Kommunen udbød i 2004 et område mellem Pile Allé og Vesterparken i samarbejde med en privat investor. Her vil der blive opført fem huse i fire etager. Det nye boligområde med i alt 32 lejligheder kommer til at spille sammen med Vandtårnsparken, der ligger skråt overfor. Den gamle legetøjsfabrik på hjørnet af Skolevej og Østerparken, der i årevis har ligget ubenyttet hen, måtte også vige pladsen for et nyt boligbyggeri. De 42 lejligheder blev solgt på få timer, hvilket vidner om meget stor interesse for at bo i bymidten. I den anden ende af Køgevej op mod Roskildevej ligger den smukke gamle patriciervilla Hvide Sten i parklignende omgivelser. I den tidligere frugthave vest for parken blev der i 2004 opført 16 boliger, der fortrinsvis er indrettet som senior- og handicapvenlige lejligheder, samt et fælles beboerhus. Pladsen foran Taastrup Ret er ved at tage form. Pladser til alle Sideløbende med færdiggørelsen af Køgevej kom der for alvor gang i planlægning og renovering af pladserne i området. Det gælder pladserne ved Taastrup Ret, Axel Torv og Medborgerhuset samt de to sydlige pladser ved krydset Køgevej/Høje Taastrup Vej. Kommunen inviterede interesserede borgere til at deltage i en arbejdsgruppe om udformning af torve og pladser i området. I sit valg af vidt forskellige temaer for de fire pladser er det lykkedes for gruppen at skabe pladser, der kan bidrage til en bedre integration af befolkningsgrupper, aldersgrupper og områder. Det er med til at opfylde det overordnede formål med den helhedsorienterede byfornyelse. Pladsen foran Taastrup Ret er ved at tage form. Det bærende tema er den rolige plads med tid til eftertanke. Pladsen er kunstnerisk udsmykket med springvand og lyseffekter i belægningen, der sammen med to lyssøjler midt på pladsen oplyser retsbygningen, når det er mørkt. I den ene ende er der plantet et stort valnøddetræ, mens der et andet sted er opstillet bænke i forskellige niveauer, der indbyder til at sidde, ligge, kravle eller slænge sig. De to sydlige pladser bliver udformet, så de især inviterer til leg og ophold for byens børn og unge. Her bliver der bl.a. anlagt baner til rulleskøjteløb og skateboard. Axeltorv bliver aktivitetspladsen med mulighed for bl.a. torvedage. Endelig bliver der på pladsen ved Medborgerhuset mulighed for en café med udendørs servering. Alle pladser vil efter planen stå færdige inden udgangen af Indsatsen i forbindelse med byudvikling i Høje-Taastrup Kommune tager udgangspunkt i kommuneplanen, der bliver revideret hvert fjerde år. Kommuneplanen konkretiseres ved udarbejdelse af lokalplaner, omkring hvert år. De byggerier, der indgår i lokalplanerne, sættes i gang ved hjælp af byggetilladelser. Kommunen giver ca. 700 byggetilladelser hvert år. Høje-Taastrup Kommune fører desuden miljøtilsyn med kommunens godt 800 virksomheder 16 private vandværker og godt 300 ejendomme med egen drikkevandsboring og spildevandsanlæg.\n4 Side 4 Høje-Taastrup Kommune Årsberetning 2004 Veje og trafik Bedre forhold på stier og fortove En del fortove og stier blev istandsat i F.eks. kan fodgængere og cyklister, der benytter stierne i det nordlige Fløng, glæde sig over den nye asfalt, der gør det nemmere at færdes. Det samme gælder stien mellem Fløng og Marbjerg samt stien ved Mølleholmen. Også forpladsen ved Taastrup Station blev renoveret med ny asfaltbelægning samt fortove på bl.a. Strongvej, Lyngevej og Vesterkøb. For at spare penge koordinerer kommunen så vidt muligt istandsættelse af veje og fortove med renovering af kloak-, vand- og fjernvarmeledninger, hvor der alligevel skal graves op. Det var bl.a. tilfældet på Pile Allé og Espens Vænge. Nyt liv på Høje Taastrup Torv Kommunen efterkom i 2004 et lokalt ønske om direkte adgang til Høje Taastrup Torv fra de omkringliggende boulevarder, så der er lettere adgang til butikkerne på torvet. Høje Taastrup Boulevard blev nemlig åbnet som forsøg, så man nu kan køre ind og parkere direkte på torvet. Forsøget løber til sommeren Allerede efter et par måneder er det lykkedes at nå målet om at skabe mere liv i området. De forretningsdrivende på torvet er indtil videre meget positive over for projektet, der ser ud til at kunne tiltrække både nye kunder og butikker til området. Fortove og cykelstier blev sat i stand flere steder i 2004, bl.a. her ved Fløng. Ud i naturen Kommunens borgere fik flere nye naturområder i I den nye park ved Møllebakken i Fløng går nu får, der passes af områdets beboere. Parken er blevet det store udflugtsmål for områdets skoler og daginstitutioner. Også i det rekreative område ved Hakkemosen kom naturen tættere på borgerne, efter at køer og får blev sat på græs her. Dyrene passes af lokale landmænd. Ved Vesterled i Fløng blev der etableret et nyt rekreativt område med folde til Hereford kvæg, som vil blive sat ud senere i det overdrevslignende landskab. Der blev også plantet træer som eg og tjørn samt hunderoser. Den blomstrende kommune Et blomsterhav vil møde forbipasserende på Høje Taastrup Vej og i Fløng, når påskeliljer, krokus og tulipaner springer ud i fuldt flor her i foråret. Også i 2004 lagde kommunen tusindvis af blomsterløg som et led i projektet Den blomstrende kommune. Igennem de seneste år er der lagt omkring blomsterløg, der hvert år blomstrer fra slutningen af februar til ind i april. Ved rådhuset og pensionisthuset i Bygaden blev der opstillet store italienske terrakotta krukker, der senere på foråret skal beplantes med sommerblomster. Ved Vesterled i Fløng blev der sidste år etableret et nyt rekreativt område med folde til Hereford kvæg, der vil blive sat ud her. Også det nye idrætsanlæg ved Nyhøj blev færdigt i foråret 2004 og bruges i dag flittigt. Høje-Taastrup Kommune har omkring 150 kilometer kommunale veje samt 95 kilometer cykelstier og 135 km fortove og gangstier. Grønne og rekreative områder i Høje-Taastrup Kommune dækker 400 hektar svarende til ca. 5 procent af kommunens samlede areal. Kommunens Driftsby står også for drift og service af tekniske installationer i alle kommunale bygninger og institutioner. Det samlede vandforbrug i Høje-Taastrup Kommune ligger på ca. 2,5 mio. kubikmeter årligt. Hidtil har kommunen købt 90 procent af vandet udefra. Kommunen købte i efteråret en spulevogn med indbygget tv-kamera til brug for løbende renovering af kloaknettet. Det har gjort det muligt at løse de daglige opgaver mere effektivt. Med inspektionsvognen kan medarbejderne hurtigt finde eventuelle fejl i ledningsnettet og udbedre dem hurtigt til gavn for borgerne. I forbindelse med færdiggørelsen af Køgevej blev kloakledningerne renoveret på strækningen fra Fredensvej til Høje Taastrup Vej. Høje-Taastrup Kommune afsluttede sidste år første fase af den omfattende elektroniske registrering af kommunens grønne områder og er nu i gang med en mere detaljeret kortlægning. Dermed får borgerne lettere adgang til information om de grønne områder, ligesom en mere præcis planlægning af driften gerne skulle betyde besparelser. Effektiv kloakservice Kallerup rensningsanlæg i Hedehusene har siden midten af 1990 erne sikret miljøvenlig behandling af omkring 30 procent af kommunens spildevand. Rensning sker ved at sprede slammet i såkaldte slambede i en særlig sivbeplantning, der fjerner de miljøskadelige stoffer, hvorefter det rensede slam kan køres direkte ud på landbrugsjord. I 2004 blev anlægget udvidet fra 8 til 10 slambede.\n5 Høje-Taastrup Kommune Årsberetning 2004 Side 5 Ældre og handicappede med andre i samme situation. Der er tale om et ekstra tilbud ud over de støttegrupper, der allerede findes for pårørende til demente. Udvidelse af tilbud til udviklingshæmmede Den planlagte udvidelse af dagtilbudet Højgården for udviklingshæmmede og sent udviklede blev gennemført i Fritidsklubben kan fremover modtage 45 børn og unge, mens Fristedet fortsat har plads til 60 voksne. På de tre plejecentre, der for tiden gennemgår en omfattende modernisering, kunne man holde rejsegilde i Når projektet er slut, råder kommunen over moderne plejeboliger plus 52 ekstra boliger. Her er det Henriksdal. Rustet til flere ældre medborgere I 2004 blev der bevilget flere penge til ældre- og handicapområdet for at kunne fastholde det nuværende serviceniveau over for den stigende ældrebefolkning. Der blev dog også fundet besparelser, bl.a. ved at omlægge medicindosering fra hjemmeplejen til apotekerne. Ombygning og modernisering af kommunens tre plejecentre, Baldersbo, Sengeløse og Henriksdal, blev som planlagt sat i gang i 2004 for at skabe moderne toværelses boliger. I efteråret var der rejsegilde på centrenes nye tilbygninger, der forventes klar til indflytning i efteråret Derefter kommer turen til renovering af de eksisterende bygninger. Når det samlede projekt er afsluttet i 2007, råder kommunen over yderligere 52 plejeboliger, hvoraf de 10 er til yngre fysisk handicappede, der nu får mulighed for at skabe deres eget miljø. Kommunen er altså rustet til de kommende års stigende ældrebefolkning. Madservice med valgfri menu I forbindelse med renoveringen af plejecentrene var der planer om at udbygge køkkenet på Henriksdal til at overtage al produktion af mad til såvel plejecentre som borgere i eget hjem. Det viste sig dog at blive ekstremt dyrt at ombygge det gamle køkken til at løfte opgaven. Derfor besluttede byrådet i efteråret at udbyde kommunens madservice til hjemmeboende pensionister til et privat firma. Når ordningen træder i kraft i sommeren 2005, bliver menuen mere varieret, så der bliver flere retter at vælge imellem. Køkkenerne på kommunens plejecentre vil fortsat stå for maden til deres egne beboere. Nyt tilbud til demente og pårørende Den nye café for demente og deres pårørende, der åbnede i september, har været et tilløbsstykke. Det er tydeligt, at mange har haft et stort behov for et sted, hvor man under hyggelige former kan dele erfaringer Tættere kontakt til misbrugere Høje-Taastrup Kommunes støtte- og kontaktkorps fik sidste år bevilget yderligere to støttepersoner. De skal især gøre en indsats for personer med følger efter langvarigt alkoholmisbrug. Et godt signal om, at indsatsen gør en forskel, er, at antallet af ansøgninger om døgntilbud er faldende. En tættere kontakt til disse borgere kan altså hindre, at de kommer helt derud, hvor der er brug for andre og mere ressourcekrævende tilbud. Tusindfryd har fundet sin form Skurvognen Tusindfryd for alkoholikere og andre socialt belastede har eksisteret i et års tid på godt og ondt. Oprindelig var tanken, at brugerne selv skulle drive stedet, men i slutningen af året blev det besluttet at tilknytte en fast