Sikkert Patientflow. Indhold. Projektbeskrivelse 21. november PDF\nDownload "Sikkert Patientflow. Indhold. Projektbeskrivelse 21. november 2014"\n1 Sikkert Patientflow Projektbeskrivelse 21. november 2014 Indhold Resume... 2 Indledning... 2 Metoder... 3 Flowpakken... 3 Patient- og pårørendeinvolvering... 3 Ledelsessporet... 3 Andre spor, der p.t. overvejes... 4 Forbedringsmodellen... 4 Gennembrudsmetoden... 4 Real Time Demand Capacity Management (RTDC)... 5 Waste identification tool... 6 I Patientens Fodspor... 6 Målinger... 6 Organisation... 7 Styregruppe... 7 Projektledelse... 7 International konsulentbistand... 7 Fakultet... 7 Deltagende sygehuse... 8 Regionsrepræsentanter... 8 Kommunikation... 8 Tidslinje... 9 Projektfaser... 9 Forberedelsesfase (indtil marts 2014)... 9 Implementering (marts 2014 januar 2015) Afrapporteringsfase (januar dec. 2015) Tilpasnings- og spredningsfase (2016) Risikovurdering Økonomi Litteratur\n2 Resume En ikke ubetydelig andel af patienterne, der er indlagt på akutsygehusene oplever i dag unødig ventetid i forbindelse med indlæggelse, overflytning, diagnostik, behandling og udskrivelse. Dansk Selskab for Patientsikkerhed (DSFP) har i samarbejde med regionerne, Danske Regioner og med økonomisk støtte fra TrygFonden formuleret et ambitiøst projekt under navnet Sikkert Patientflow, der skal skabe mere sammenhængende forløb for patienterne på akutsygehusene. Ved at styrke sammenhængen på sygehusene er det projektets mål at sikre, at den rigtige patient er i den rigtige seng på det rigtige tidspunkt. I et patientperspektiv er det målet at sikre, at den enkelte patient oplever et sikkert og sammenhængende indlæggelsesforløb af høj kvalitet uden unødig ventetid. Et væsentlig element i at sikre den rettidige diagnostik, pleje og behandling er at kunne forudse antallet af patienter på forskellige tidspunkter af døgnet, ugen, måneden mv. og at anvende denne viden til at danne sig et overblik over kapaciteten for at kunne planlægge indlæggelser, overflytninger og udskrivelser. Real Time Demand Capacity management (RTDC) er en metode til at optimere patientflow udviklet af Institute for Healthcare Improvement (IHI) på baggrund af et samarbejde med mere end 60amerikanske sygehuse. Det centrale i metoden er, at man dagligt struktureret forudsiger udbud og efterspørgsel i forhold til patientbehandling, lægger en helt konkret plan på afdelings- og sygehusniveau og evaluerer om planen holdt for dermed at lære af egne erfaringer. RTDC er samtidig et robust værktøj til at identificere de vigtige flaskehalse i flowet og give sygehuset mulighed for at reagere på dem. Således kan RTDC understøtte en mere stabil drift på sygehusene, styrke patientsikkerheden, arbejdsmiljøet og forbedre patientoplevelsen. Udover RTDC er projektet bl.a. baseret på metoderne forbedringsmodellen, gennembrudsmetoden samt statistisk procesforbedring (SPC), som DSFP har anvendt i Patientsikkert Sygehus. Sikkert Patientflow har dermed en ambition om at medvirke til både varige forbedringer samt til udvikling af et fundament for det videre arbejde med kvalitetsforbedringer og patientsikkerhed på sygehusene. Tolv akutsygehuse deltager i Sikkert Patientflow. Alle regioner har minimum et sygehus repræsenteret i projektet, der løber fra Projektet udføres med ekspertbistand fra bl.a. Institute for Healthcare Improvement (IHI), der er internationalt anerkendt for sin ekspertise til at skabe hurtige og varige forbedringer i kvalitet og patientsikkerhed. Indledning En ikke ubetydelig andel af patienterne på sygehusene oplever i dag unødig ventetid på modtagelse, overflytning, diagnostik, behandling og udskrivelse. Samtidig etableres der i disse år akutsygehuse med akutmodtagelser i alle regioner. I den forbindelse etableres en lang række nye arbejdsgange på sygehusene. Akutsygehusene etableres med det formål at sikre, at akut syge patienter mødes med de nødvendige sundhedsfaglige kompetencer og specialiserede udstyr 1, 2. Imidlertid er der risiko for unødig ventetid for patienterne, hvis de ikke kan tilses, undersøges, behandles, overflyttes eller udskrives rettidigt. Implementeringen af projektet har derfor til formål at bidrage til: bedre intern kommunikation og mere effektivt teamsamarbejde sikrere patientforløb gennem handling før der opstår køer og ventetid ændring af planlægning så der styres på timer i stedet for på dage i forbindelse med udskrivelser identifikation af flaskehalse mhp. optimering af arbejdsgange Ved at styrke sammenhængen på sygehusene er det projektets mål at sikre, at den rigtige patient er i den rigtige seng på det rigtige tidspunkt. I et patientperspektiv er det målet at sikre, at den enkelte patient oplever et sikkert og sammenhængende indlæggelsesforløb af høj kvalitet uden unødig ventetid. Sikkert Patientflow er et samarbejde mellem regionerne, Danske Regioner, TrygFonden og Dansk Selskab for Patientsikkerhed. 2\n3 Metoder Sikkert Patientflow handler om at give sundhedspersonalet i forreste linje indblik i og mulighed for at arbejde struktureret med forudsigelser af indlæggelser, udskrivelser og overflytninger. For at nå målene er det nødvendigt, at der er ledelsesmæssigt engagement i og opbakning til forbedringsarbejdet. Derfor stiller Sikkert Patientflow ikke kun krav til de sundhedspersonalet men også til sygehus- og afdelingsledelser. Sikkert Patientflow består for nuværende af følgende elementer (der alle beskrives mere indgående nedenfor): Flowpakken Overblik over indlæggelser og udskrivelser på sengeafsnitsniveau vha. tavlemøder (Huddle) på alle sengeafsnit på sygehuset med fokus på planer for indlagte patienter og konkrete aftaler om, hvem der har ansvar for at fjerne barrierer for rettidig udskrivelse Styring af udskrivelser og overflytninger på timer i stedet for dage. Fokus på udskrivelse til primærsektoren tidligt i dagvagten. Indførelse af en daglig kort, fokuseret fælles kapacitetskonference (Bedmeeting) på sygehusniveau med deltagelse af en repræsentant fra alle involverede sengeafsnit samt relevante andre afdelinger (fx service-, billediagnostik, operationsgang etc.) med fokus på forudsigelser af behov hos patienter, der afventer udskrivelse samt gensidig orientering. Heri indgår en systematisk læring af gårsdagens forudsigelser Anvendelse af historiske data til forudsigelse af mønstre i indlæggelser Afklaring af omfanget af spildt indlæggelsestid vha. Waste Identification Tool Afdækning af patientperspektivet vha. ledelsesredskabet I Patientens Fodspor Idekatalog til patient- og pårørendeinvolvering Samarbejde med patienter og pårørende er en vigtig del af arbejdet med patientsikkerhedspakkerne i forbedringsprojekterne. Patienter og pårørende ser systemet fra et andet perspektiv end de sundhedsprofessionelle og kan således bidrage med relevante og nye ideer til forbedringer. Ved at se på arbejdsgange og daglige rutiner fra patienters og pårørendes perspektiv bliver der sat spørgsmålstegn ved gamle, og måske uhensigtsmæssige, rutiner. Sammen kan patienter, pårørende og sundhedsprofessionelle skabe et sundhedsvæsen, hvor det reelt kan mærkes, at det er til for patienterne. Til Dansk Selskab for Patientsikkerheds forbedringsprojekter er derfor udarbejdet et idekatalog til patient- og pårørendeinvolvering i forbedringsprojekter. Formålet er at fremhæve indsatser, som kan understøtte samarbejdet mellem patienter, pårørende og sundhedsprofessionelle som led i forbedring af arbejdsgange. Patient- og pårørendesamarbejde bliver i idékataloget inddelt i tre overordnede indsatsområder: Indsatser, der fremmer patienters og pårørendes bidrag i forbedringsarbejdet Indsatser, der fremmer samarbejde med patienter og pårørende om patientsikkerhed i dagligdagen Indsatser, der fremmer åbenhed og gennemsigtighed om forbedringsarbejdet Idékataloget er præsenteret for projektsygehusene og er tilgængeligt på Ledelsessporet Ledere på alle niveauer har en meget vigtig rolle i arbejdet med at forbedre patientsikkerheden. Ledelsen skal motivere, sikre fremdrift og har ansvaret for, at forbedringer fastholdes på langt sigt. Ledelsens opgaver er at sætte patientsikkerhed på dagordenen, holde tæt kontakt med de team, der arbejder i frontlinjen, og fjerne de barrierer, som forhindrer forbedringsarbejdet. Det er også ledelsens ansvar at følge op på, om forbedringsarbejdet skrider planmæssigt frem, og om de fastsatte mål og delmål nås. Dette gøres helt konkret ved regelmæssigt at efterspørge data fra forbedringsprojekterne. Ledelsen har desuden en vigtig funktion som rollemodel. Når ledelsen i dagligdagen anvender fx tjeklister, sikker mundtlig kommunikation og PDSA (småskalaafprøvninger), demonstreres for hele organisationen, at det er vigtige metoder i patientsikkerheden. Det er ledelsens ansvar at sikre, at de rette kompetencer samt vejledninger og instrukser, der relaterer til sundhedsfaglige opgaver, er til stede. 3\n4 Til forbedringsprojekterne er derfor udviklet en ledelsespakke, der er sammensat på grundlag af litteratur og inspiration fra Institute for Healthcare Improvement (IHI), og internationale eksperter i forandringsledelse, fx Jim Reinertsen og Don Berwick. Desuden bygger pakken på erfaringer, der er gjort i projektet Patientsikkert Sygehus Andre spor, der p.t. overvejes Baseret på erfaringerne fra Cincinatti Childrens Hospital kan der indgå et element af Safety Huddle, hvor sygehusets aktuelle sikkerhedsproblemer kan afklares Et selvstændigt fokus på flow internt i akutmodtagelsen Angivelse af tilsyns-, overflytnings, og udskrivningskriterier for de største diagnosegrupper Anvendelse af big data til at forudsige indlæggelsesmønstre Koordination af sikkert patientflow med primærsektoren Nedbringelse af ventetid i ambulatorieregi Forbedringsmodellen I Sikkert Patientflow anvendes Forbedringsmodellen 3, 4 ved implementeringen af pakkerne. Metoden giver personalet med direkte patientkontakt et redskab til at arbejde med forbedringsprocesser i et højt tempo vha. små og hyppige afprøvninger. Forbedringsmodellen er velafprøvet, og Dansk Selskab for Patientsikkerhed (DSFP) har gode erfaringer med at anvende metoden fx i forbindelse med Patientsikkert Sygehus og Sikre Fødsler, der har opnået markante resultater. Projektet kan derfor også ses som en fortsættelse af Patientsikkert Sygehus i bestræbelserne på at øge antallet af sundhedspersoner med erfaring med metoden. Forbedringsmodellen er et enkelt værktøj til at accelerere og fokusere forbedringsarbejdet. Indledningsvist besvares følgende tre spørgsmål: 1. Hvad ønsker vi at opnå? (Mål og delmål) 2. Hvordan ved vi, at en forandring er en forbedring? (Målinger og indikatorer) 3. Hvilke forandringer skal iværksættes for at skabe den ønskede forbedring? (Forbedringsteori) Spørgsmålene hjælper til at fokusere arbejdet på konkrete mål og identificere de processer, der skal ændres for at nå målene. Det er ikke meningen, at besvarelsen af spørgsmålene skal være en langstrakt skrivebordsøvelse men derimod en kontinuerlig proces, hvor forbedringen afprøves i lille skala (fx på blot én patient af blot én sundhedsfaglig person). Redskabet hertil er PDSA-afprøvningen (Plan Do Study Act), hvor erfaringerne fra hver afprøvning danner grundlag for mindre justeringer, der igen afprøves. Dette gentages med hyppige (daglige eller som minimum ugentlige) justeringer, indtil man har fundet en proces, der fungerer i daglig klinisk praksis. Først på det tidspunkt implementeres prototypen i andre enheder, afdelinger og virksomheder. Gennembrudsmetoden Gennembrudsmetoden er en velafprøvet kvalitetsudviklingsmetode udviklet af IHI. Metoden er spredt til omkring 50 lande på verdensplan. Metoden går ud på at fastlægge rammerne for at skabe markante forbedringer på relativt kort tid, og at fastholde dem. Samtidig er ambitionen, at de gode erfaringer skal spredes mest muligt, så der kan opnås markante forbedringer i større skala. Det handler kort sagt om at få den nyeste forskningsbaserede viden og best practice omsat i praksis til gavn for brugerne af systemet. En central del af gennembrudsmetoden er et collaborative, der er en samling teams (her de 12 sygehuse), der arbejder på at implementere de samme tiltag. Implementeringen understøttes af: Forberedelsesseminar (en dag) Læringsseminarer (fire seminarer á to dage) Undervisning på læringsseminarer af internationale eksperter Støtte til beskrivelse af hvert teams egne mål Beskrivelse af fælles målinger (indikatorer) En data-platform til håndtering af målinger på sygehusniveau (Extranet) 4\n5 Coaching af team i aktionsperioderne mellem læringsseminarer i anvendelse af PDSA til at udvikle forandringerne Besøg på sygehusene Telefonmøder Månedlig feedback til teams på data og forbedringer Real Time Demand Capacity Management (RTDC) Et væsentlig element i at sikre rettidige tilsyn, undersøgelse, behandling, overflytning og udskrivelse er at kunne forudse antallet af patienter på forskellige tidspunkter af døgnet, ugen, måneden og året. RTDC 5,6 er en amerikansk metode til at styrke flow på akutsygehuse, der bygger på bl.a. køteori, theory of contraints, resilience-teori, teamwork-teori og teorier om den lærende organisation. Gennem en systematisk tilgang til logistik og infrastruktur identificerer RTDC barrierer for flow ved at integrere den viden, der er på de enkelte afdelinger om udskrivninger og indlæggelser til en pulje af viden, som gør den samlede drift af sygehuset mere forudsigelig og dermed mere patientsikkert. Et element i RTDC er, at flytte fokus fra styring af udskrivelser på dage til styring på timer. Hvis det er planlagt, at en patient skal udskrives i morgen, så spørger man med RTDC: Hvornår i morgen? og Holder planen? eller Hvad forhindrer, at patienten kommer hjem i dag?. Metoden er med stor succes implementeret på en række hospitaler i USA fx Cincinnati Childrens Hospital, UPMC Mercy og Shadyside, Colorado University Hospital m.fl., hvor systematiske forudsigelser er fuldt integreret i hospitalets drift. Dette har betydet en mere sikker afvikling af hospitalets opgaver med det resultat at antallet af skader og fejl er faldet markant (Cincinatti), indlæggelsestiden afkortet, overflytningstiden reduceret og forsinkelser i overflytning elimineret (Shadyside) samt reduceret tid fra opvågning til sengeafdeling og udskrivelsestid (Colorado). RTDC medvirker til, at sundhedspersonalet systematisk danner sig overblik over indlæggelser, udskrivelser og overflytninger for derved at sikre, at den rigtige patient er i den rigtige seng på det rigtige tidspunkt. Helt konkret indeholder RTDC tre niveauer, der har ansvar for at afklare og tilrettelægge kapaciteten. Sengeafsnitsniveauet (Tavlemøder) På sengeafsnitsniveau er det erfaringen, at den daglige kapacitet bedst afklares og fordeles vha. et tværfagligt dagligt, kort, fokuseret teammøde, hvor målet er at lægge en systematisk plan for dagens udskrivelser og indlæggelser, at prioritere rækkefølgen af stuegang, så den ikke i sig selv bliver en flaskehals og at følge op om planerne for de indlagte patienter holder. Sygehusniveau (Kapacitetskonferencer) På sygehusniveau er erfaringen, at den daglige kapacitet bedst afklares og fordeles vha. et dagligt, kort, fokuseret teammøde på sygehusniveau, hvor en repræsentant fra hver relevant sengeafsnit (typisk en afdelingssygeplejerske) medbringer relevante data om kapacitet i eget afsnit og sammen med resten af deltagerne afklarer sygehusets kapacitet den dag og får enderne til at mødes. På kapacitetskonferencen kan der ud over en repræsentant fra hver sengeafsnit deltage repræsentanter fra billeddiagnostik, serviceafdeling, primærsektor-kontaktpersoner, fysioterapi etc. Målet er at deltagerne danner sig et fælles overblik over dagens kapacitet og aftaler konkrete løsninger på små-flaskehalse på tværs af afdelinger (fx tilsyn eller diagnostiske undersøgelser) for derved at sikre, at patienter, der er i øvrigt er klar, kan udskrives. Et vigtigt element i kapacitetskonferencer er synliggørelse af sande flaskehalse, der er de flaskehalse, teamet støder på dag efter dag i deres planlægning af flow på sygehuset. Disse flaskehalse skal bringes videre til flowstyregruppen (se herunder) for at blive genstand for prioritering af selvstændige forbedringsprojekter. Et andet vigtigt element i kapacitetskonferencerne er en evaluering af, i hvor høj grad gårsdagens forudsigelser om udskrivelser holdt stik. Erfaringer med RTDC fra USA viser, at organisationen skal opnå et vist niveau af forudsigelighed for at holde akutmodtagelsen kørende uden køer. 5\n6 Ledelsesniveau (Flowstyregruppe) Udover, at hvert sygehus i projektet for at skaffe sig et dagligt overblik over kapaciteten etablerer teammøder på afdelingsniveau (tavlemøder) og teammøder på sygehusniveau (kapacitetskonferencer), anbefales sygehusene et definere, hvem på ledelsesniveau, der har ansvar for sikkert patientflow samt prioritering af tildeling af ressourcer til arbejdet med at eliminere flaskehalse. En flowstyregruppe kan fx bestå af medlemmer af sygehusledelsen, personer med ansvar for logistik samt relevante afdelingsrepræsentanter. Waste identification tool I forberedelsesfasen til indførelse af RTDC har man på de amerikanske hospitaler anvendt metoden Waste identification tool til at synliggøre ventetid (spild) (fx unødig indlæggelsestid, hospitalserhvervede infektioner, ventetid på prøvesvar etc.). Denne metode er oversat til dansk, afprøvet på en række danske sygehuse og tilgængelig på Det anbefales de deltagende sygehuse, at de anvender metoden for at synliggøre spild og derved finde vilje og konkrete ideer til at foretage forandringer. I Patientens Fodspor I Patientens Fodspor er et redskab til ledelserne på sygehusene, der gør det nemmere at se deres sygehus fra patientens perspektiv. En leder følger - på eget sygehus - med en patient rundt og holder fokus på, hvad patienten oplever samt på hvordan personalet møder patienten og udnytter patientens ressourcer. Materialet til metoden er udviklet og tilgængeligt på Mål og målinger Det er hensigten at fastsætte ambitiøse overordnede mål for projektet efter samme model, som er anvendt i Patientsikkert Sygehus, dvs. mål, der ikke kan nås ved at arbejde hårdere, men er et resultatet af forbedrede arbejdsgange. Kun derved sikres, at de opnåede resultater kan fastholdes efter projektperioden. Projektet bygger på målinger af både proces-, resultat- og ulempeindikatorer over tid bl.a. ventetid (fx på ventetid på overflytning), overbelægning, forudsigelighed, antal patienter