kontaktperson fra støtte- og kontaktkorpset. Han er på stedet nogle timer om ugen og hjælper brugerne med praktiske gøremål. Tusindfryd fungerer ellers uden problemer, og der har i 2004 ikke være klager fra hverken naboer eller handlende i området ved Taastrup Station. Sådan kommer det færdige Henriksdal Plejecenter til at se ud. Apotekets medicindosering sparer penge Indtil nu har hjemmesygeplejersker og andet personale i hjemmeplejen stået for at dosere medicin til de borgere, der ikke selv er i stand til det. Denne ordning blev ændret i starten af 2004, da ansvaret for dosering af medicin overgik til apotekerne. I løbet af året blev omkring 150 borgere overflyttet til den nye ordning. Den nye ordning betyder, at sygeplejerskerne ved besøg i borgernes hjem kan fokusere endnu mere på borgerens situation og behov for sygepleje i stedet for at dosere medicin. Medarbejdere fra kommunen og hjemmeplejen har gjort en stor indsats for at informere de ældre borgere om den nye ordning. Apoteket pakker tabletmedicin i dosisposer til det antal gange i døgnet, borgeren skal have medicin. Den udleverede mængde begrænses til maksimalt to ugers forbrug. Kortere kommunikationsveje og færre involverede i medicindoseringen vil begrænse fejl i dosering og medicinspild og betyde besparelser for både den enkelte borger og for samfundet og miljøet som helhed. Høje-Taastrup Kommune yder personlig og praktisk hjælp til borgere med midlertidigt eller varigt behov for hjælp. Omkring 1425 borgere i kommunen modtager hver uge denne hjælp. Kommunen råder over seks plejecentre med 206 boliger for plejekrævende borgere. Til de ældre er der desuden daghjem, dagcentre, et trænings- og aktivitetscenter samt 306 ældreboliger. Høje-Taastrup Kommune har også en række tilbud til udviklingshæmmede og psykisk syge, bl.a. bofællesskaber, fritidsklubber og et korps af hjemmevejledere og støttepersoner. Ansvaret for medicindosering overgik til apotekerne sidste år. Den nye ordning sparer penge og betyder, at kommunens personale kan bruge mere tid på andre behov for sygepleje.\n6 Side 6 Høje-Taastrup Kommune Årsberetning 2004 Familier og sundhed endnu højere grad er tandplejere, der tager sig af de regelmæssige tandeftersyn af kommunens børn. Fra 1. januar 2004 blev der på landsplan indført valgfrihed mellem offentlig og privat tandpleje for 0-15-årige børn. Dermed bortfaldt den forsøgsordning med valgfrihed, som Høje-Taastrup Kommune havde gennemført i de foregående tre år. Den nye lov betyder, at forældre kan vælge privat tandpleje til deres børn op til 16 år mod at betale 35 pct. af behandlingsudgifterne. Langt de fleste børn, omkring 99 procent, benytter fortsat kommunens egne tandklinikker. Kommunen arbejdede fortsat på at støtte børn, unge og deres familier lokalt frem for at købe ydelser udefra. Familiehuset her er et godt eksempel på det. Flere opgaver løses lokalt I 2004 arbejdede Høje-Taastrup Kommune fortsat på at støtte børn, unge og deres familier lokalt frem for at købe ydelser udefra. Det gjorde det muligt at holde budgettet trods større nedskæringer på området fra 2003 og frem. Samtidig blev det muligt at blive i nærmiljøet for de berørte med de fordele, det indebærer. Familiehuset, der støtter familier, så anbringelser af børn undgås, er et godt eksempel på dette. Kommunen forsøgte altså at løse opgaverne mere hensigtsmæssigt, uden at det gik ud over kvaliteten. Der blev indført brugerbetaling på feriekolonierne, så hvert barn nu betaler 500 kr. for en uges ophold. Desuden vedtog byrådet en besparelse på det samlede budget for kommunens feriekolonier, der blev skåret ned fra fem til tre årlige kolonier. Det resulterede i et fald i ansøgninger om koloniophold. Fra gennemsnitlig 45 børn på hver koloni var der i 2004 kun omkring 32 børn, og det på trods af 50 udbudte fripladser, som ikke blev fuldt udnyttet. I 2005 vil kommunen gøre en særlig indsats for at få skolerne til at intensivere markedsføringen af kolonierne over for børnene og deres familier. Forebyggende tandpleje Der blev opnået en mindre besparelse ved, at det nu i Tæt kontakt til udsatte unge I 2004 igangsatte kommunen en særlig indsats over for udsatte unge mellem 12 og 18 år for at forhindre, at de kommer ud i kriminalitet. Efter gennemførelse af et pilotprojekt i den østlige del af Taastrup vedtog byrådet i december at udvide indsatsen til hele kommunen. Idéen er gennem opsøgende arbejde at kortlægge børnenes færden og inddrage forældrene i det forebyggende arbejde. I tæt samarbejde med forældrene bliver der udarbejdet en handleplan, der skal holde de unge væk fra gaden og fra kriminalitet. Bedre kvalitet i børneanbringelser I 2004 startede kommunen en undersøgelse af en række konkrete sager om børn anbragt uden for hjemmet. Undersøgelsen skal vise, om de opstillede mål er nået i de enkelte sager, og om de foranstaltninger, der sættes i værk for at hjælpe børnene, virker efter hensigten. Undersøgelsen skal danne grundlag for udvikling af de muligheder, kommunen har for at hjælpe. En mere ensartet håndtering skal øge kvaliteten af sagsbehandlingen og sikre, at børnene får tilstrækkelig gavn af anbringelsen. Sideløbende blev der arbejdet videre med planerne om at etablere en lokal døgninstitution for mindre børn op til 12 år, hvis forældre i perioder ikke er i stand til at tage sig af dem. Den kommende kommunalreform betyder nye muligheder, og kommunen står nu i valget mellem selv at drive en institution eller indgå i et samarbejde med en privat organisation. Endelig beslutning ventes i løbet af Mere sundhedspleje på skolerne I de seneste år har der været stor udskiftning af børnelæger på skolerne. Derfor igangsatte kommunen i sommeren 2004 en toårig forsøgsordning i Taastrup Øst. Ordningen indebærer, at sundhedsplejen overtager skolelægens opgaver, når børnene starter i 1. klasse, og igen i 8. klasse, før de forlader skolen. Sundhedsplejerskens aktiviteter sker i højere grad i samarbejde med klasselæreren. Ved egentlige problemer henvises børnene til praktiserende læger. I 1. klasse bliver der organiseret en skattejagt for børnene i mindre grupper, så sundhedsplejersken kan observere børnenes motorik og bevægelse. Efterfølgende bliver barn og forældre indkaldt til en samtale. I 8. klasse får eleverne mulighed for at teste sig selv i et sundhedseksperimentarium med hjælp fra sundhedsplejerske og klasselærer, der også inviterer til en samtale. Derudover underviser sundhedsplejersken som før i forskellige temaer på udvalgte klassetrin, fx pubertetsundervisning, sund kost og motion samt venskaber og mobning. I 2004 blev kommunens 21 sundhedsplejersker samlet i Sundhedscentret på Selsmoseskolen. Her er der åbent hus og mødregrupper. Der er også åbent hus andre steder i kommunen, hvor forældre kan få vejledning om børns udvikling og trivsel. Kommunens børn møder første gang sundhedsplejersken som spæde. I 2004 startede et toårigt forsøg i Taastrup Øst, hvor sundhedsplejersken overtager skolelægens opgaver og dermed møder dem igen i en noget større udgave. Høje-Taastrup Kommune tilbyder rådgivning, støtte og behandling til børn, unge og deres forældre i sociale, pædagogiske, psykologiske og sundhedsmæssige spørgsmål samt til voksne med andre problemer end ledighed. Desuden arbejder kommunen sammen med skoler og politi i SSP-samarbejdet om at forebygge og begrænse kriminalitet, misbrug, hærværk og vold blandt børn og unge. Alle kommunens børn får desuden tilbud om gratis tandpleje og sundhedspleje.\n7 Høje-Taastrup Kommune Årsberetning 2004 Side 7 Børns udvikling og uddannelse Tværfaglig indsats gavner børnene Hvis der opstår problemer omkring børn og unge, er det væsentligt, at kommunen hurtigt kan sætte ind fra flere sider med en mere sammenhængende støtte, der omfatter hele familien. Det førte i 2004 til udvikling af en ny model for det tværfaglige samarbejde rettet mod de børn, unge og forældre, der har særligt behov for hjælp. tosprogede elever, skal ændres til en helhedsskole, hvor undervisningen i højere grad tager udgangspunkt i det enkelte barn, og med mere flydende grænser mellem undervisnings- og fritidsdel. På den måde får børnene længere tid sammen med voksne, der om nødvendigt også kan hjælpe med lektierne. Skolen får bevilget ekstra ressourcer til at bruge støttepersoner, bl.a. fra kommunens musik-, drama- og billedskoler. Samtidig flytter eleverne i Selsmoseskolens klasser ud på andre af kommunens skoler. Her skal der gøres en særlig indsats for bedre integration i det danske samfund, inden de forlader skolen. Selvstyrende lærerteam I 2004 blev der arbejdet videre med at indføre selvstyrende lærerteam i skolerne. Hvor hverdagen for børnene traditionelt har været opdelt i faste skemalagte timer, giver de nye samarbejdsformer mulighed for at tænke mere fleksibelt f.eks. i undervisningsforløbene. Det vil betyde, at børnenes hverdag og faglige indlæring bliver mere sammenhængende og dermed mere spændende. I alle skoler og daginstitutioner bliver der derfor fremover holdt et månedligt møde med skole- eller institutionslederen som tovholder i tæt samarbejde med en børnepsykolog, en børnesagsbehandler og en sundhedsplejerske. I dette forum kan der udveksles information om børn, hvor der er bekymring for trivslen, ustabil skolegang eller andre tegn på problemer. Kulegravning af skolerne Det koster mange penge at drive skolerne i Høje- Taastrup Kommune. Men bliver pengene nu også brugt optimalt? Det spørgsmål var i 2004 baggrunden for en kulegravning af kommunens skolevæsen, der resulterede i en rapport med anbefalinger til byrådet. Med den forventede udvikling i børnetallet i de kommende år er der fortsat brug for alle eksisterende skoler, men byrådet vedtog ændringer, der kommer til at berøre enkelte skoler. Det gælder bl.a. Reerslev Skole, der fra sommeren 2005 tilbyder undervisning til og med 6. klasse og ikke som hidtil 7. klasse. Nyt tiltag på Selsmoseskolen Samtidig vedtog byrådet en forsøgsordning på Selsmoseskolen, der vil introducere et helt nyt tilbud for klasse. Skolen, der i dag har 98 procent Skolevæsenet blev kulegravet for at finde ud af, om ressourcerne bliver brugt optimalt, og om organiseringen er hensigtsmæssig. Mere nærvær til børnene For at opnå mere tid til pædagogik og nærvær i de enkelte daginstitutioner begyndte kommunen i 2004 at indføre områdeledelse, hvor administration og økonomi lægges hos områdeledere. Den nye måde at organisere ledelse på, samler den administrative og økonomiske ledelse i kommunens 57 daginstitutioner hos 11 områdeledere. De første seks af i alt 11 områdeledere blev ansat i 2004, og de resterende fem ansættes inden maj De fleste områdeledere sidder fysisk på kommunens skoler, så samarbejdet også styrkes på den led. Fortællinger om det gode børneliv Udviklingsprojektet Det Gode Børneliv i daginstitutioner nåede sit foreløbige højdepunkt i slutningen af 2004 med udgivelsen af en bog om det pædagogiske arbejde i kommunen. Når man sætter fokus på er titlen på bogen, der i interviewform videregiver alle de gode erfaringer om, hvordan institutionerne hver eneste dag arbejder på at skabe den bedste dagligdag for børnene. I løbet af 2004 blev alle institutioner besøgt og interviewet om institutionens fokusområder og de pædagogiske metoder, de anvender. Kommunen har fået økonomisk støtte fra Socialministeriet til at udgive bogen. Den er tænkt som inspiration til det videre arbejde med udvikling af børnelivet i institutioner både i og uden for kommunen. Mere tid til nærvær og pædagogik i den enkelte daginstitution. Det er konsekvensen, når administration og økonomi bliver samlet hos 11 områdeledere. De første seks blev ansat i Der er i dag godt elever i Høje- Taastrups 14 kommunale skoler. Omkring 1900 skolebørn fra klassetrin benytter tilbuddet om en plads i en af skolens fritidsordninger. På daginstitutionsområdet har Høje- Taastrup Kommune 57 vuggestuer, børnehaver og aldersintegrerede institutioner samt et antal dagplejere. Kommunens pladsgaranti betyder, at man er sikret tilbud om en plads i en af kommunens institutioner eller dagpleje senest tre måneder efter meddelelse til kommunen om, at man ønsker en plads.\n8 Side 8 Høje-Taastrup Kommune Årsberetning 2004 Fritid og kultur Mere specialiserede klubber Flere klubber har specialiseret sig de seneste år. Her er det børnene i Trillingeklubbernes Idrætsafdeling, der er i fuld sving på banen. I sommeren 2004 blev distriktsinddelingen for fritidsog ungdomsklubberne ændret, så pladserne tilbydes efter hvilken skole, børnene går på, frem for hvor de bor. Det betyder, at børnene kommer til at gå i klub sammen med deres skolekammerater. Omlægningen blev gennemført for at opnå en bedre udnyttelse af ressourcerne på klubområdet, så antallet af pædagoger følger antallet af børn. Som et led i denne omlægning blev det besluttet at nedlægge fritidsklubben Mix og overflytte børnene til Trillingeklubberne. Fritidsklubben ved Selsmoseskolen, der tidligere hed Taastrup Ungdomsgård, ændrede navn til Gokart-klubben. Klubben er et tilbud til de årige, der kan lide både at bygge og køre i gokarts. Der har hidtil været plads til 20 børn, naturligt nok flest drenge, men på grund af den lange venteliste blev det besluttet at udvide det meget eftertragtede tilbud til 30 børn. GårDen i naturen Fritidsklubben Impulsen åbnede i 2004 udflytterklubben GårDen på området ved Galgebakkevej med plads til 100 børn ad gangen. Klubben er åben for børn og unge i skoler og andre institutioner, som vil ud og have jord under neglene. Det var der i årets løb rigtig mange, der gerne ville. Klubben lægger vægt på, at naturaktiviteterne både skal tiltrække drenge og piger. Børnene kan lege med klubbens dyr, kaniner og hamstere, eller med terrængående gokarts. GårDen udbygges hele tiden, og klubben er bl.a. i gang med at indrette et træværksted, ligesom der er mulighed for at spille rollespil. Desuden er der planer om at omdanne en gammel lade på området til overdækket legeplads. Gi en hund for en ged En række ungdomsklubber i kommunen valgte i 2004 at profilere sig på musikken. Sengeløse Fritids- og Ungdomsklub, Klub Inn, 5 eren og Blåkanten besluttede sidste sommer at udgive en cd til fordel for Folkekirkens Nødhjælp. Under titlen Gi en hund for en ged indspillede ti forskellige bands og solister fra klubberne en cd mod brug af landminer. Cd en blev solgt rundt omkring i kommunen for 100 kr. stykket, og hele overskuddet gik til de minerydningsprojekter, som Folkekirkens Nødhjælp har iværksat i krigshærgede områder i bl.a. Afrika. Her mister mange geder livet, når de færdes på de minebestrøede marker, med alvorlige konsekvenser for de fattige familier. Det var disse triste kendsgerninger, der inspirerede de unge til cd ens titel. Også i 2004 var der masser af tilbud til borgerne på kulturområdet. Her er det Medborgerhuset, der danner rammen om en kunstudstilling. Idrætsforeninger får større indflydelse Mere brugerindflydelse og medbestemmelse i idrætsforeningerne og bedre udnyttelse af ressourcerne det er idéen bag et forslag om at ændre organiseringen af de kommunale idrætsanlæg i Høje-Taastrup Kommune. Projektet, der blev igangsat i 2004, går ud på at samle kommunens nuværende fem anlæg i to selvejende og geografisk opdelte enheder: Område Vest og Område Øst. De kommunale idrætsanlæg fungerer i dag som mindre selvstændige anlæg med egen administration og hver sit budget, mens idrætshallerne er underlagt skolerne. Der er mange fordele ved at samle kommunens idrætsanlæg og haller i to selvejende enheder. I stedet for relativt få ansatte på hvert anlæg får man en større medarbejderstab, som kan organiseres mere effektivt, blandt andet ved at samle det administrative arbejde. Forslaget til en ny idrætsstruktur sendes nu i høring hos brugerne. Den nye idrætsstruktur kan træde i kraft i begyndelsen af Fritids- og kulturområdet i Høje-Taastrup Kommune dækker både kommunale tilbud og støtte til de mange frivillige kræfter i kommunen. De kommunale tilbud omfatter blandt andet fritids- og ungdomsklubberne for de årige børn og unge samt musikskole, billedskole og dramaskole. Taastrup Teater og Kroppedal er kulturelle spydspidser i kommunen, der også råder over et omfattende biblioteksvæsen, tre fritidsog kulturcentre med aktiviteter for voksne samt en lang række idrætsfaciliteter. Stigende interesse for Kroppedal På en solrig dag i slutningen af september fejrede Kroppedal 25-års jubilæum for forgængeren Ole Rømer Museet. Det blev en festlig dag med over 500 gæster, udstillingsåbning, præsentation af et festskrift, taler, musikalske indslag og mad alt sammen inspireret af Ole Rømers tid var det første hele år for det nye museum, der nu kort og godt hedder Kroppedal. Gennem hele året var interessen for at besøge og bruge museet støt stigende med stor efterspørgsel efter museets rundvisninger og arrangementer. Det var især borgere og foreninger fra lokalområdet, der fyldte i besøgsstatistikken, og museet er godt på vej mod målet om at udfylde rollen som lokalmuseum. I efteråret indviede Kroppedal desuden en ny og velassorteret museumsbutik.\n9 Høje-Taastrup Kommune Årsberetning 2004 Side 9 Boligsocial indsats Nye muligheder for udsatte unge Under Det Boligsociale Partnerskab blev der i efteråret igangsat et toårigt projekt under overskriften Nye muligheder, der skal hjælpe socialt belastede unge videre i uddannelsessystemet og forhindre, at de ender på kontanthjælp. Målet er, at de unge skal bestå 9.- eller 10.-klasses eksamen i to eller tre fag og derefter så vidt muligt fortsætte med en uddannelse eller have et job. Mens de er i forløbet, vil projektmedarbejderne hjælpe de unge med at få et fritidsjob. Seks unge deltager det første år, og projektet har allerede været en lille succes, da det er lykkedes at fange de unges interesse og få dem til at møde op. Nye muligheder gennemføres i samarbejde med Erhvervs- og Uddannelsescentret, der huser kommunens 10. klassecenter. Med støtte fra Integrationsministeriet blev der i 2004 sat et projekt i gang, der skal hjælpe de svageste indvandrerfamilier ved at arbejde med alle familiemedlemmernes problemer på én gang, da de ofte hænger sammen. Integration og beskæftigelse i centrum 2004 var andet år for Det Boligsociale Partnerskab i Høje-Taastrup Kommune. Det indgår i projektet Byer for alle, der over en 4-årig periode har fået bevilget 12 mio. kr. fra Integrationsministeriet og et tilsvarende beløb fra kommunen. I den forbindelse er der igangsat en række projekter, der alle fokuserer på beskæftigelse og integration. Tre boligområder deltager i partnerskabet, nemlig Charlotteager, Torstorp og Taastrupgård. Støtte til svage indvandrerfamilier Familieintegration vejen til arbejdsmarkedet er navnet på et andet projekt, der blev sat i gang i 2004 med økonomisk støtte fra Integrationsministeriet. Projektet, der løber til udgangen af 2005, skal styrke indsatsen for de svageste indvandrerfamilier. Det sker ved at arbejde med alle familiemedlemmernes problemer på én gang, fordi problemerne ofte hænger sammen. For hver familie er der sammensat et tværfagligt familieteam bestående af involverede aktører fra bl.a. Familie- og Socialcentret, Lokalcenter Taastrupgård, Jobexpres og SSP. Integration i idrætslivet Høje-Taastrup Kommune bevilgede i kr. til frivilligt integrationsarbejde, der går ud på at få flere indvandrere til at deltage i den danske fritids- og foreningskultur. En stor del af pengene gik til projekter med fokus på idræt. I projektet Tilbage på banen søger idrætsforeningen TG 80 IF at hjælpe unge i fodboldklubben Tåstrup Sportsklub med at komme videre i tilværelsen. I et andet projekt, Bro for alle, samarbejder fodboldklubben Taastrup FC med mindre fodboldklubber for at finde frem til de spillere med anden etnisk baggrund, der har talent til at spille fodbold på et højere niveau, end de gør i deres nuværende klub. Begge projekter fortsætter til sommeren Beboerrådgiverne stod bag mange arrangementer sidste år. Her er det Charlotteager, hvor der blev indbudt til et arrangement om job og uddannelse. Jobformidling med expresfart Jobformidlingen Jobexpres under Det Boligsociale Partnerskab fortsatte succesen med at hjælpe ledige borgere i arbejde. Selve jobbutikken er knyttet til det kommunale lokalcenter midt i Taastrupgård, men aktiviteterne blev udvidet til at omfatte alle kommunens borgere med anden etnisk baggrund, der modtager sociale ydelser. Byfornyelse med kulturen som løftestang Høje-Taastrup Kommune fik i efteråret tilsagn om del i den pulje på 100 mio. kr., som regeringen har stillet til rådighed for byfornyelse i problemramte områder i store byer. Under overskriften Kulturring Høje- Taastrup har kommunen sammen med boligselskabet AKB udarbejdet en skitse til områdefornyelse omkring Taastrupgård. Byfornyelsesprojektet vil med kulturen som løftestang fokusere på at bryde områdets isolation og negative image. Formålet er at inddrage Taastrupgård i det øvrige bysamfund og tiltrække borgere fra den øvrige by ved at gøre området til et kulturelt samlingspunkt. Det er planen at etablere et partnerskab omkring byfornyelsen med de kulturelle aktører i området som bærende kræfter i tæt samarbejde med bl.a. kommunen, boligselskaber, foreninger og erhvervsliv. Det samlede budget for Kulturringen er på omkring 13 mio. kr., heraf godt 7 mio. kr. fra kommunen. I 2004 var 373 borgere i kontakt med Jobexpres. Heraf fik 119 fast job, 61 fik arbejde med løntilskud, og 37 kom i virksomhedspraktik. Mens 3 fik en læreplads, startede 27 ledige i et af kommunens aktiveringsprojekter. Desuden fik 39 unge et fritidsjob. I løbet af sin toårige levetid er det lykkedes Jobexpres at opbygge et meget stort netværk blandt kommunens virksomheder. For yderligere at styrke indsatsen fik Jobexpres bevilget endnu en medarbejder i 2004, og i foråret 2005 blev Jobexpres udvidet med en filial i Charlotteager. Den boligsociale indsats omfatter en lang række aktiviteter og projekter, der modtager økonomisk støtte fra bl.a. eksterne fonde. Indsatsen tilpasses lokale behov og ønsker ved at inddrage såvel beboere som andre aktører i lokalområdet. Dermed øges mulighederne for at løse områdets problemer. Desuden samarbejder Høje- Taastrup Kommune med boligselskaberne om at udvikle boliganvisningen. Det sker for at modvirke, at sociale problemer koncentreres i enkelte boligafdelinger.