i lånesenge, antal kapacitetskonferencer, antal patienter med en plan for udskrivning, patientoplevelser, medarbejderoplevelser mv. I alt ca. 12 målinger, der er nærmere beskrevet i dokumentet Sikkert Patientflow: Mål og målinger. Målestrategien beskriver: 1. En præcis, operationel definition for hver indikator 2. Beskrivelse af hvordan data skal indsamles 3. Den statistiske analyse af hver indikator for at afgøre, om der sker ændringer. Som statistisk grundlag benyttes statistisk processtyring (SPC). For resultatindikatorer gælder, at der ideelt set bør foreligge data fra mindst 12 og helst baselinemålinger forud for påbegyndelse af forbedringsarbejde. På denne måde har man et tydeligt billede af, hvordan indikatormålingerne varierer over tid, og om der findes ikke-tilfældig variation. I mange tilfælde er det imidlertid ikke muligt at skaffe historiske data, fordi de ikke tidligere er blevet målt. I disse tilfælde påbegyndes målingerne samtidig med forbedringsarbejdet, og baseline må fastlægges efter bedste skøn ud fra de første målinger. Resultatindikatorerne vil typisk først rykke sig, når processerne er stabilt forbedrede i tre til seks måneder. Der indgår et samarbejde med datakyndig person i Danske Regioner om centralt udtræk af data til baseline i det omfang, de findes. Idet der på forhånd ikke findes data for centrale målinger i projektet, fx ventetid på overflytning, andel afdelinger med overbelægning eller andel patienter i lånesenge, er et centralt element i projektet at gøre sygehusene i stand til at finde, forstå og anvende data om kapacitet og ventetid. Som delmål til andet læringsseminar havde projektsygehusene til mål at udvikle en prototype for tavlemøder og kapacitetskonferencer på minimum tre afdelinger vha. minimum ugentlige PDSA-afprøvninger. Tilsvarende vil styregruppen fastlægge delmål til hhv. tredje og fjerde læringsseminar. På andet læringsseminar har kan de 12 sygehuse så - med udgangspunkt i egne data, deres prototype samt projektets overordnede mål - fastlægge lokale mål for egne flaskehalse. Det er derefter disse mål DSFP vil støtte sygehusene i at opnå gennem feedback på månedsrapporter, telefonmøder med projektlederne og teambesøg. 6\n7 Organisation Styregruppe Projektet ledes af en styregruppe: Peter Larsen, vicedirektør, Region Nordjylland (formand) Mette Meldgaard, områdechef for sundhed, TrygFonden Janet Samuel, sundheds- og socialpolitisk direktør, Danske Regioner Beth Lilja, direktør, Dansk Selskab for Patientsikkerhed Martin Grønberg Johansen, seniorkonsulent, Danske Regioner (sekr.) Louise Rabøl, projektleder, Dansk Selskab for Patientsikkerhed (sekr.) Styregruppen har til opgave at sikre, at der er fremdrift i projektet, og at produkter og leverancer i projektet bliver leveret til tiden og inden for den fastlagte økonomiske ramme. Styregruppen har også til opgave aktivt at støtte og bakke op om projektet for eksempel gennem deltagelse i projektets aktiviteter så som undervisning og læringsseminarer. Formanden er ansvarlig for at sikre orientering af regionssundhedsdirektørkredsen. Projektledelse DSFP varetager den overordnede projektledelse og projektkoordination samt etablerer et projektsekretariat. DSFP tilbyder støtte til den lokale sygehusprojektleder til implementering, kommunikation, dokumentation og datahåndtering i forhold til anvendelse af forbedringsmodellen. DSFP medvirker til, at der opstilles konkrete mål for projektet samt lokalt. DSFP støtter de deltagende sygehuse i afprøvning af forbedringer i meget lille skala i et højt tempo (Plan-Do-Study-Act). DSFP tilbyder vejledning om baseline-målinger og giver månedlig feedback på data og forbedringer. DSFP har etableret en database til datahåndtering. DSFP arrangerede et forberedelsesseminar (afviklet i november 2013) og fire læringsseminarer à to dage (i alt ni uddannelsesdage første og andet læringsseminar er afholdt). Undervisere vil være danske og internationale eksperter inden for flow og forbedringsmetoder samt ledere med erfaring i at lede gennemgribende forbedringsprocesser. DSFP tilbyder konsulentbistand i form af månedlige telefonkonferencer mellem DSFP-projektleder og projektlederne på sygehusene, hvor udfordringer, mål og resultater kan drøftes. Desuden tilbydes ca. et besøg af DSFP-projektlederen mellem hvert læringsseminar, hvor sygehus-teamet kan få feedback på konkrete resultater og udfordringer. DSFP tilbyder assistance til formidling af resultater og pressehåndtering. Der er etableret en hjemmeside til projektet med relevant materiale, hvor metoder og resultater formidles ( International konsulentbistand Selskabet har en mangeårig erfaring med international konsulentbistand fra IHI, som er en amerikansk nonfor profit organisation med stor erfaring i forbedringsmetoden og rådgivning af sundhedsvæsnet i hele verden. DSFP har indgået kontrakt med IHI om rådgivning af projektlederen om udvikling af afvikling af projektet. Fakultet Der er til projektet nedsat et fakultet bestående af: Jody Crane, IHI, M.D., MBA, der har stor erfaring med forbedring af flow på amerikanske hospitaler Inge Pia Christensen, Sygeplejefaglig chef, Hospitalsenheden Horsens, der skal sikre oversættelse af den internationale viden til dansk sygehuskontekst samt medvirke til formidlingen af flowprojektet til ledelseslaget Fakultetet inddrages i udformning af det faglige indhold samt i undervisning på læringsseminarer. 7\n8 Deltagende sygehuse Der er udvalgt 12 akutsygehuse til projektet: Region Hovedstaden: Hvidovre Hospital og Nordsjællands Hospital Region Sjælland: Køge, Slagelse og Holbæk Sygehuse Region Syddanmark: Kolding Sygehus Region Midtjylland: Hospitalsenhed Horsens, Regionshospitalet Randers, Hospitalsenhed Vest og Hospitalsenhed Midt Region Nordjylland: Sygehus Vendsyssel og Sygehus Thy-Mors I udvælgelsen af sygehusene er der lagt vægt på sygehusledelsens engagement og eget ønske om deltagelse. Der er desuden tilstræbt variation i størrelse i de deltagende sygehuse for at lette spredning til øvrige sygehuse efter overdragelse af projektet til sygehusene selv i Hvert sygehus fastlægger internt den mest hensigtsmæssige organisering af et projektteam og en styregruppe (der kan have stort sammenfald med ovennævnte flowstyregruppe). Det forventes, at hvert sygehus udpeger en projektleder, der er bindeled til DSFP, og som samler trådene i afprøvningen af de lokale forandringer. Samarbejdet med sygehusene er beskrevet i Sikkert Patientflow: Samarbejdsaftale med sygehusene. Fra hvert sygehus forventes deltagelse af hele projektteamet på læringsseminarerne dvs.: Direktionen Ledelsen og medarbejdere i akutmodtagelsen Ledelserne og medarbejdere fra øvrige sengeafdelinger på sygehuset, der er centrale i projektet fordi de modtager en stor del af patienterne fra akutmodtagelsen En lokal projektleder på hvert sygehus Den dataansvarlige Evt. den kommunikationsansvarlige I alt ca personer fra hvert sygehus. Direktionens og afdelingsledelsens opbakning er afgørende for succesen af Sikkert Patientflow. Ledelserne skal efterspørge data, medvirke til at fjerne strukturelle barrierer for flow, sikre fremdrift og fastholdelse og spredning. Regionsrepræsentanter For at sikre sammenhæng mellem Sikkert Patientflow og de øvrige regionale initiativer på akutsygehusene samt for at sikre spredning af initiativerne, når resultaterne foreligger, er der udpeget en regional kontaktperson i hver region samt en kontaktperson i Danske Regioner. De regionale repræsentanter tilbydes deltagelse på forberedelses- og læringsseminarer (mod egenbetaling som sygehusene). Kommunikation I projektet anvendes en række kommunikations- og kampagneværktøjer, som i andre forbedringsprojekter har medvirket til at sikre et stadigt engagementet i implementeringsperioden og den efterfølgende spredning. Der er udarbejdet en kommunikationsstrategi og plan, der: Ved at fremme den offentlige omtale af projektets succes skaber faglig motivation og politisk vilje samt et folkeligt krav om spredning. Har til formål at sikre, at de deltagende afdelinger har let adgang til den nødvendige viden om projektet og metoderne Har til formål at fremme videndeling og erfaringsudveksling på tværs af sygehuse, der deltager i projektet Har til formål at give sygehusene anerkendelse for deres indsats (fx via positiv medieomtale) og dermed at fastholde personalets og ledelsens engagement. Projektet har fået egen visuelle identitet, hjemmeside ( og der udvikles løbende supplerende materiale, der tjener til støtte af implementeringen og dermed opnåelse af projektets mål. 8\n9 På hjemmesiden stiller projektsekretariatet materiale til rådighed for de deltagende sygehuse, og præsenterer informationer og resultater fra de deltagende sygehuse mhp. erfaringsudveksling og gensidig inspiration. Tidslinje Ovenstående figur illustrerer gennembrudsmetodens vekselvirkning mellem nationale læringsseminarer og lokale arbejdsperioder. På læringsseminarerne mødes sygehusenes teams med forbedringsteamet fra DSFP og internationale floweksperter, og de uddannes i at anvende forbedringsmodellen og SPC samt drøfter de opnåede resultater og barrierer. Der arbejdes konsekvent med udgangspunkt i forbedringsmodellen, og teamene kan lære af hinandens erfaringer. Samtidig coaches ledelsesniveauet, projektlederne og de regionale repræsentanter i at understøtte forbedringsarbejdet. I arbejdsperioderne mellem læringsseminarerne arbejdes i lokale team med forbedringsmodellen for at implementere forbedringstiltagene. Der rapporteres hver måned til DSFP. Teamene understøttes og coaches i denne periode af den lokale projektleder samt med besøg af projektsekretariatet. På site visit kan sygehusene indbyrdes besøge hinanden. Telefonmøder med alle eller kun projektledere afholdes efter behov. Projektfaser Forberedelsesfase (indtil marts 2014) Der blev i forberedelsesfasen udvalgt deltagende sygehuse, nedsat en styregruppe og afholdt forberedelsesseminar med repræsentanter fra de deltagende sygehuse. De deltagende sygehuse har indsamlet og præsenteret baseline-data for de deltagende sygehuse. Projektlederen har haft kontakt til datakyndig i Danske Regioner om evt. databidrag fra LPR. Der er sket afklaring med DDKM samt RKKP. Der er udviklet et driverdiagram til projektet. Der er udviklet en flowpakke. 9\n10 DSFP-projektleder besøgte alle teams for at medvirke til etablering af projektteam og indsamling af viden om lokale flaskehalse. Implementering (marts 2014 januar 2015) Den 12. og 13. marts 2014 blev det første læringsseminar afholdt med 140 deltagere inkl. fakultetet og deltagere fra alle projektsygehuse. Andet læringsseminar blev afholdt 22. og 23. september I denne fase udvikles, tilpasses og implementeres tiltagene på de udvalgte sygehuse. Her indgår læringsseminarer, besøg (af DSFP-projektleder) på sygehusene og site-visits (besøg af sygehusene hos hinanden), telefonmøder med projektledere, deltagelse i relevante nationale og internationale fora, formidling af resultater på hjemmesiden, etablering af dataplatform samt undervisning af relevant personale. I denne fase sker en stadig udbredelse af Sikkert Patientflow på sygehusene vha. forbedringsmetoden. Sikkert Patientflow justeres yderligere på baggrund af data vha. små løbende justeringer, indtil forandringer er stabile og de ønskede resultater opnået. På baggrund af kvantitativ og kvalitativ tilbagemelding fra deltagende sygehuse forslag til spredningsinitiativer samt afslutningsrapport. Op til andet læringsseminar afprøvede sygehusene en målestrategi, der efter justeringer på baggrund af tilbagemeldinger fra sygehusene, blev lanceret i en version 2 i september En metode til indsamling af realtime anonyme medarbejder- og patientoplevelser i relation til akutmodtagelserne afprøves vha. såkaldte smileystandere. Se selvstændig projektbeskrivelse herfor. DSFP afholdt et heldagsarrangement om Sikkert Patientflow i forbindelse med Patientsikkerhedskonferencen 2014, hvor der bl.a. blev holdt oplæg om minimering af spild og ventetid i andre brancher. Afrapporteringsfase (januar dec. 2015) I denne fase, der følger efter initial implementering, forbedres tiltagene løbende på sygehusene med efterfølgende månedlig afrapportering på fastlagte målepunkter. Tilpasnings- og spredningsfase (2016) I denne fase tager de enkelte regioner stilling til yderligere spredning til de resterende akutsygehuse. Risikovurdering I det følgende gennemgås identificerede risikoelementer, en vurdering af deres sandsynlighed, en vurdering af konsekvensen og en beskrivelse af håndtering eller foranstaltninger. Risiko for patienter og personale ved selve intervention Der skønnes, at der er stor patientsikkerhedsgevinst for patienter og personale ved selve implementeringen af Sikkert Patientflow. Omvendt er risikoen minimal idet metoden i sig selv mest handler om at etablere teamstrukturer, der giver sundhedspersonalet mulighed for at danne sig overblik over patienternes forløb samt dataindsamling og opfølgning. Der er dog en risiko for at patienterne udskrives for tidligt, hvis fokus ensidigt flyttes til udskrivelse fremfor at bruge projektet til at sikre, at der hele tiden er en plan for patientbehandlingen under indlæggelsesforløbet, og at forudsigeligheden af planerne er høj. Derfor anvendes i projektet en ulempeindikator ( genindlæggelser ), der skal sikre, at det opdages, hvis der er et tidsmæssigt sammenfald mellem projektet og en stigning i niveauet for genindlæggelser. Forskellige behov på forskellige sygehuse De deltagende sygehuse er relativt forskellige og har derfor brug for forskellige indsatser for, at interventionen skal lykkes. Nogle kender forbedringsmodellen indgående fra Patientsikkert Sygehus (Kolding, Thy- Mors, Nordsjælland, Slagelse (Næstved) og Horsens), men andre har ikke tidligere arbejdet med den. Nogle sygehuse er relativt store, og andre er relativt små. Desuden er sygehusene organiseret forskelligt, hvad angår overflytningskriterier, kaldekriterier af læger til akutmodtagelserne m.m. Det betyder, at det kan være vanskeligt at fastlægge fælles indikatorer og mål for sygehusene. 10\n11 I forberedelsesfasen skal det afklares, hvilke behov de enkelte sygehuse har brug for, og hvor der er fællesnævnere. Alle sygehuse forventes at bruge RTDC-metoden, men DSFP kan støtte sygehusene i implementering af andre kliniske pakker inden for andre områder, der viser sig relevante fx Early Warning Score eller sepsispakken. Datamæssigt behøver man ikke fastlægge de samme mål for alle sygehuse. I stedet kan man fastlægge relative lokale mål for derefter at tale om opfyldelsesgrad af disse som succeskriterium. Udbredelse af resultater Manglende fokus på projektet lokalt, regionalt eller på nationalt niveau kan medføre manglende implementering eller udbredelse. Efter projektafslutning er det planlagt, at metoden - hvis de deltagende sygehuse oplever værdi af heraf - skal udbredes til de øvrige akutsygehuse i regionerne. I den forbindelse skal metodernes generaliserbarhed medtænkes. De regionale kontaktpersoner samt styregruppen spiller også en stor rolle for sikringen af opmærksomhed omkring projektet. Leverancer Det anbefales de deltagende sygehuse, at de udpeger en projektleder, der kan medvirke til at holde fokus på implementering. Erfaringen fra amerikanske hospitaler, der har implementeret RTDC er, at en medarbejder skal afsætte 50 pct. af sin tid i 6 mdr. i forbindelse med opstart af projektet. De lokale projektledere tilbydes plads på den nordiske forbedringsagentuddannelse (mod egenbetaling) og støttes gennem projektet af DSFP i at gennemføre projektets interventioner med udgangspunkt i forbedringsmetoden. Der er udpeget regionale kontaktpersoner, der skal stå for regional opfølgning og udbredelse. Der er nedsat en styregruppe med repræsentanter fra regionssundhedsdirektørkredsen, Danske Regioner og TrygFonden, som tilsammen kan sikre fastholdelse af fokus på overordnet niveau. Sygdom i projektgruppen En projektleder (central eller lokal) kan blive forhindret i at fortsætte i projektet. Konsekvenserne heraf vil typisk være en forsinkelse i implementering,, datagrundlag eller fastholdelse. Konsekvenserne heraf søges imødegået vha. systematisk videndeling og opbevaring af korrespondance. Mangelende ledelsesopbakning på sygehusene Forbedringsprojekter i almindelighed og Sikkert Patientflow i særdeleshed kræver stor sygehusledelsesopbakning idet projektet har potentiale til at afdække og griber ind i hele akutsygehusets drift. Det er derfor afgørende at sygehusledelsen går aktivt ind i både projektstyregruppe og flowstyregruppe og vedvarende efterspørger data fra projektet og fjerner barrierer for både patientflow og for projektteamets arbejde. Økonomi Budgettet er baseret på en forudsætning om at regionerne finansierer deltagernes omkostninger i forbindelse med de planlagte læringsseminarer, herunder mødepakke, indkvartering og transport. 11\n12 Bidragsyder Bevilling Ekstra sygehuse Samlet bevilling TrygFonden Region Hovedstaden Region Sjælland Region Nord Region Midt Region Syd Deltagerbetaling på seminarer *) Projektmidler i alt *) Dækker de faktiske omkostninger ved afholdelsen af seminarerne R2013 B2014 B2015 I alt Lønninger og honorarer Medarbejdere Eksterne eksperter Ledelse og administrationsbidrag I alt Rejser og ophold Fly, tog mv Hotel, forplejning mv I alt Afholdelse af seminarer Direkte deltageromkostninger (Lønninger og honorarer er medtaget under denne post ovenfor) I alt Øvrige omkostninger Materialer, hjemmeside mv Konferencer og kursusdeltagelse Mødeaktivitet It og telefoni Diverse omkostninger Buffer I alt Samlede omkostninger\n13 Litteratur 1 Brøcker A, Christensen IE, Bro LL et al. Kvalitet og mål i akutmodtagelser. Det Nationale Institut for Kommuners og Regioners Analyse og Forskning, København Sundhedsstyrelsen. Styrket akutberedskab planlægningsgrundlag for det regionale sundhedsvæsen. Sundhedsstyrelsen, København, Langley GJ, Moen RD, Nolan KM, Nolan TW, Norman CL, Provost LP. The improvement guide. A practical approach to enhancing organizational performance, 2 nd ed. Jossey-Bass, The Breakthrough Series: IHI s Collaborative Model for Achieving Breakthrough Improvement. IHI Innovation Series white paper. Boston: Institute for Healthcare Improvement; Resar R, Nolan KM, Kaczynski D et al. Using Real-Time Demand Capacity Management to Improve Hospitalwide Patient Flow, Timeliness and Efficiency. Joint Comm J Qual Pat Safety Eitel DR, Rudkin SE, Malvehy A, Killeen JP et al. Administration of Emergency Medicine. Improving service quality by understanding emergency department flow: A whitepaper and position statement prepared for the American academy of emergency medicine\nSkema 2: Projektbeskrivelsesskema 1. Projektets titel: Sikker Sammenhæng (SiSam) 2. Baggrund og formål med projektet: 3. Projektets overordnede mål: Delmål: Borgere i tværsektorielle patientforløb oplever