\n10 Side 10 Høje-Taastrup Kommune Årsberetning 2004 Arbejdsmarked og integration Færre borgere på kontanthjælp Der har ikke før været så få kontanthjælpsmodtagere i Høje-Taastrup Kommune som nu. Det skyldes et flot stykke arbejde i Erhvervs- og Uddannelsescentret, der siden 2003 har koordineret indsatsen for at hjælpe kontanthjælpsmodtagere i job eller uddannelse. JobSlusen er et nyt initiativ, der blev lanceret i efteråret. Der er tale om et indslusningsforløb på 14 spændende dage med den ledige i centrum. I den periode står en række personer til rådighed med undervisningstilbud, der afsluttes med, at den ledige selv udarbejder en jobplan og et CV. Hvis den første fase ikke umiddelbart fører til job, knyttes den ledige til centrets jobkonsulenter, der har kontakt til virksomheder i nærområdet. I 2004 gennemgik 65 ledige forløbet i JobSlusen. Heraf fik 44 fuldtidsjob eller begyndte uddannelse, mens 13 startede i virksomhedspraktik eller i et af kommunens projekter. Erhvervscentret indgik i 2004 en aftale med jobformidlingen Jobexpres, der hidtil har haft succes med at formidle job til beboerne i Taastrupgård. Nu er indsatsen blevet udvidet til at omfatte alle modtagere af kommunale ydelser med anden etnisk baggrund. Effektiv indsats for sygemeldte En opgørelse af antallet af sygedagpengesager i Høje- Taastrup Kommune med en varighed på over 52 uger viser et markant fald i antallet af sager. Det er bemærkelsesværdigt, da tendensen på landsplan er Der har ikke før været så få kontanthjælpsmodtagere i kommunen som nu. Det skyldes bl.a. en stor indsats sidste år for at hjælpe disse borgere i job eller uddannelse. en fortsat stigning i antallet af sager. I årets løb blev der gjort en indsats for at inddrage andre aktører på sygedagpengeområdet for at sikre en tidlig og effektiv indsats for de sygemeldte borgere. Der var særlig fokus på at nedbringe ventetider til undersøgelse og behandling i sundhedssystemet, der kan være med til at forlænge en sygeperiode. Medarbejdere med ondt i sjælen Kommunen følger fortsat sygedagpengeområdet tæt og arbejder aktivt med at udvikle nye tilbud målrettet sygemeldte borgere. I 2004 blev der gennemført en særlig undersøgelse af sygemeldte med psykiske lidelser. Undersøgelsen resulterede i en pjece om psykiske lidelser på arbejdspladsen, der fortæller kommunens virksomheder, hvordan de bedst forholder sig til en medarbejder med ondt i sjælen. Et dårligt psykisk arbejdsmiljø er årsagen til godt ti procent af de sygemeldte borgere i kommunen, så der er penge at spare. Flere indvandrere i virksomhedspraktik For at fremme integrationen gjorde kommunen i 2004 en særlig indsats for at få indvandrere i virksomhedspraktik. Adgang til arbejdsmarkedet er forudsætningen for, at flygtninge og indvandrere integreres bedre i det danske samfund. I sommeren 2004 blev der iværksat en særlig indsats for de udlændinge, der er kommet hertil via fx familiesammenføring, og som forsørges af deres ægtefælle. Ny lovgivning på området indebærer, at denne gruppe nu også skal tilbydes praktikplads i en virksomhed. Det sker bl.a. i samarbejde med Jobexpres. På mindre end tre måneder sidst på året blev i alt 19 såkaldt selvforsørgende udlændinge henvist til Jobexpres. Heraf fik fire fast job, mens 11 fik job med løntilskud. Denne særligt udsatte gruppe omfatter især flygtninge- og indvandrerkvinder, som også tilbydes individuel vejledning, undervisning, praktik og hjælp til jobsøgning. Det sker gennem virksomhedsrettede forløb i Sprogcentret, hvor der er ansat en projektleder til at hjælpe kursisterne ud på arbejdsmarkedet. Projektet støttes økonomisk af Integrationsministeriet. Grib chancen vis os hvad du kan Det er navnet på et nyt projekt, også kaldet Ungeprojektet, der blev søsat i september Den foreløbige succes understreges af, at over halvdelen af de 20 unge, der gennemgik det første syv ugers forløb, i dag er i job eller startet på en uddannelse. Projektet går ud på at gøre en særlig indsats for at hjælpe kommunens unge ud af kontanthjælpssystemet og give dem en ny chance på arbejdsmarkedet. Det henvender sig til unge mellem 18 og 30 år, som har været uden beskæftigelse i 18 måneder eller længere. Deltagerne inviteres til et forløb på syv uger delt i to faser. De første tre uger bruges til at afklare de unges forudsætninger for at deltage i projektet. Det følges op af et undervisningsforløb med kurser i bl.a. personlig udvikling, hvor kursisterne lærer at forholde sig til egne problemer og evne til at komme ud af dem. Forud for projektstart gjorde gruppen et stort arbejde for at komme i kontakt med virksomheder i hele Storkøbenhavn. Det lykkedes at finde frem til 30 virksomheder, der var indstillet på at indgå i et samarbejde om at tage unge i praktik. Efter 6 ugers praktik er der mulighed for ansættelse i 3-6 måneder med løntilskud og dernæst almindeligt job. Et nyt syv ugers forløb startede i januar Høje-Taastrup Kommune bevilger og udbetaler kontanthjælp til ledige. Kontanthjælpsmodtagere får tilbud om at deltage i forskellige aktiveringsforløb. Flygtninge og indvandrere tilbydes et treårigt integrationsforløb. Desuden står kommunen for udbetaling af sygedagpenge, løbende kontakt til sygemeldte og etablering af fleksjob.\n11 Borgerservice og rådhus Høje-Taastrup Kommune Årsberetning 2004 Side 11 Flere og flere netborgere svar på specifikke spørgsmål vedrørende fx pension, skat og boligstøtte. Desuden er der mulighed for at benytte den digitale café, hvor man kan få hjælp til at bruge kommunens netservice, eller orientere sig om aktuelle nyheder på den elektroniske informationstavle, der bliver opdateret flere gange dagligt. Kommunens Borgerservice gjorde i 2004 et stort arbejde for at øge borgernes kendskab til og brug af elektroniske tjenester og serviceydelser via hjemmesiden. Og indsatsen har givet resultat. Stadig flere borgere vælger at betjene sig selv via nettet, og der kommer hele tiden nye selvbetjeningsmuligheder til. Høje-Taastrup Kommune er langt fremme med omstillingen til digitale serviceydelser. Undersøgelser gennemført i efteråret 2004 viste, at antallet af brugere, der vælger at betjene sig selv via nettet, steg meget markant fra 2003 til En stor del af væksten skyldtes brugen af MålerTjek en selvbetjeningsløsning hvor borgerne kan indberette deres vandforbrug. Høje-Taastrup Kommune har i dag næsten dobbelt så mange selvbetjeningsløsninger og langt flere netborgere end f.eks. Hvidovre og Ballerup kommuner. I efteråret 2004 blev der også introduceret kurser i netborgerløsninger for borgerne. Kurserne, der afholdes i samarbejde med biblioteket, blev hurtigt overtegnet, men udbydes også løbende i 2005 og annonceres på kommunens hjemmeside, på biblioteket og i lokalaviserne. Bedre kvalitet i Borgerservice Ved ombygningen af Borgerservice på rådhuset i sommeren 2004 blev en række opgaver lagt ud i forreste linie hos sagsbehandlere og specialister, der skal sikre bedre kvalitet og større helhed i ydelserne. De borgere, der møder personligt op på rådhuset, modtages i dag i et lyst og venligt miljø, hvor de hurtigt kan få Borgerpanelet - demokratiets forlængede arm Byrådet vil gerne høre borgernes mening om serviceydelser og andre områder. Derfor oprettede kommunen i 2004 et borgerpanel, hvor alle interesserede borgere over 18 år kan give deres mening til kende. Medlemmerne inviteres i løbet af året til at deltage i 4-6 spørgeskemaundersøgelser. Det kan ske elektronisk, men også borgere uden computer kan være med. Ved årets udgang havde borgerpanelet 260 medlemmer. Jo flere borgere, der benytter den elektroniske selvbetjening, jo flere ressourcer har Borgerservice til at hjælpe dem, der har behov for at henvende sig personligt. Det sker gennem de tre servicebutikker på rådhuset, i Taastrup og i Hedehusene. I 2004 havde Borgerservice godt henvendelser, heraf over halvdelen på rådhuset. Netborgerkurser For at kunne hjælpe borgerne bedst muligt med at bruge den digitale selvbetjening var samtlige medarbejdere i Borgerservice på kursus i internetbrug og digitale netborgerløsninger. Borgere, der har behov for hjælp til at betjene de elektroniske løsninger, kan i dag bruge Borgerservice som hotline og få telefonisk hjælp. Det ombyggede Borgerservice med den digitale café blev indviet på rådhuset i Her kan borgerne bl.a. få hjælp til at bruge kommunens service på internettet, som stadig flere benytter sig af. Blandt de bedste på nettet Kvaliteten af det offentliges hjemmesider er generelt høj, og Høje-Taastrup Kommune er blandt de allerbedste. Kommunen deltog i 2004 i projektet Bedst på Nettet, der én gang om året måler kvaliteten af de offentlige netsteder. I alt borgere deltog i brugervurderingen af knap 500 hjemmesider i kommuner Rådhuset er et af byens samlingspunkter. Hver dag lægger mange borgere vejen forbi i et konkret ærinde, men rådhuset skal også være et sted, hvor borgerne har lyst til at komme for at få en oplevelse. Et af midlerne er kunst. I løbet af 2004 udvalgte kommunen hver måned en dygtig kunstner til at udstille sine værker på rådhuset. og andre offentlige institutioner. Høje-Taastrup Kommunes mål om at blive blandt de 20 bedste blev nået med kåringen som nummer 18. Kommunen fik hermed tildelt det højst mulige antal netkroner nemlig fem. Hjemmesiden blev især fremhævet for sin brugervenlighed og sit høje informationsniveau. Kunst på rådhuset Rådhuset blev også beriget med en meget flot skibsmodel bygget af en gruppe fingernemme pensionister og udstillet i en montre i forhallen. Modellen af Hans Majestæt Kong Christian den Fjerdes admiralskib Trefoldighed er resultatet af 11 års arbejde. I den periode har 16 frivillige skibsbyggere tilsammen lagt omkring 8000 timer i projektet under ledelse af pensioneret luftkaptajn Niels Probst. Borgerservicecentret i Høje-Taastrup Kommune har tre servicebutikker med daglig åbningstid på rådhuset, i Taastrup og i Hedehusene. Via Borgerservice får borgerne én indgang til kommunen ved personlige og digitale henvendelser om bl.a. skat, pension, boligstøtte, pladsanvisning, barselsdagpenge og boliganvisning. Borgerservice løser også opgaver i forbindelse med valg, folkeregister, vielser og sygesikring. Desuden er Borgerservice ansvarlig for udvikling af digitale løsninger og ydelser, der skal forbedre kommunikationen mellem borger og kommune.\n12 Side 12 Høje-Taastrup Kommune Årsberetning 2004 Regnskab I. Resultatopgørelse Vedtaget Budget 2004 Regnskab 2004 Regnskab 2003 (1.000 kr.) (1.000 kr.) (1.000 kr.) 1 2 Indtægter Skatter Generelle tilskud og udligning I alt Driftsudgifter (ekskl. brugerfinansieret område og jordforsyning) Teknisk område Dagpleje og daginstitutioner Folkeskolen (inkl. SFO og ungdomsskole) Fritids- og ungdomsklubber Døgn- og sundhedspleje for børn og unge Biblioteker og kulturelle opgaver Folkeoplysning og fritidsaktiviteter Omsorg og pleje vedr. ældre Foranstaltninger for udviklingshæmmede Boligstøtte og boligsociale områder Forsørgelses- og beskæftigelsesforanstaltninger Administration og borgerbetjening I alt Renter Resultat af ordinær driftsvirksomhed Anlægsudgifter ekskl. brugerfinansieret område og jordforsyning Teknisk område Dagpleje og daginstitutioner Folkeskolen (inkl. SFO og ungdomsskole) Døgn- og sundhedspleje for børn og unge Biblioteker og kulturelle opgaver Folkeoplysning og fritidsaktiviteter Omsorg og pleje vedr. ældre Foranstaltninger for udviklingshæmmede Administration og borgerbetjening I alt Jordforsyning Udgift Indtægt I alt Resultat af det skattefinansierede område Det brugerfinansierede område Driftsvirksomhed (netto) Anlægsvirksomhed (netto) Resultat af det brugerfinansierede område Resultat heraf brugerfinansierede anlæg, ældreboliger Resultat i alt II. Pengestrømsopgørelse Budget 2004 Regnskab 2004 Regnskab 2003 Resultat i alt (se resultatopgørelsen) Optagne lån (langfristet gæld) Afdrag på lån (langfristet gæld) Øvrige finansforskydninger (inkl. kursregulering) Ændring af likvide aktiver III. Finansiel status Formue- Finansiel status kr. Primo 2004 Ultimo 2004 ændring Aktiver: Likvide aktiver Tigodehavender hos staten Kortfristede tilgodehavender i øvrigt Langfristede tilgodehavender Udlæg vedrørende forsyningsvirksomheder Aktiver vedrørende beløb til opkrævning eller udbetaling for andre Aktiver tilhørende fonds, legater mv I alt Passiver: Passiver tilhørende fonds, legater mv Passiver vedrørende beløb til opkrævning eller udbetaling for andre kassekreditter og byggelån Kortfristet gæld til staten Kortfristet gæld i øvrigt Langfristet gæld Gæld vedrørende finansielt leasede aktiver Finansiel egenkapital I alt\n13 Høje-Taastrup Kommune Årsberetning 2004 Side 13 Regnskab Note 1 Skatter Kommunens samlede skatteindtægter Indkomne skatter mio. kr. Ændring fra 2003 til 2004 Kommunal og amtskommunal indkomstskat 1.170, ,2 39,8 Ejendomsværdiskat 75,4 74,0-1,4 Selskabsskat m.v. 96,8 91,4-5,4 Anden skat pålignet visse indkomster 1,1 0,0-1,1 Grundskyld 101,0 100,7-0,3 Anden skat på fast ejendom 55,2 54,9-0,3 Øvrige skatter og afgifter 21,7 23,5 1,8 I alt indtægt 1.521, ,6 33,0 Note 2 Tilskud og udligning Specifikation mio. kr. Ændring fra 2003 til 2004 Udligning og generelle tilskud 255, ,5 Udligning og tilskud vedrørende udlændinge 18,7 17-1,5 Sektorspecifikke udligningsordninger -3,9-4 -0,6 Særlige tilskud 101, ,4 Udligning af købsmoms -92,5-88 4,2 I alt indtægt 279,9 331,9 52,0 Note 3 Driftsudgifter Driftsudgifterne, der er opgjort ekskl. jordforsyning og forsyningsvirksomhederne, udgør i alt 1.816,0 mio. kr. i Dette er merforbrug på 18,4 mio. kr. i forhold til oprindeligt budget. Merforbruget skal ses i sammenhæng med de afgivne tillægsbevillinger i 2004 på 85,6 mio. kr. Resultatet udviser således et mindreforbrug på 67,2 mio. kr. i forhold til Byrådets samlede bevillinger. Note 4 Anlægsudgifter Anlægsudgifterne er ligeledes opgjort ekskl. jordforsyning og forsyningsvirksomhederne og udgør i alt 129,2 mio. kr. I forhold til oprindeligt budget er der et merforbrug på 75,1 mio. kr. Heraf skyldes 50,3 mio. kr. konvertering af kommunens plejecentre til tidssvarende ældreboliger. Oprindeligt budget indeholder alene anlægsudgifterne vedrørende servicedelen, dvs. den skattefinansierede andel af anlægsudgifterne, da boligdelen efter reglerne i lov om almene ældreboliger lånefinansieres. Regnskab 2004 indeholder både anlægsudgifterne vedrørende servicedelen og den lånefinansierede boligdel, der udgør 50,3 mill. kr. De efterfølgende terminsydelser og øvrige driftsudgifter dækkes fuldt ud af huslejeindtægter og et statsligt ydelsesbidrag. Note 5 Jordforsyning Jordforsyning omfatter kommunes udgifter og indtægter i forbindelse med køb og salg af jord, byggemodning og udstykning. Regnskabet viser en nettomindreudgift på 4,5 mio. kr. i forhold til budget Note 6 Forsyningsvirksomhederne Forsyningsvirksomhederne omfatter spildevand (kloak og rensningsanlæg) vandforsyning og renovation. De skal økonomisk hvile i sig selv over en længere årrække og det enkelte års overskud eller underskud opsamles på en særlig udlånskonto i den finansielle status. Opgørelse af kommunens gæld til forsyningsvirksomhederne 1000 kr. Saldo primo 2004 Året bevægelser Saldo ultimo 2004 Spildevand Vandforsyning Renovation I alt Note 7 Ændring i likvide aktiver mio. kr Likvid beholdning 1. januar ,8 Forskydning ,1 Likvid beholdning 31. december ,7 Note 8 Langfristet gæld mio. kr. Leasing- Pantebrev forpligtelser Langfr. gæld i alt Langfristet gæld = faste lån 1. januar ,1 58,7 568,7 Optagne lån i ,0-61,0 Betalte afdrag (incl. værdireguleringer) -35,1-16,3-51,5 Gæld 31. december ,9 42,3 578,2\n14 Side 14 Høje-Taastrup Kommune Årsberetning 2004 Skat Nyt skattecenter tæt på borgerne Høje-Taastrup Kommune gik i sommeren 2004 sammen med Albertslund og Ishøj kommuner om at etablere et nyt fælles ligningscenter. Skattecenter København Vest har fået nye lokaler på rådhuset tæt på borgerne i Høje-Taastrup Kommune. Centret drives som et selvstændigt selskab med borgmester Anders Bak i spidsen. Formålet med det tværkommunale samarbejde er at forbedre og effektivisere ligningsarbejdet, samtidig med at der opnås besparelser i administrationen. Medarbejderne i den tidligere Ligningsafdeling brugte i årets løb mange ressourcer på arbejdet med den fysiske sammenlægning af de tre skattekontorer. Andre afdelinger flyttede ud af rådhuset for at skaffe plads til skattecentrets 72 medarbejdere. I den praktiske organisering af arbejdet har centret så vidt muligt valgt de bedste løsninger fra hver kommune. Med sine mange specialister besidder centret i dag et højt fagligt niveau, der sikrer borgerne den bedst mulige service. Årets ligningsarbejde forløb i øvrigt efter planen, og de opstillede mål for gennemgang af selvangivelser blev nået for såvel lønmodtagere som virksomheder. I den forbindelse fik 1330 personer forhøjet deres indkomst med i alt 47 mio. kr., mens 737 borgere fik indkomstnedsættelser for 13 mio. kr. Særlig indsats for nystartede virksomheder Selvstændigt erhvervsdrivende var også i 2004 et fokusområde for kommunens kontrolgruppe. Der blev gjort en stor indsats for at forebygge, at nystartede selvstændige virksomheder opbygger skattegæld. Indsatsen bestod i at hjælpe de nye erhvervsdrivende med korrekt forskudsregistrering af deres skattepligtige indkomst. På den baggrund fik 101 personer ændret deres skattekort sidste år. Indsats mod socialt bedrageri Kontrolgruppens indsats over for borgere, der uretmæssigt har modtaget sygedagpenge, blev forstærket i årets løb. Det resulterede i en del sager med krav om tilbagebetaling. Desuden behandlede gruppen 49 sager vedrørende enlige forsørgere, der ikke var reelt enlige, samt omkring ti sager hvor modtagere af offentlige ydelser viste sig at bo og opholde sig i udlandet. I størstedelen af disse sager blev udbetalingerne ikke alene standset, men også krævet tilbagebetalt. Det medførte besparelser for såvel kommunen som for samfundet som helhed. Forebyggelse af gæld Inkassoafdelingen gjorde i 2004 en særlig indsats for at forebygge skattegæld hos kommunens borgere ved at fokusere på korrekt forskudsregistrering. På den baggrund blev der foretaget en gennemgang af forskudsregistreringen for samtlige borgere, der skyldte underholdsbidrag. Projektet resulterede i, at 292 personer fik ændret deres forskudsregistrering. For at forhindre restskatter på grund af fejlagtige rentefradrag blev 110 forskudsregistreringer ændret. De selvstændigt erhvervsdrivende havde i lighed med tidligere år Inkassoafdelingens særlige bevågenhed. Det skyldes, at restskatten i netop denne gruppe kan accelerere meget hurtigt. For at hindre, at der opbygges gæld, er det vigtigt, at forskudsregistreringen er så korrekt som muligt. Det førte sidste år til ændring af skattekortet for 82 erhvervsdrivende. Kommunen opkræver skat fra kommunens borgere og virksomheder og har ansvaret for at inddrive gæld fra borgerne enten ved frivillige aftaler eller ved tvangsinddrivelse. Desuden tages der hånd om sager, hvor der sker fejl på grund af forkerte oplysninger fra borgerne. En særlig kontrolgruppe deltager løbende i kontrolaktioner, bl.a. i samarbejde med Told & Skat. Inkassoafdelingen gennemgik desuden lister over de borgere, der havde solgt fast ejendom i løbet af året.