Exodus第8章(Danish) - 中文用户界面\n1 Derpå sagde HE EN til Moses: "Gå til Farao og sig til ham: Så siger HE EN: Lad mit Folk rejse, for at de kan dyrke mig!\n5 Da sagde HE EN til Moses: "Sig til Aron: æk din Hånd med Staven ud over Floderne, Kanalerne og Dammene og få Frøerne til at kravle op over Ægypten!"\n8 Da lod Farao Moses og Aron kalde og sagde: "Gå i Forbøn hos HE EN, at han skiller mig og mit Folk af med Frøerne, så vil jeg lade Folket rejse, at de kan ofre til HE EN."\n10 Han svarede: "I Morgen!" Da sagde han: "Det skal ske, som du siger, for at du kan kende, at der ingen er som HE EN vor Gud;\n12 Moses og Aron gik nu bort fra Farao, og Moses råbte til HE EN om at bortrydde Frøerne, som han havde sendt over Farao;\n13 og HE EN gjorde, som Moses bad: Frøerne døde i Husene, i Gårdene og på Markerne,\n15 Men da Farao så, at han havde fået Luft, forhærdede han sit Hjerte og hørte ikke på dem, således som HE EN havde sagt.\n16 Derpå sagde HE EN til Moses: "Sig til Aron: æk din Stav ud og slå Støvet på Jorden med den, så skal det blive til Myg i hele Ægypten!"\n19 Da sagde Koglerne til Farao: "Det er Guds Finger!" Men Faraos Hjerte blev forhærdet, så han ikke hørte på dem, således som HE EN havde sagt.\n20 Derpå sagde HE EN til Moses: "Træd i Morgen tidlig frem for Farao, når han begiver sig ned til Vandet, og sig til ham: Så siger HE EN: Lad mit Folk rejse, for at de kan dyrke mig!\n22 men med Gosens Land, hvor mit Folk bor, vil jeg til den Tid gøre en Undtagelse, så der ingen Bremser kommer, for at du kan kende, at jeg HE EN er i Landet;\n24 Og HE EN gjorde således: Vældige Bremsesværme trængte ind i Faraos og hans Tjeneres Huse og i hele Ægypten, og Landet hærgedes af Bremserne.\n26 Men Moses sagde: "Det går ikke an at gøre således, thi til HE EN vor Gud ofrer vi, hvad der er Ægypterne en Vederstyggelighed; og når vi for Øjnene af Ægypterne ofrer, hvad der er dem en Vederstyggelighed, mon de da ikke stener os?\n27 Lad os drage tre Dagsrejser ud i Ørkenen og ofre til HE EN vor Gud, således som han har pålagt os!"\n28 Farao sagde: "Jeg vil lade eder rejse hen og ofre til HE EN eders Gud i Ørkenen; kun må I ikke rejse for langt bort; men gå i Forbøn for mig!"\n29 Moses svarede: "Se, så snart jeg kommer ud herfra, skal jeg gå i Forbøn hos HE EN, og Bremserne skal vige bort fra Farao, hans Tjenere og hans Folk i Morgen. Blot Farao så ikke igen narrer os og nægter at lade Folket rejse hen og ofre til HE EN!"\n30 Derpå gik Moses bort fra Farao og gik i Forbøn hos HE EN.\n31 Og HE EN gjorde, som Moses bad, og Bremserne veg bort fra Farao, hans Tjenere og hans Folk; der blev ikke en eneste tilbage.


Holiday home Vukovarska IV i Dramalj til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nMere om Holiday home Vukovarska IV\nMed en praktisk beliggenhed i Crikvenica er Holiday home Vukovarska IV et fremragende udgangspunkt for at gå på opdagelse i denne livlige by. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nHoliday home Vukovarska IV tilbyder også mange faciliteter der vil berige dit ophold i Crikvenica. På hotellet kan man nyde et udvalg af førsteklasses faciliteter, som parkering.\nHotellets bekvemmeligheder er særligt udvalgt for at sikre den højeste komfort. På nogle af værelserne kan gæsterne finde aircondition, fjernsyn, satellit-/kabel-tv, køleskab, bruser. Desuden sikrer hotellets væld af fritidstilbud, at du har rigeligt at foretage dig under dit ophold. Hvis du søger komfortabel og bekvemmelig overnatning i Crikvenica, så er Holiday home Vukovarska IV dit hjem væk hjemmefra.


Paris: Hvor og hvad skal jeg shoppe? - Debatten\nParis: Hvor og hvad skal jeg shoppe?\nIndlægaf POCKETKITTEN » 16. okt 2018, 09:30\nGoogle er helt uoverskuelig, og jeg lander i aften! Har fem dage.\nIndlægaf Wizzze » 16. okt 2018, 10:24\nPOCKETKITTEN skrev: Google er helt uoverskuelig, og jeg lander i aften! Har fem dage.\nHvad er du ude efter? Luksus, highstreet, vintage, eller noget helt andet?\nHvis du starter nede ved Louvre, så er der små butikker i kælderen inde i Louvre, og så er der karusellen https://www.carrouseldulouvre.com/ et mini mall lige ved Louvre, med en del forskellige butikker. Derfra vil jeg anbefale at gå langs Rue Saint Honore. Her finder du alle slags butikker lige fra H&M og Zara til Chanel, gaden går både forbi Place Vendome, med Ritz hotellet og butikker som Dior og LV, og lige bagefter Rue Chambon, hvor Chanel huset og Deres store flagship store med den berømte trappe ligger. Du kommer på tværs af Rue Royal, hvor Madeline Kirken ligger til højre og Concorde Pladsen ligger til venstre, og hvor der er også er butikker på begge sider. Fortsætter du lige ud af Rue Honore, så kommer butikker som Gucci, Prada, Lanvin, Louboutin, Hermes osv. blandet med lidt mere prisvenlige steder, men man må jo gerne bare kigge inden gaden kommer til det franske præsidentpalads Elysee. Drejer I til venstre ned bag præsidentpaladset, så kommer i til den "grønne" del af Champs Elysees, med Elyseeshaven og museerne/udstillingerne i det store og lille palads. Kigger I op ad Champs Elysees, kan i se Triumfbuen, men inden I går derop, så vil jeg anbefale at krydse tværs over CE til Avenue Montaigne, her har alle de store modehuse "flagship stores" op og ned ad gaden, men ingen større end Diors, stedet hvor brandet er født. Efter at have gloet AM igennem, så følg Rue Fransois 1 til Avenue George 5, som går op til Champs Elysees og Triumfbuen igen. Disse gader huser de "mindre" modehuse som D&G, Tom Ford og nyere trendy designere som ikke helt er Chanel, LV og Dior niveau endnu Oppe i Triumfbue delen af Champs Elysees er det mere normale highstreet butikker og også her du finder det Danske hus i Paris.\nEn anden god gade at kende er Boulevard Haussmann, Her ligger de kæmpe stormagasiner Printemps og Galleries Lafayette, samt de store afdelinger af kæder som H&M, Mango, Zara osv. Samt en masse af de i DK ikke så kendte franske kæder. Gaden løber også forbi den berømte Opera (den med spøgelset )\nIndlægaf POCKETKITTEN » 18. okt 2018, 20:34\nTak for tips Wiz! Jeg har været her i to dage og har ikke rigtig købt andet end macarons og entrebilletter. Synes ikke umiddelbart, det er den ultimative shoppingby, det altid bliver gjort til. Men jeg har ikke været i La Fayetteville endnu.\nIndlægaf Wizzze » 18. okt 2018, 22:03\nPOCKETKITTEN skrev: Tak for tips Wiz! Jeg har været her i to dage og har ikke rigtig købt andet end maccarons og entrebilletter. Synes ikke umiddelbart, det er den fede shoppingby, det ofte bliver gjort til. Men jeg har ikke været i La Fayetteville endnu.\nHvis i tager op til Montmartre så er der langs Boulevard Clichy og Rochechouart en masse "skæve" butikker og vintage sælgere, og så kan I gå op til Sacre Coeur, og nyde udsigten over byen. Den berømte Moulin Rouge ligger også på Clichy (samt en del ohlala-butikker )\nEr I nede og besøge Notre Dame, så kryds over Petit Pont og følg gaden ned til Boulevard Saint Germain, og gå så langs den til i kommer til den store kirke Eglise St. Germain, så kommer i gennem hjertet af Latiner kvarteret med masser af butikker og snack steder Fra St. Germain kirken, fører Rue Four/Rue Sevres lige ned til Stormagasinet Bon Marche. Men jeg vil foreslå at I slingrer lidt mere for sidegader som Rue Rennes og Rue Grenelle er stoppet med butikker, som også er værd at tage med.\nEfter Bon Marche kan I så enten gå videre til Eiffeltårnet og parken foran, på vejen kommer I forresten forbi Les Invalides, det store militær museum i Paris, I kirken sammen sted, kan i Besøge Napoleon i hans sarkofag. Husker noget med at hr. Kitten er milimand, og der skal jo også være lidt til ham Er Eiffeltårnet ikke sagen kan I sigte lidt sydligere og gå efter Rue Commerce, som er det tætteste Paris har på Strøget, ikke helt en gå gade men næsten, og masser af butikker, både kæder, og lokale.\nNede bag Louvre, ligger områdes Les Halles, de gamle markedshaller i Paris, hvor man tidligere handlere kød, fisk, frugt og grøntsager, de er i dag lavet om til en masse boder og butikker, både over og under jorden. Her finder du både gode butikker og gode spisesteder.\nIndlægaf POCKETKITTEN » 18. okt 2018, 22:06\nVi har været ved Montmartre og Eiffeltårnet i dag.\nDer var et par hyggelige vintagebutikker, men mest bare turistfælder og småkedelige spisesteder. Og det er også et lidt uoverskueligt område at gå på må og få i. Skal nok lige derhen og kigge igen senere.\nJeg synes, vi har vadet rundt og rundt i nærheden af Notre Dame, men den må få et skud mere. Jeg nægter at vende tomhændet hjem.\nRue Commerce må jeg tjekke ud!\nIndlægaf Wizzze » 18. okt 2018, 22:18\nPOCKETKITTEN skrev: Vi har været ved Montmartre og Eiffeltårnet i dag.\nDet er Paris, man vader og vader\nPå selve øen er der ikke meget andet end selve Notre Dame, og så lovens lange arm i form at politi og retssale\nMen på den ene side af floden er der som sagt Latinerkvarteret, men i skal ned til Boulevard Saint Germain og så til højre før det bliver sjovt. Og tager I Pont neuf til den anden side af floden, så er i bag Louvre, og skal bare følge Rue Pont Neuf så kommer I til det omtalte Les Halles.\nIndlægaf IrmaPigen » 19. okt 2018, 09:07


Forside / Ugens tal for folkesundhed / Arkiv for alle Ugens tal for folkesundhed / 22_2018 /\nSocial ulighed i rygning: Kortuddannede, førtidspensionister og arbejdsløse ryger oftere 15 eller flere cigaretter om dagen end folk i job eller med en lang uddannelse\nI dag er det World No Tobacco Day, hvor Verdenssundhedsorganisationen, WHO, sundhedsmyndigheder og organisationer verden over sætter fokus på sundhedsrisikoen ved tobak. I år handler det især om tobak og hjertekarsygdomme.\nOgså Statens Institut for Folkesundhed markerer dagen ved at sætte fokus på, hvilke befolkningsgrupper der ryger mest. Nye tal viser nemlig, at der er stor social ulighed i danskernes rygevaner.\nDet er især kortuddannede, førtidspensionister og arbejdsløse, der er storrygere. Det vil sige, at de ryger 15 eller flere cigaretter om dagen. Eksempelvis er mere end hver femte førtidspensionist (22 procent) storryger, mens det kun gælder for otte procent blandt beskæftigede. Blandt arbejdsløse er der 16 procent, der dagligt ryger 15 cigaretter eller mere.\n"Vi ved, at der er store sundhedsmæssige risici forbundet med at ryge. Rygere har eksempelvis markant større risiko for hjertekarsygdomme og lever også væsentligt kortere end ikke-rygere. Derfor er det vigtigt at vide, hvilke grupper i befolkningen der ryger mest, i forhold til bedst at kunne planlægge og tilrettelægge forebyggelsesindsatser og dermed hjælpe folk med et eventuelt rygestop," siger forskningschef Anne Illemann Christensen, Statens Institut for Folkesundhed.\nRygeforebyggelse på flere niveauer\nStatens Institut for Folkesundhed arbejder med forebyggelse på flere områder og er blandt andet partner i Røgfri Fremtid, hvor organisationer, politikere og borgere er gået sammen for at skabe en røgfri fremtid for kommende generationer.\nFigur: Storrygning. Køns- og aldersjusteret indeks i odds-ratio\nTallene er fra Den Nationale Sundhedsprofil, der er gennemført i et samarbejde mellem de fem regioner, Sundhedsstyrelsen og Statens Institut for Folkesundhed.\nAnne Illemann Christensen, forskningschef, Statens Institut for Folkesundhed, SDU, tlf.: 6550 7773, e-mail: ach@si-folkesundhed.dk\nDanskernes Sundhed. Den Nationale Sundhedsprofil 2017. Sundhedsstyrelsen 2018. Rapporten er udarbejdet af Statens Institut for Folkesundhed, SDU.


Ideerne til februar - 2021\nFHE Idéer til februar\nI år dækker jeg trosartiklerne i dybden med min familie til familiens hjemmeaften. Det har hidtil været rigtig godt at virkelig diskutere, hvad disse betyder for os og være i stand til at besvare eventuelle spørgsmål, der måtte opstå. Vi bygger et stærkere fundament for vores åndelige overbevisning, og det manifesteres på mange forskellige måder i vores familie.\nHer er mine planer for februar, og jeg håber, at de vil være til hjælp for dig, når du planlægger dine egne lektioner til familiens hjemmeaften. Som en påmindelse skriver jeg disse lektioner, mens jeg går, så sørg for at tjekke tilbage hver uge for at få den nyeste tilføjelse til undervisningen i trosartiklerne.\nUge en: Vi tror på Helligånden\nDette er den sidste lektion, der vedrører den første trosartikel. I denne lektion drøfter vi Helligåndens rolle som det tredje medlem af Gudenheden. Vi vil også diskutere, hvordan vi kan genkende Helligåndens indflydelse.\nUge to: Den anden trosartikel\nDenne lektion introducerer den 2. trosartikel. Vi vil kort diskutere, hvad det betyder for hver enkelt af os. Vi vil ikke gå for dybtgående i synd og trangression, da disse emner vil blive dækket i de følgende uger.\nUge tre: Hvad er synd?\nEn af de første ting, som vi skal forstå for at forstå den 2. trosartikel, er synd. Vi er nødt til at vide, hvad en synd er, og hvad det betyder for os og vores forhold til Gud.\nVi diskuterer disse ting indgående i denne lektion. Planlæg virkelig at tage dig tid til grundigt at diskutere dette i din familie.\nUge fire: Hvad er en overtrædelse?\nEt andet meget vigtigt aspekt af den 2. trosartikel er at forstå, hvad en overtrædelse er, og hvordan den adskiller sig fra en synd. Uden en klar forståelse af dette vigtige princip kan den 2. trosartikel være uklar for os.\nNår vi grundigt diskuterer dette princip, vil vi være i stand til at få en bedre forståelse af forskellen mellem en synd og en overtrædelse. Dette vil sætte os i stand til bedre at forstå Adam og Evas rolle i frelsesplanen, og hvordan deres rolle vedrører os i dag.\nVideo Instruktioner: Mentalno razgibavanje: Sve je bruto i neto (20. februar 2020.) (August 2021).\nFHE-ideer til februar, Undervisning i LDS, FHE, Familie-aften til hjemmet, LDS, sidste dages hellig, Mormon, AOF, Trosartikler, Brenda Emmett, februar\nKunst og håndværk er altid sjovt for hjemmeskolebørn såvel som deres forældre! Her er nogle ideer til jazz op dit Fall-kunsthåndværk, enten at oprette et håndværk fra bunden eller gennemføre et...\nMaria (muh-RYE-uh) Mitchell var en sand pionerkvinde. Hun modet ikke en fysisk vildmark, men valgte det sværere job med banebrydende uddannelse for kvinder. Hun var den første amerikanske kvinde, der...


Din lokale revisor Randers | Kontakt Kreston SR i dag\nKreston SR kan hjælpe dig med at få mere ud af din virksomhed\nVi driver et moderne revisionsfirma i Randers, hvor du, som kunde, og dine ønsker til samarbejdet er i centrum. Du vil løbende være i dialog med både en fast revisormedarbejder og den ansvarlige statsautoriserede revisor. Dette mix skaber et tæt samarbejde, så du får rådgivning der specifikt er afpasset til dig, din situation og dine forhold.\nKreston SR baserer løsninger på tillid, indsigt og strategisk planlægning. Vi går ikke på kompromis, når vi tilbyder revisor rådgivning Randers og i vores øvrige afdelinger. Den enkelte opgave håndteres unikt, og undergår en egenhændig behandling fra vores stærke revisorer. Revisor rådgivning er en metode til at sørge for at din virksomhed har et sundt fundament. Dermed vil du opleve revisor rådgivning som en proaktiv og berigende proces for dig og din virksomhed.\nHos Kreston SR i Randers har vi, som statsautoriseret revisor, ekspertise og erfaring til at håndtere alle typer løsninger inden for revision af årsregnskaber, økonomisk rådgivning, udarbejdelse af årsrapport / årsregnskab, selskabsretlige omstruktureringer, bogføring, lønservice og lønadministration samt stiftelse af selskaber.\nNedenfor kan du læse meget mere om vores ydelser.\nVil du have mere ud af din virksomhed?\nEr du virksomhedsejer? Og vil du gerne have mest muligt ud af din virksomhed?\nKreston SR har igennem 25 år hjulpet virksomhedsejere med økonomisk rådgivning, revision, bogføring og løn, regnskab og skatteforhold.\nVil du høre mere om dine muligheder for en effektiv og resultatorienteret løsning hos Kreston SR?\nKontakt Michael Daugaard, statsautoriseret revisor, direkte på tlf. 24 40 09 12.\nAfspil video om Video billede til økonomi video\nFrigør dig selv og tag de rigtige økonomiske beslutninger.\nVi skræddersyer den perfekte løsning til dig.\nSpar tid med digital bogføring - og betalingsløsninger\nHåndter løn - vi klarer lønadministrationen\nDin sikkerhed - du får en fast bogføringsmedarbejder\nSpar moms og skat - vi sikrer alle dine moms- og skattefradrag\nOverblikket - du har din bogføring lige ved hånden\nDin statsautoriserede revisor i Randers\nPå vores kontor i Randers, er vores dygtige stab af medarbejdere klar til at skræddersy en løsning, der matcher dig. Som statsautoriseret revisor i Randers varetager vi en bred vifte af opgaver indenfor forskellige områder.\nPå kontoret i Randers finder du tre dygtige medarbejdere, som står klar til at yde dig assistance og rådgivning. Hos Kreston i Randers er forholdet til dig vigtigere, vil vil gerne være mere en bare din revisor. Vores primære kundegruppe er små og mellemstore virksomheder, lokalt i Randers.\nVores statsautoriserede revisorer i Randers deltager aktivt i alle aspekter af den pågældende revisionsløsning, som er direkte medvirkende til at vi så vidt muligt går udenom firmastandarder, når vi udfører revision. Vores kriterium er en individuelt kundetilpasset tilgang.\nDet revisionsværktøj, som vi anvender i vores revision, er udviklet i Danmark, og det retter sig direkte mod revision af små, mellemstore og større virksomheder (regnskabsklasse A, B og C). Værktøjet undergår løbende kvalitetskontrol og godkendelse af uafhængigt tilsyn Det sikrer at vores arbejde bliver udført tidseffektivt, til tiden samt med overholdelse af gældende revisionsstandarder og lovgivning.\nMed et værktøj der er tilpasset danske forhold og specifikke virksomhedskategorier, så er vi ikke underlagt nogle omfangsrige kædestandarder. Værktøjet er bygget til jer i de førnævnte regnskabsklasser med krav om skalering til den konkrete opgave. Det betyder, at vi løser jeres revisionsopgave, ud fra hvad der kræves i henhold til lovgivningen i Danmark og EU på netop jeres opgavetype. Den specialtilpasning giver en betydelig fordel for dig som kunde.