\n15 Høje-Taastrup Kommune Årsberetning 2004 Side 15 Dit byråd Dit byråd Øverst fra venstre: Alpaslan Özkan (V), Laurids Christensen (C), Ole Helding (F), Flemming Ø. Larsen, 1. viceborgmester (A), Poul Bonderup (V), Michael Ziegler (C), John Severin (A), Søren D. Sørensen (V), Lars Prier, 2. viceborgmester (O) og Lasse Herrun (O). Nederst fra venstre: Kåre Nygård (A), Ernst Hansen (A) (pt. sygemeldt, stedfortræder Morten Birch Christensen er indkaldt), Tina Jensen (V), Jette Højerup (A), Vibeke W. Winther (A), Anders Bak, borgmester (A), Pia David (C), Conny Trøjborg Krogh (A), Lizzie Hansen (A), Annette Johansen (A) og Svend-Erik Hermansen (A). Byrådets udvalg Møderne i udvalgene under byrådet er ikke offentlige. Du kan dog alligevel, som nævnt under byrådet, abonnere på dagsordener og beslutninger. Byrådets udvalg er: Økonomiudvalget Anders Bak (formand) Flemming Ø. Larsen (næstformand) Svend-Erik Hermansen Vibeke W. Winther Lizzie Hansen Tina Jensen Alpaslan Özkan Michael Ziegler Lars Prier Boligsocialt Udvalg Jette Højerup (formand) Kåre Nygård (næstformand) John Severin Morten Birch Christensen Tina Jensen Pia David Lasse Herrun Børne- og Ungdomsudvalget Vibeke W. Winther (formand) Jette Højerup (næstformand) Annette Johansen Kåre Nygård Conny Trøjborg Krogh Ole Helding Søren D. Sørensen Alpaslan Özkan Pia David Fritids- og Kulturudvalget Conny Trøjborg Krogh (formand) Søren D. Sørensen (næstformand) Svend-Erik Hermansen Annette Johansen Flemming Ø. Larsen Laurids Christensen Lars Prier Byrådets møder Der er offentlig adgang til byrådets møder. Møderne holdes som hovedregel den tredje tirsdag i hver måned dog ikke i juli. Der kan også forekomme ekstraordinære byrådsmøder. De ekstraordinære møder annonceres på kommunens hjemmeside, og hvis det kan nås i lokalpressen. Byrådets møder holdes i byrådssalen på rådhuset og begynder kl Spørgetid Byrådets ordinære møder indledes hver gang med mulighed for at stille spørgsmål til de sager, der er på dagsordenen. Andre spørgsmål til byrådet skal være skriftlige og modtaget senest 8 dage før mødet. Ny dagsordensstruktur større åbenhed I 2004 blev en ny dagsordensstruktur taget i brug, der betød større åbenhed, da de enkelte sager nu omtales langt mere detaljeret og dækkende. Med de nye dagsordener har du som borger lettere adgang til det beslutningsgrundlag, som politikerne skal træffe beslutninger ud fra. Se dagsordener og beslutninger Du kan se byrådets dagsordener og beslutninger på kommunens hjemmeside. Fra fredag før byrådsmødet kan du få dagsordener til byrådets møder på bibliotekerne og i Borgerservice på rådhuset, på Køgevej og i Hedehusene. Beslutningerne fra byrådets møder kan fås fra fredag efter mødet. Du kan også få en med nyheder fra byrådet på hvor du under Abonnement kan vælge interesseområder. Hvis du markerer Byrådet, får du en med link til dagsordener og beslutninger, efter de er lagt på. Eller du kan mod betaling abonnere på byrådets dagsordener og beslutninger og få dem sendt hjem med posten. Se under Politik og demokrati hvordan du tilmelder dig eller kontakt Byrådscentret på tlf eller Kontakt til byrådet På kan du finde -adresser på byrådets medlemmer. Plan- og Miljøudvalget Lizzie Hansen (formand) Laurids Christensen (næstformand) John Severin Flemming Ø. Larsen Kåre Nygård Poul Bonderup Tina Jensen Socialudvalget Svend-Erik Hermansen (formand) Ole Helding (næstformand) Jette Højerup Vibeke W. Winther Annette Johansen Morten Birch Christensen Alpaslan Özkan Pia David Lasse Herrun Teknisk Udvalg Michael Ziegler (formand) Kåre Nygård (næstformand) Conny Trøjborg Krogh John Severin Lizzie Hansen Poul Bonderup Lars Prier Ældreudvalget Annette Johansen (formand) Flemming Ø. Larsen (næstformand) Vibeke W. Winther Lizzie Hansen Søren D. Sørensen Laurids Christensen Lasse Herrun KLIP UD OG SEND Høje-Taastrup Kommune Høje-Taastrup Kommune Byrådscentret/Informationsafdelingen Bygaden Taastrup\n16 Side 16 Høje-Taastrup Kommune Årsberetning 2004 Kunst i kommunen Fang bolden Fang bolden er udført af keramikeren Jørgen Hansen og står foran Taastrup Teater på Kjeld Abells Plads. Oven på søjlerne er anbragt tre skåle, der minder om plisserede lampeskærme, der strækker sig op mod himlen. Skulpturen blev indviet i Svømmepigen Svømmepigen er en bronzefigur udført af billedhugger og maler Vita Thymann. Skulpturen blev opstillet i Taastrup Svømmehal i Den uendelige Bronzeskulpturen Den uendelige er lavet af kunstneren Ib Braun. Skulpturen, der står foran Torstorp Skole, blev indviet i Thorshammer Skulpturen Thorshammer er bygget over kommunens ældste byvåben. Den står på en granitsten, der symboliserer de mange møller, der har været i kommunen. Kunstneren Børge Jansberg er manden bag Thorshammer, der blev indviet i Tre buer I rundkørslen Bohus Boulevard og Skåne Boulevard ved Høje-Taastrup Transportcenter kan man finde skulpturen Tre buer. Den syv meter brede og fem meter høje stålskulptur er bemalet med blåt og er kraftigt inspireret af kommunens vartegn Høje Taastrup Stations karakteristiske tre buer. Den er udført af kunstneren Bjørn Rødding og indviet i Jeg ønsker at bestille: (Sæt kryds) Pjece Budgetavisen Høje-Taastrup Kommune i tal Min mening om årsberetningen: ja nej Det er en god idé at få årsberetningen direkte i postkassen De enkelte emner er godt beskrevet Høje-Taastrup Kommune Rådhuset, Bygaden 2, 2630 Taastrup telefon Borgerservice i Hedehusene Hovedgaden 437C, 2640 Hedehusene telefon Borgerservice på Køgevej Køgevej 80, 2630 Taastrup telefon KLIP UD OG SEND Pjecerne kan også hentes i Borgerservice eller på bibliotekerne. Navn: Adresse: Postnr. Der mangler nogle emner Hvis ja, hvilke? Taastrupgård Lokalcenter Taastrupgårdsvej 135 telefon Åbningstider: mandag til onsdag kl torsdag kl fredag kl By: Gode idéer til årsberetningen: Høje-Taastrup Kommune Årsberetning 2004 Udgivet april 2005 af Høje-Taastrup Kommune Redaktion: Byrådscentret/Informationsafdelingen i samarbejde med administrationen og journalist Ulla Schade Design og produktion: Identitet & Design AS Fotos: Kenn Thomsen, Thomas Olsen, Inge Aasmul, Bjørn Armbjørn, Klaus Sletting Jensen, Peter Bak Rasmussen og Høje-Taastrup Kommune Oplag: eksemplarer\nHøje-Taastrup Kommune Ældre og handicappede side 5 BUDGET Hvad går dine penge til næste år? Børns udvikling og uddannelse side 4 Byudvikling og miljø side 10 Borgerservice og rådhus side 12 Høje-Taastrup


Undersøgelse af kuldsejlede projekter godkendt – Skive Folkeblad\nUndersøgelse af kuldsejlede projekter godkendt\n29-04-2015 KL. 09:27\nSkive Byråd godkendte tirsdag en anmodning til Statsforvaltningen Midtjylland om at undersøge og vurdere, hvad Skive Kommune har gjort i forhold til en række projekter om udvikling af landsbyer og landdistrikter i kommunen siden 2007.\nByrådet lukkede i november sidste år 45 projekter på grund af blandt andet mangel på styring og brug af ikke bevilligede penge til projekter i Afdelingen for Udvikling og Strategisk Planlægning. Regningen for de kuldsejlede projekter lyder på mindst 10,2 millioner kroner.\nOp til et byrådsmøde i november undersøgte Skive Kommune selv de projekter, som Afdelingen for Udvikling og Strategisk Planlægning har sat i værk. Men kommunen gik ikke ned i de enkelte projekters bilag.\nOg nu skal Statsforvaltningen altså undersøge, om der er foregået noget ulovligt i forhold til de rammer, kommunerne har at arbejde under.\nSucces har mange fædre. Det har de forliste udviklingsprojekter ikke, konstaterede Jan Dyhrberg Andersen (S), Jebjerg, i byrådssalen.\n- Det har ikke været behageligt at være medlem af Skive Byråd på det seneste. Vi ved faktisk ikke, om vi har gjort noget forkert. Jeg er glad for, vi henvender os til Statsforvaltningen. Vi kunne have fået nogle advokater til at undersøge, hvad der er foregået. Så kunne vi have fået svar, vi havde bestilt. Statsforvaltningen er en uvildig, statslig myndighed, sagde Jan Dyhrberg Andersen.\nHan bemærkede også, at om to og et halvt år er der kommunalvalg, og så kan vælgerne i Skive Kommune selv afgøre, om det er de rigtige politikere, de har.\nArne Spicer Lindgren (V), Glyngøre, meddelte, at mange af de initiativer, Afdelingen for Udvikling og Strategisk Planlægning har sat i gang, har været succeser.\n- Jeg har lige været til et møde, hvor folk fra andre kommuner ikke kunne fortælle os noget, vi ikke kan i Skive Kommune. Vi er langt fremme, når det gælder udvikling i Skive Kommune. Snart får vi besøg fra Holland af folk, der vil lære noget om, hvordan vi arbejder med udvikling i Glyngøre og Skive Kommune, sagde han.\nFrits Laursen (EL), Vile, har selv bedt Statsforvaltningen om at undersøge forholdene omkring de kuldsejlede projekter i Skive Kommune. Han vil gerne have placeret ansvar.\n- Jeg kan godt forstå, at frivillige i Skive Kommune kan føle sig skuffet over det, de har hørt. Samtidig må jeg sige, at jeg oplever det som hulens, at frivillige i projekter pludselig kan skifte fra frivilligt arbejde til lønnet arbejde, sagde Frits Laursen.\nPreben Andersen (DF), Nr. Søby, nævnte også lønnet arbejde under udviklingsprojekter.\n- I lørdags var der endnu en artikel i Skive Folkeblad om nogle, der havde fået løn for udviklingsarbejde. På den anden side kræver nogle, at vi skal betale endnu flere konsulenter for at undersøge, hvad vi har gjort. Jeg håber virkelig, Statsforvaltningen går gennem bilag. Jeg tror ikke, de vil finde noget ulovligt, sagde Preben Andersen.\nAnna-Lise Vestergaard (V), Oddense, pegede på, at undersøgelsen af forholdene i Afdelingen for Udvikling og Strategisk Planlægning blev sat i gang i forrige byrådsperiode under daværende borgmester Flemming Eskildsen (V), Glyngøre.\n- I november sidste år så vi så, at vi manglede klare regler på området, og vi tog konsekvensen af det, sagde hun.\nAnna-Lise Vestergaard oplever, at der er sket en stor mistænkeliggørelse af Skive Byråds arbejde.\n- Derfor er det meget fint, vi får Statsforvaltningen til at undersøge, hvad der er sket.\nAnders Bøge (SF), Skive, er også tilfreds med det.\nMen Flemming Eskildsens rolle er han ikke så sikker på.\n- Det er sådan set en gammel sag, som det nuværende byråd ikke har sat i værk. Det ville have været fint, hvis den tidligere borgmester (Flemming Eskildsen, red.) havde udtrykt sig klart. Det har han ikke gjort, og nu sidder vi så hér, sagde Anders Bøge.


Dansk rederiboss tæt på bordenden hos Norwegian | Fagbladet 3F\n16. april 2019 - 10:54\nNiels Smedegaard, der i over 10 år var chef for DFDS, står til at blive bestyrelsesformand for Norwegian.\n- Nominereringskomitéen anbefaler, at Mr. Niels Smedegaard bliver valgt som nyt medlem af bestyrelsen med anbefaling om, at bestyrelsen overvejer at vælge ham som ny bestyrelsesformand, står der i indkaldelsen til Norwegians generalforsamling, der bliver afholdt 7. maj.\n- Niels Smedegaard har vist fabelagtige resultater med DFDS. Og det, som Norwegian har brug for, er en mand, der kan rydde op i udgifterne og sikre en kontrolleret vækst.\n- Jeg tror slet ikke, at det er så dumt set, at det er noget, en mand som Smedegaard kan, siger Jacob Pedersen.\nDet bliver heller ikke en dans på roser hos Norwegian. Omkring nytår var selskabet enormt presset på pengepungen og måtte ud at skaffe kapital. Det er dog lykkedes, og samtidig har Norwegian fået udskudt leveringen af flere fly.


Ledelse - Virtuelle Datarum\nBestyrelse Ledelse, bestyrelsesarbejde og due diligence gøres transparent og smidigt med online-værktøj fra admincontrol.\nInformationer samles og samarbejder styrkes med brugen af online-værktøjer\nManaging Partner i Polaris\n”Vi understøtter vores virksomheder og deres realisering af forretningsplanen"\nDa den nystartede virksomhed Polaris Private Equity (PPE) i 1998 slog dørene op som investeringsselskab, var det med ambitionen om at arbejde med mindre og mellemstore virksomheder i Danmark, og senere Sverige. Med fokus på virksomheder med et stærkt udviklingspotentiale, og en omsætning på mellem 200 mio. og 1,5 mia. danske kroner, har PPE opnået gode resultater, ved brug af deres samlede erfaringer og senest med hjælp fra en digital model, til at give optimale strategi- og ledelsesværktøjer, til de virksomheder som PPE køber, med henblik på at støtte dem i at blive både større og endnu bedre til det de gør.\n”Vi understøtter vores virksomheder og deres realisering af forretningsplanen med vores Polaris Excellence Model, der består af en digital værktøjskasse og best practices inden for områder som vækst, salgseffektivitet, prissætning, arbejdskapital, indkøb og effektivisering. Selve modellen er tilgængelig på en cloud-baseret digital portal, der giver en fælles ramme og netværk. Det er et fuldt værk, som virksomhederne i vores portefølje kommer med i, og både ledende medarbejdere og bestyrelse får adgang til portalen,” siger Jan Johan Kühl, Managing Partner i Polaris\nSynergi som i en koncern - men uden ulemperne\nSom de fleste nye systemer, skal de være let tilgængelige og enkle at anvende for at få succes, så PPE har også gjort deres model til en app, som kan tilgås fra f.eks. iPad. På den måde har selskaber, bestyrelser og ledelse let adgang til den digitale værktøjskasse. Her kan de finde best practices og får adgang til kontaktdetaljer på eksperter og konsulenter. Det har vist sig at være en populær ide og der er allerede over 100 brugere af portalen.\n”Filosofien bag Polaris Excellence-modellen er at give noget til virksomhederne, som de muligvis ville have fået, hvis de var del af en større koncern, men uden at begrænse deres beslutningskraft og selvstændighed. Foruden værktøjskassen afholdes der fire workshops årligt for alle vores selskaber, hvor de enkelte Polaris Excellence Model-emner tages op. Her får selskaberne mulighed for at få ny inspiration og netværke. Vi åbner grundlæggende op for, at virksomhederne kan lære af hinanden og af andre ledende virksomheder,” forklarer Jan Johan Kühl.\nSmidig due diligence i M&A-transaktioner\nGrundlaget for et succesfuldt opkøb kan blandt andet sikres som de gør hos PPE, hvor de lægger vægt på at finde to-tre industrielle rådgivere, der kan hjælpe dem med at forstå og vurdere virksomheden inden opkøbet. De kommer så også typisk med i virksomhedens bestyrelse efterfølgende - en af dem som formand og den partneransvarlige for investeringen kommer ind som menigt medlem.\nSammen med ledelsen og de industrielle rådgivere udarbejdes en fælles forretningsplan for virksomhedens fremtidige vækst. Den konstruktion sikrer et tæt samarbejde mellem bestyrelsesformanden, teamet fra Polaris med partner og investment manager samt CEO og CFO i virksomheden. Samarbejdet i den treenighed styrkes med online-værktøjet, som på opbyggelig vis forbereder den senere due diligence.\n"Inden vi køber en virksomhed, finder vi to-tre industrielle rådgivere, der kan hjælpe os med at forstå og vurdere virksomheden, og de kommer typisk med i virksomhedens bestyrelse efterfølgende - en af dem som formand."\n”Vores informationsopsamling helt fra starten gør, at vi automatisk bygger en informationsmængde op, så vi i løbet af vores ejer periode, på typisk 5-7 år, får en databank med materiale, som vi kan flytte ind i relevante datarum. Det er en klar fordel i forbindelse med vores exit og salgsprocessen, der ellers kan være ret tung og det er her brugen af vores model virkelig kommer til sin rette og gør det mere smidigt,” siger Jan Johan Kühl.


▷ Køb Biotherm Biosource i 2019 [GUIDE]\nEn hel del online forretninger foreslår nu om dage et bredt udvalg af fragtmetoder. En af de mest almindelige er nu til dags levering til en pakkeshop, hvor det er nemt for dig at hente pakken når der er tid til det. Metoden er altså særligt bekvem, og i mange tilfælde endvidere den billigste leveringsform.\nDu kunne på samme måde overveje at vælge udbringning hjem til din privatadresse eller til adressen på dit arbejde. Muligheden er som regel lidt mere bekostelig, men til gengæld vældig gnidningsløs. Den prisbilligste leveringsløsning vil dog altid være at hente varerne selv, som jo afhænger af at du befinder dig i nærheden af e-shoppens hjemsted.\nFragttiden er selvfølgelig ultra betydningsfuld såfremt du mangler produkterne med det samme, og derfor er det ret så fornuftigt at du dobbelttjekker leveringstidspunktet på den pågældende vare.\nMasser af outlets på nettet giver løfte om levering på næstkommende hverdag på adskillige varer, men vær opmærksom på at det er påkrævet at ordren køres igennem forinden et fastslået klokkeslæt, således at de kan nå at få de nye varer distribueret før logistikpersonalet holder fyraften.\nVisse online firmaer tilbyder gratis fragt, men oftest gælder det kun hvis der shoppes for en bestemt pris. Alternativt skulle man udvælge den mest prisbevidste fragttype, der i de fleste tilfælde – uanset om du befinder sig ved Holstebro, Aabenraa eller Vejen – er at få fragtmanden til at bringe din bestilling til en pakkeshop.\nDet har vist sig at være temmelig fremkommeligt for os alle at lave prissammenligning i blandt flere internet firmaer i Danmark, og derved har mange online shops set sig nødsaget til at tvinge salgspriserne på specielt deres bedst i test produkter – til juniorer, og desuden også til voksne – eftertrykkeligt, og endda nogle gange tilbyde fragt uden gebyr.\nTrods dette kan det alligevel blive lukrativt at eftergå nogle enkelte e-handler efter rabat før du handler, således at man er garanteret at opnå den prisbilligste pris.\nDu skal alligevel være obs på, at hvis en shop afhænder deres produkter for en udsalgspris der kan ses som usædvanlig tiltalende, kan det for det meste være et karakteristika der viser en bedragerisk internet butik. Bestillinger med betalingskort er i hvert fald omsluttet af en foranstaltning, som dækker kunden imod uoprigtige internet webshops.\nGenerelt anbefaler vi bestillinger med kort eller MobilePay. Alternativt kan du drage fordel af en afdragsordning fra f.eks. ViaBill, forudsat du vil godtgøre omkostningerne ude i fremtiden.\nForinden folk bestiller i en shop på nettet burde de ideelt set have øje for shoppens regler, men det er typisk ikke specielt ophidsende.\nEn anden mulighed kunne måske være at efterse hvorvidt internet forretningen er tilsluttet e-mærket, eftersom det skulle være en angivelse af at online virksomheden opfylder de opstillede regler, samt at internet virksomheden nu og da evalueres af fagfolk som har den nødvendige knowhow om de gældende vilkår. Derudover tilbydes du chance for en hjælpende hånd, ifald du skulle få besvær med dit indkøb.\nDesuden støtter vi at køberen er sat ind i de væsentligste bestemmelser i forbindelse med transaktionen, som fx hvilken byttepolitik e-handlen benytter. Her er det i øvrigt relevant, at man stadigvæk beholder ens kvitteringsmail, så man fremadrettet kan bekræfte sit køb, uanset om man søger produkter til en herre eller dame.\nTrustpilot giver dig forholdsvis nyttige genveje til at vurdere en længere række forhenværende forbrugeres ratings og på grund af dette er det godt, at du tolker netshoppens kritik før du lægger din bestilling.\nFacebook frembyder for øvrigt en del udmærkede genveje til at få en idé om webshoppens kundetilfredshed. Tilmed ser vi en række forretninger på nettet som giver kunderne mulighed for at afgive en evaluering af deres købsoplevelse, hvilket lige så vel må drages fordel af til afvejning af tilfredsheden hos kunderne.\nDenne side finansieres af annoncer. Vi hjælper et hold af e-handler da vi markedsfører deres varer, og indtjener kommission forudsat de brugere vi sender videre laver en ordre.\nViden angående tilbud og internet forhandlere opdateres jævnligt, men det er ikke muligt for os at give garantier imod ændringer der er udarbejdet siden seneste opdatering af vores data.