Sydindien - Drømme rejser til Sydindien med uforglemmelige oplevelser\nEn af vore absolutte klassikere. Vi er de eneste, der har denne fantastiske kombination af øst og vest i Syd-Indien!\nDen absolut ultimative tur til Syd-Indien, og en tur vi er alene om! Vi flyver til Chennai på østkysten, og kører 60 km til Mammalapuram, og et dejligt strandresort. Derfra via Pondicherry til den gamle danske koloni Trankebar, og videre til tempelbyerne Tanjore, Trichy og Madurai. På den første tur kører vi til tempelbyen Tiruvannamalai, og derfra til Trichy. De mest storslåede og enestående templer i hele Indien, finder vi her. Fra Madurai kører vi til Kerala, og til bjergbyen Munnar, en af Indiens mest berømte ”Hill Stations”, med store the- og krydderplantager, som vi selvsagt skal besøge. Nu er vi kommet til ”der peberet gror”, i bogstavelig forstand. Her bliver vi i to dage, før vi kører videre til Alleppey.\nVi skal nu på en helt speciel tur med husbåd, hvor vi sejler på de berømte ”backwaters”. Vi har to nætter om bord med egne private kahytter, og med en fantastisk service, fra morgen til aften. En helt speciel og ubeskrivelig oplevelse. Man kan måske tage denne tur på en dag for at fornemme oplevelsen, men vi tager den fulde, uafkortede tur, og nyder denne helt specielle oplevelse!\nTilbage til Alleppey kører vi sydpå til Kovalam Beach, hvor vi bliver i tre nætter, og vi bor på strandens bedste hotel. Fra Kovalam Beach har vi udflugter til bl.a. Indiens sydligste punkt Kanniykumari. Længere syd i Inden kommer man ikke!\nFra Kovalam rejser vi videre nordpå til Cochin, Indiens største havneby efter Mumbai, ikke mindst på grund af eksporten af krydderier, 70% udskibes herfra. Her kan vi også se de kinesiske fiskenet, og opleve det helt specielle ”sunset cruise”. Fra Cochin kører vi til Mettupulayam, og tager bjergbanen (toy train) til Ooty i Nilgiris-bjergene (”de blå bjerge”), en helt unik oplevelse! Fra Ooty kører vi til Mysore, i delstaten Karnataka. Her skal vi bl.a. se maharajaens palads, et af de flotteste, om ikke det aller flotteste, i Indien. Fra Mysore kører vil til Bangalore, og derfra flyver vi tilbage til København.


Kerteminde BK sikrer sig tre point med sejr over Krarup/Espe | Albaniserien - Herre | fyens.dk\nAlbaniserien - Herre\nKerteminde BK sikrer sig tre point med sejr over Krarup/Espe\nPubliceret 11. september 2019 kl. 21:30\nOnsdag kastede Kerteminde BKs kamp mod Krarup/Espe tre point af sig.\nFynsserien, mænd, Kerteminde BK-Krarup/Espe 3-1 (1-0)\nTre point blev det til for Kerteminde BK på hjemmebane i onsdagens 3-1-kamp mod Krarup/Espe.\nSejren var den anden i sæsonen for Kerteminde BK i Fynsserien, mænd.\nKerteminde BKs mål blev scoret af Nicolai Christensen (15), Mathias Aaby Olsen (80) og Lasse Foghtmann (85).\nEfter hjemmekampen ligger Kerteminde BK nummer syv med ni point og en samlet målscore på 14-16 efter syv spillede kampe ud af 28. Krarup/Espe ligger nummer 13 med seks point og en samlet målscore på 6-14.\nKrarup/Espes Frederik Karlsen (62) fik gult kort.\nKerteminde BKs træner har følgende kommentar:\n- Det var en meget fysisk kamp, som jeg synes, at vi har styr på, og det understreges af, at deres enlige scoring faldt efter et hjørnespark, så i bund og grund havde vi styr på kampen, sagde hjemmeholdets træner, Kevin Nielsen.\nFra Krarup/Espes træner lyder det:\n- Det var rent ud sagt noget skidt, for under svære betingelser er vi for flinke, og giver modstanderen alt for meget hjælp, men vi ser frem til næste opgør mod Flemløse/Hårby, hvor vi forhåbentlig kan få point, sagde udeholdets Khaled Saleh.\nKerteminde BKs næste kamp spilles lørdag den 14. september kl. 15:00 på udebane mod Aarup BK, der ligger nummer ni i rækken med syv point.\nKrarup/Espe skal på banen søndag den 22. september kl. 11:00. Det sker på udebane mod bundholdet Flemløse/Hårby, der ligger sidst i rækken med fem point.


Endnu en nyhed fra Dansk Skuespiller Katalog: Generel information om Åbne Castings\nGenerel information om Åbne Castings\nVi har i skrivende stund en række Åbne castings annonceret.\nDet generelle når der afholdes "Åbne castings" er, at man leder efter nyt talent, indenfor en given målgruppe (Køn og alder)\nDet der gør en casting "Åben", er at alle kan komme til denne casting uden først at skulle være inviteret eller tilmeldt. Først efter den "Åbne" casting inviteres du til den videre casting (callback)(Lukket casting)\nSvagheden ved denne form for casting er, at man som filmproducerende ikke ved hvor mange der kommer og om der overhovedet kommer nogen?\nAf samme årsag kan man da heller ikke vide, hvornår du kan forventes at være færdig?\nHvad foregår der til en "Åben casting".\nAlle castings er forskellige fordi filmene ikke er de samme og folkene bag er ikke de samme. Nogle er mere erfarne med formen end andre, derfor kan der være forskel, selvom formålet er det samme.\nGenerelt, skal du bare møde op som anvist og IKKE forberede nogen tekst eller andet. Alt hvad der kommer til at foregå er en registrering af dig og din interesse for projektet. Der tages billeder, en kort videopræsentation og du udfylder typisk et dataark med relevant info for pågældende film.\nHerefter sendes du muligvis allerede hjem og du kontaktes hvis du skal til yderligere casting. Herfra bliver opgaven noget mere konkret.\nTil "Åbne castings" skal du forvente mange mennesker og ventetid. Vær tålmodig. Tag noget med at spise og tag påklædning på efter vejret. Ikke at du skal vente udenfor, men du kunne jo få lyst til at strække benene.\nRåd: Brok dig aldrig over ventetid, så er du kommet helt forkert i byen. Det gælder til castings, men også på filmoptagelse.\nÅbne - Online castings\nVi afholder flere og flere af denne type "Åbne castings" online via vores CastSelvsystem. Men mange gange betyder det fysiske møde bare meget mere og giver en anden signalværdi. Vi anbefaler derfor altid fysisk fremmøde, hvis det er muligt. Alternativt kan vores CastSelvsystem anvendes.\nHar du forresten set at vi i maj afholder "CastSelv DM".\nHar du spørgsmål stil dem i vores facebookforum: KLIK HER


50.000 billetter til salg mandag: Justin Bieber-koncert bliver en af de største i byens historie | stiften.dk\n50.000 billetter til salg mandag: Justin Bieber-koncert bliver en af de største i byens historie\nDer bliver plads til 50.000 skrigende tilskuere, når popsensationen Justin Bieber til sommer giver koncert på Jydsk Væddeløbsbane. Man kan ligeså godt vænne sig til de store navne i Aarhus, siger arrangøren bag.\n04 dec. 2016 kl. 11:08\nDa Nicolai Hommelhoff for et år siden kunne løfte sløret for, at man havde fået den britiske musiklegende Elton John til Aarhus, jublede både han selv og store dele af den århusianske befolkning. Endelig gav et stornavn koncert i Aarhus og ikke i Herning eller Horsens.\nDen gang lovede Hommelhoff, der er partner i Live Event Aarhus, som arrangerede koncerten, at Sir Elton ikke ville blive sidste navn i den musikalske superliga, som blev trukket til byen.\nDet løfte opfyldte han, da han tidligere på ugen kunne offentliggøre, at popfænomenet Justin Bieber for første gang giver koncert i Aarhus. En koncert, der bliver spillet på Jydsk Væddeløbsbane 5. juni.\nMen heller ikke den canadiske sanger bliver sidste store navn i en by, der nu både vil og er gearet til de store enkeltkoncerter.\n- Vi har fået en international musikfestival i Northside, men de enkeltstående store musikevents vil man også gerne fra byens side nu. Tidligere var det svært at lave store koncerter i Aarhus, men når myndighederne vil det, så begynder det at komme, og jeg tror og håber, vi kommer til at se flere store navne, siger Nicolai Hommelhoff.\n90'r fest på Travbanen\nMandag klokken 10.00 bliver der sat 50.000 billetter til salg til sommerens Justin Bieber-koncert. Det bliver dermed en af de største koncerter i byens historie, og Jydsk Væddeløbsbane bliver for alvor prøvet af som koncertplads.\n- Det er en perle, der ligger derude, som er større end man lige tror. Vi har arbejdet i halvandet år på at få lov til at lave koncerter der, og vi kan sagtens se, at der kommer en til tre musikevents om året i fremtiden. Stedet egner sig til de store koncerter, siger Nicolai Hommelhoff.\nTidligere har han og Live Event Aarhus været med til at udnytte flere dele af byens rum til koncerter. Elton John spillede i Mindeparken, der har været rockkoncert på havnen, Mumford & Sons spillede på Amfiscenen ved Musikhuset og i sommer testede man Jydsk Væddeløbsbane for første gang med en 90er koncert for 10.000 mennesker.\n- På den måde kan man dele presset ud over hele byen. Men Justin Bieber går ikke i Mindeparken, men det gjorde Elton John, så man skal være ydmyg og kende omgivelsernes muligheder.\n- Samtidig kan vi bruge et nyt lydsystem på Jydsk Væddeløbsbane, der gør, at man kan bestemme, hvor lyden lander henne, og på den måde kan man spille højt, uden at det bliver alt for støjende for naboer, siger Hommelhoff.\nVerdenspremiere: Pop up-butik med Bieber-merchandise åbner i...\nBieber - mere end ham med skandalekoncerterne og de skrigend...\nForretningsmand med opskriften på succes: Udklækker talenter...