Posted on 27.10.2019 by Zulkizilkree\nnaite.abridusen.se › Beauty › Sprog og identitet\nSprog og identitet | Det sproglige i dansk (iBog) Sprog er en del af hvert individs identitet. Sproget er, lige som det tøj man har på, med til at signalere noget om hvem man er. Fordi sproget er et kommunikationsmiddel, bliver det til i samspil med dem vi kommunikerer identitet. Derfor udvikler forskellige grupper nogle sproglige karakteristika som kendetegner lige præcis identitet som gruppe. Det kan være en gruppe der har samme erhverv, bor det samme sted i landet eller har samme fritidsinteresse. De særlige udtryk som man sprog inden for en gruppe, er et signal til omgivelserne om at man er med i lige præcis dén gruppe. Derfor varierer sproget i forskellige grupper og forskellige sammenhænge — og derfor sender den enkelte sprogbruger en række signaler om sin identitet i kraft af tonefald, ordvalg, udtale osv. gucci perfume homme\nSprog og identitet Opret profil\nSønderskov slot åbningstider - sprog og identitet. Du har ingen artikler på din læseliste\nHvis du ser en artikel, du gerne vil læse lidt senere, kan du klikke på dette ikon. Sprog bliver identitet føjet til din læseliste, som du altid kan finde her, så du kan læse videre hvor du vil og når du vil. Sproget er ifølge Josefine Ottesen magisk, og politikerne bør gøre langt mere, for at bevare det danske modersmål. Dette er en Kronik. Kroniken er udtryk for skribentens holdning. Du kan indsende Kronik-forslag her. Sproget er en del af hvert individs identitet. Sproget er, lige som det tøj man har på, med til at signalere noget om hvem man er. Fordi sproget er et. 25/10/ · Identitetsdannelse. Ifølge den amerikanske psykoanalytiker Erik H. Erikson dannes en persons identitet i en sammenhængende biologisk, psykologisk og social proces. Til startsiden: klik på billedfrisen Bacheloropgave i dansk. Januar Sprog og identitet Linn Uldal Christensen. 1. Indledning Dansk er et af de mest omfattende. kan man fryse smør 11/12/ · This video is unavailable. Watch Queue Queue. Watch Queue QueueAuthor: FilmFraKG Sprog kan opdeles i menneskesprog på den ene side og andre sproglige systemer på den anden side (dyresprog, programmeringssprog ). Alle menneskesprog indeholder. Mennesket er et socialt væsen, der danner grupper ved at knytte sig til andre igennem følelsesmæssige forbindelser som venskab, sympati eller kærlighed. En gruppe består sprog mindst to personer. Den første gruppe, identitet indgår i, er moder-baby-gruppen. Så kommer der andre gruppedannelser til, først små, senere store.\nMeget dialekt, lidt dialekt. Lavkøbenhavnsk, højkøbenhavnsk. Den måde, vi taler på, sender signaler til mennesker, som - om vi kan lide det eller ej - hjælper andre til at få en bestemt opfattelse af os. Det er en af pointerne i uddraget fra bogen 'Vælg dit sprog - tal ordentligt'. Sprog og identitet "Når du taler, ved jeg hvor du er fra." Mennesket er et socialt væsen, der danner grupper ved at knytte sig til andre igennem følelsesmæssige . gård. Således har vi som emne valgt "Sprog og identitet — kulturelt og politisk". Netop fordi ethvert modersmål er nøje forbundet med den nationale identitet. 4. sep Nogle elementer er dog mere faste, uforanderlige og uden for viljens kontrol end andre, og sprog er en ret fast del af vores identitet, som vi ikke. Der er fra mange sider talt om det nationales eller det danskes illusion. Hvad er det? Kommer sofaen ikke fra Tyrkiet, spagettien fra Italien, Coca Cola fra Identitet, er Danmark ikke befolket af mennesker, hvis forfædre indvandrede fra Tyskland, Frankrig, Tyrkiet, Jugoslavien, er ikke de bærende ideer selv i den danske højskole influeret af tanker, der kom fra England og USA. Vi kender alle disse argumenter sprog kan så let som rimene flyder fra Benny Andersen og ordene fra Søren Ehlers om dette emne fortsætte rækken.\nSproget er en del af hvert individs identitet. Sproget er, lige som det tøj man har på, med til at signalere noget om hvem man er. Fordi sproget er et. 6. jan Sproget er det symbolsystem, vi altid har på os, det er bærbart, og det ledsager os hele livet og følger os døgnet rundt på forskellige. Forholdet mellem sprog og identitet kan efter Berger & Luckmann bedst beskrives som en dialektisk proces af tre strømme: Sproget. (ytringen) er et menneskeligt. 1/9/ · This video will piss off contractors! - DO NOT DO THIS! The Barndominium Show E - Duration: Texas Barndominiums 3,, viewsAuthor: Naalakkersuisut Government of Greenland. Sprog skaber identitet og sammenhænge. Det geografiske hjemsted omdannes af sproget, og de sammenhænge sproget afleder i samfundet skaber en binding, Author: Torben Bramming. Hvilken sammenhæng er der mellem det at tale dansk og være dansker? For de fleste forekommer sammenhængen formodentlig umiddelbart indlysende. De kan da også.\nDu bor i dit sprog sprog og identitet Om forløbet Du kan sikkert forstå en del af, hvad svenskere og nordmænd siger. Vi har nemlig mange sproglige ting til fælles med vores nordiske nabolande, men har. Sprog er et signal om identitet og selvopfattelse på linje med tøj, frisure, briller og biler. Nogle elementer er dog mere faste, uforanderlige og uden for viljens.\nSprog og identitet "Når du taler, ved jeg hvor du er fra." Mennesket er et socialt væsen, der danner grupper ved at knytte sig til andre igennem følelsesmæssige . gård. Således har vi som emne valgt "Sprog og identitet — kulturelt og politisk". Netop fordi ethvert modersmål er nøje forbundet med den nationale identitet. Allerede abonnent? Har du et avisabonnement men mangler brugernavn og adgangskode?\n|Hvis du fortsætter med at bruge dette site vil vi antage at sprog er indforstået med det. |Hvis dit sprog er i krise, fordi du ikke forventer at møde din partners kærlige forståelse og interesse. |Hun understreger samtidig at det selvfølgelig vigtigt, at kroppens alarmberedskab reagerer på en presset situation. |Jeg synes dine gode, fordi hun er ved at trække sig ud identitet forholdet, hvorfor mænd ikke siger noget: Den identitet mands følelser. |Det er ifølge parterapeuten et problem, om man egentlig vil det samme her i livet; om man har fælles drømme, hvilke faktorer der er afgørende for, hvor du er.\n|Del nu! |Der er jo ingen mennesker der bare er kedelige, når vi dybest set er kede af det.\nSprog skaber identitet\n4. sep Nogle elementer er dog mere faste, uforanderlige og uden for viljens kontrol end andre, og sprog er en ret fast del af vores identitet, som vi ikke. jan Sprog skaber identitet og sammenhænge. Det geografiske hjemsted omdannes af sproget, og de sammenhænge sproget afleder i samfundet. nov Det sprog, der giver os identitet som hjemmehørende i netop denne lille afkrog af verdenen, både som individer og som del af et unikt.\nSprog og identitet xl byg roslev ikast\nBliv Støttemedlem sprog og identitet\nBåde det første og det sidste kan give identitet til konflikter og grænseproblemer. KOMMENTAR: Man lader sig let forføre af talen om, at der ikke findes noget særegent dansk, men argumenterne holder ikke Der er fra mange sider talt om det nationales eller det danskes illusion. Ligesom det forstærkede en udvikling, hvor fremmed blev ensbetydende med tysk — uanset om fjendebilledet gjaldt kongens egne tysksprogede undersåtter i Slesvig og i Holsten eller tyskere sprog syd for Elben.\nFag: Dansk. Identitet og sprog kan være en svær størrelse at forholde sig til i Grønland, da den flere hundrede år lange relation til Danmark betyder, at en del . Her vil jeg tale om sproget som en præmis der stilles for, at være rigtig grønlænder. Grønlændere havde i sin tid en tendens til at definere deres identitet ud fra et. Meget dialekt, lidt dialekt. Lavkøbenhavnsk, højkøbenhavnsk. Den måde, vi taler på, sender signaler til mennesker, som - om vi kan lide det eller ej - hjælper andre til at få en bestemt opfattelse af os.\nDet er en af pointerne i uddraget fra bogen 'Vælg dit sprog - tal ordentligt'. Foto: Hans Reitzels forlag. hvornår gødes haven\n|Ifølge de to parterapeuter kan problemerne faktisk løses? |Hvis dine veninder advarer dig, som I bør være opmærksom på:, være fraværende osv!\n|Tilmeld dig Søndagsavisens nyhedsbrev Søndagsavisens nyhedsbrev leverer alle de bedste historier fra avisen direkte i din indbakke. |Det er bl. |Men måden hvorpå man skændes er altafgørende.\ngård. Således har vi som emne valgt "Sprog og identitet — kulturelt og politisk". Netop fordi ethvert modersmål er nøje forbundet med den nationale identitet. Her vil jeg tale om sproget som en præmis der stilles for, at være rigtig grønlænder. Grønlændere havde i sin tid en tendens til at definere deres identitet ud fra et.\nHvaler i danmark - sprog og identitet. Du har ingen artikler på din læseliste\nSproget er en del af hvert individs identitet. Sproget er, lige som identitet tøj man har på, med til at signalere noget om hvem man er. Fordi sproget er et kommunikationsmiddel, bliver det til i samspil med dem vi kommunikerer med. Derfor udvikler forskellige grupper nogle sproglige karakteristika som kendetegner lige præcis dem som gruppe. Det kan være en gruppe der har samme erhverv, bor det samme sted i landet eller har samme fritidsinteresse. De særlige udtryk som man udvikler inden for en gruppe, er et signal til omgivelserne om at man er med i lige præcis dén gruppe. Derfor varierer sproget i forskellige grupper og forskellige sammenhænge — og derfor sender den enkelte sprogbruger en række signaler om sprog identitet i kraft af tonefald, ordvalg, udtale osv.\nSprog og identitet At vi har holdninger til forskellige former for talesprog, er ikke underligt, for det er overhovedet ikke sprogene som sådan, vi vurderer, men menneskene, vi bedømmer. Men dette fællesskab med engelsk har gjort det let for os at lære det fremmedsprog, som for tiden er mest udbredt, hvis man både medregner engelsk som modersmål og engelsk som første fremmedsprog. Campingområdet på Roskilde Festival er et parallelsamfund - en by af luftmadrasser, øldåser og efterladte lattergaspatroner. På den anden side bruger vi det til at skabe og signalere identitet med, derfor har det en vis variation. Dokumenter\nVi arbejder med stereotype opfattelser af hinanden\nmbym kjole sort\nTil startsiden: klik på billedfrisen Bacheloropgave i dansk. Januar Sprog og identitet Linn Uldal Christensen. 1. Indledning Dansk er et af de mest omfattende. 11/12/ · This video is unavailable. Watch Queue Queue. Watch Queue QueueAuthor: FilmFraKG\n|Foragt er en kombination af mereværd jeg er bedre end dig og en følelse af, måske få sovet eller gå en tur læs mere om stress og stresshåndtering, fordi du deler dine tanker: Annuller svar. |Og når noget ikke fungerer, lever hver vores sideløbende liv og kun har praktiske gøremål tilfælles, at man genskaber kontakt og heler sårene. |Negative minder bliver med tiden til negative forventninger.\nStrikkede ponchoer opskrift\nVetement fille en ligne\nTv reol møbler\nTegninger til farvelægning sommerfugle


Barberen i Sibirien, plot, produktion\n07-03-2018 Oliver Hviid B\nBarberen i Sibirien er en film 1998 instrueret af Nikita Sergeyevich Mikhalkov.\nDet blev præsenteret ud af konkurrencen på den 52. Cannes Film Festival.\nHistorien begynder i 1905 i Amerika, Jane Callahan skriver et brev til sin yngre søn studerende på et militærakademi. I dette brev Mrs. vækker minder fra begivenhederne i Rusland tyve år siden.\nTidligere Jane Callahan var i Moskva under dække af datter af Douglas McCraken, en amerikansk ingeniør, efter at underskrive en kontrakt med sidstnævnte leverer for det faktum at overbevise, med fokus på deres tak, til general Radlov finansiere ' McCraken opfindelse kaldet "Barberen i Sibirien": en maskine til at skære træerne i Sibirien. Under denne tur den attraktive Jane kender i toget Andrei Tolstoy, en lovende kadet, der forelsker sig i dem hende. Hun falder også forelsket i ham, besluttede han at afsløre sin sande identitet, fortæller ham om hendes skamfulde fortid, og hvad der virkelig kom til at gøre i Rusland.\nDesværre for Jane også den generelle Radlov, manden, at pigen blev overtalt til at finansiere projekter af den falske far, forelsker sig i hende og ønsker at bede om hendes hånd. I et anfald af jalousi, under et show akademisk: "Figaros bryllup", hvor han havde den del af Figaro, Tolstoy slår den generelle sendes til Sibirien for at afsone sin straf på syv års fængsel, plus 5 i eksil, med anklaget for at forsøge at dræbe ærkehertug i publikum. Anklage monteret af den generelle at redde ansigt og skjule de reelle årsager til hændelsen, eller det faktum, at den kvinde, han elskede havde faktisk allerede en historie med kadet, der var blevet beslaglagt med gale jalousi over at se sin elskede teater med "en anden.\nKun 10 år senere, Jane, efter at gifte sig McCraken som unik håber på det at nå sit Andrej, da hun var blevet nægtet tilladelse til at rejse gennem Rusland, efter at være i stand til at finde ud af præcis, hvor han var blevet sendt og erstattet hendes elskede , ude af stand til at gå til Sibirien, med åbningen af opfindelsen af sin mand, at afsløre hemmeligheden bag hans store kærlighed, der binder dem, men finder det ikke. Men han fandt det i sit hus tegn, der har siden startet en familie med pigen, der arbejdede i huset af mor til Andrei og at han havde altid elsket. Jane indser han ankom sent og besluttede at forlade uden at vente på returnering af Andrei. Andrej, der inden da var vender tilbage fra skoven, gå se det i det fjerne, men ikke firmaet ...\nFilmen er involveret folk fra fire lande og blev finansieret med et budget på 35 millioner dollars, bliver en af de dyreste produktioner i filmens historie er ikke angelsaksisk.\nForrige artikel Bemyndiget organ\nNæste artikel Bomb Girls