DIGNITY styrker den forskningsbaserede behandling af traumatiserede flygtninge - DIGNITY - Dansk Institut Mod Tortur\nUdgivet i 23. september 2020 22. september 2020 Forfatter Lasse SkyttKategorier DIGNITY\nTo nye forskere skal bidrage til at øge viden og forbedre behandlingen af traumeramte flygtninge fra krig, flugt og tortur.\nDIGNITY har ansat Sabina Palic som klinisk forsker, hvor hun fremover skal bidrage til arbejdet med den ’Den Danske Traume Database for flygtninge’ (DTD-databasen) og udvikle klinikkens behandlingstilbud på baggrund af den nyeste viden på området. Hun kommer fra en stilling som klinisk forsker på Kompetencecenter for Transkulturel Psykiatri i Region Hovedstadens Psykiatri og har skrevet sin ph.d. på Videnscenter for Psykotraumatologi. Sabina har en række videnskabelige publikationer bag sig og har arbejdet med traumeramte flygtninge gennem hele sin karriere.\nDesuden har DIGNITY ansat Line Bager som ny post.doc. I samarbejde med Center for Registerforskning skal hun også bidrage til at udviklingen DTD-databasen og DIGNITYs behandlingsarbejde. Hun kommer fra en stilling som ph.d.-studerende ved Center for Registerforskning, hvor hun blandt andet har undersøgt forekomsten af psykiske lidelser blandt børn af traumatiserede flygtninge. Line har en MSc. i Global Sundhed fra Københavns Universitet og har læst udviklingsstudier og økonomi på SOAS, London.\nDirektør for DIGNITY, Rasmus Grue Christensen udtaler:\n»Jeg er glad for at byde Sabina og Line velkommen i DIGNITY. De er begge meget stærke forskningskapaciteter, der skal være med til at løfte kvaliteten af behandlingen af traumatiserede flygtninge - ikke kun i vores egen klinik i Danmark, men også i vores mange indsatser rundt omkring i verden«.


Mine julegaver 2018 – Mizzepii\nMizzepii// New in //, Information, Inspiration, Shoppingjulegaver, julenSkriv en kommentar\nJeg har virkelig været heldig med julegaver denne jul. Jeg har fået så mange fine julegaver, at jeg slet ikke kan få armene ned (og jeg fik endda lidt flere endnu).\nSom i kan se fik jeg bl.a. en parfume fra Carolina Herrera – Good Girl, Nescafé kapselmaskine, film, julestel fra Bjørn Wiinblad, Royal Copenhagen og et fint hjerte hvor kæresten og jeg er indgraveret i.\nI dag slapper jeg af inden min arbejdsweekend denne weekend, og skolen starter igen på mandag. Jeg skal have det sidste semester overstået nu, så jeg bliver færdiguddannet serviceøkonom til sommer. Jeg glæder mig allerede ❤\nHar i fået nogle gode julegaver?\nHyggelig selvforkælelse – SophiaBeck beauty – julen 2018 <3\nKissing Booth fra Disney Traditions Collection by Jim Shore\nJeg hedder Mie, er 29 år og jeg bor i Søborg. Mit blognavn “Mizzepii” er et kaldenavn, som jeg har haft i mange år – og det har sådan set bare hængt ved. Min blog er en personlig blog, som handler om mit liv, skønhed, hudpleje, dufte, hyggestunder og meget mere. Til dagligt læser jeg til serviceøkonom hos Cph Business i Lyngby. Velkommen til <3\nSå er det I morgen jeg fylder 30 år! Er jeg så voksen nu? 😋😂💗🇩🇰 #minfødselsdag #fødselsdag #30år #voksenlivet\nMens der forberedes lidt til min 30-års fødselsdag på lørdag, så skal der selvfølgelig lige være styr på håret og neglene. Håret er klippet hos @hair.bychelle . Det er også hos hende, at jeg har købt denne shampoo. Glæder mig til at prøve den 😍. Neglene er lavet hos @beauty_by_tronier . #shellac #cnd #shellacnegle #shellacmanicure #shellacnails #frisør #michelleangelsø #icon #icondenmark #ikkesponsoreret\nJeg er vild med maj måneds Fitbox 😍💗 . #fitbox #fitboxdk #sundlivsstil #elskerlyserød #ikkereklame\nJeg har været glad for påskeneglene. Men nu glæder jeg mig også til, at jeg skal have lavet nye negle igen 😍💗🌸💅 . Tak for de altid fine negle @beauty_by_tronier . #shellacnegle #shellacmanicure #shellac #shellacnails #cnd #cndshellac #påskenegle\nMmm. Jeg er vild med marcipanbarer fra Bodylab 😍 #bodylabdk #marcipan #påske #påskenegle #shellac #cnd\nJeg er vild med påskeæg & påskenegle 😍🐥🌸💅 #påske #påskeæg #påskenegle #forårsnegle #shellacnegle #shellac #shellacmanicure #shellacnails


Aldrig har vi købt så mange kogebøger og opskrifter på brød og kager, og aldrig har vi bagt så lidt selv. Alligevel er bagerbranchen et godt eksempel på det udskilningsløb, der er i gang i detailhandelen i disse år. Fold sammen\nAt få det daglige brød er intet problem i Danmarks større byer. Du kan efterhånden købe det lige om hjørnet. Hos din bager, hvis han eksisterer endnu. Eller i Lidl, Netto, Aldi og Fakta, eller hvad din nærmeste discountbutik nu hedder.\nDu kan også få det på din servicestation, hvad enten den hedder Shell, Q8 eller Statoil. Det har du faktisk kunnet i mange år. Kager kan du også få her. Om de så smager, er en helt anden sag\nDels fordi råvarerne varierer, dels fordi friskheden varier. I discountbutikker og servicestationer kan de nok levere brødet »nybagt«, men det er enten varmet op og bagt færdig som bake off, eller det leveres varmt fra et centralbageri.\nHos din håndværkbager kommer brødet i princippet lige fra ovnen og ud i butikken. Og i de bedste af butikkerne er der friske forsyninger dagen igennem. I andre forretninger kniber det. Og så kan du selvfølgelig vælge at gå ind og købe brød og kager af høj kvalitet, som hos Lagkagehuset, eller hvis du er til ren økologi hos Emmerys. Men dyrt er det unægtelig.\nDer er altså ingen grund til at være brødflov i Danmark. Derimod er der stor brødnid i branchen, for stadig flere udbydere kæmper om det danske marked for brød og kager, som ingen rigtigt ved, hvor stort er. Men det må være stort, fordi alle tilsyneladende vil have en andel i det.\nDet gælder dagligvarebutikkerne og kvalitetsbageren i den høje ende. Cafeer og konditorkager er kommet i høj kurs. Mangen en bybo giver gerne 70 kr. for en lille kage, hvis de køber den i Mette Blomsterbergs konditori i Grønnegade.\nKonditorkunsten er for piger næsten blevet lige så meget hypet, som mesterkokke som Claus Meyer og James Oliver er det for drenge.\nAldrig har vi købt så mange kogebøger og opskrifter på brød og kager, og aldrig har vi bagt så lidt selv.\nAlligevel er bagerbranchen et godt eksempel på det udskilningsløb, der er i gang i detailhandelen i disse år.\nDer konkurreres på omkostninger, unikke produkter, brede og smalle markeder. Guldbageren er nok ham, der ligger lige i midten. Han klarer sig sikkert godt i Varde eller i Karise, hvor han måske er rykket ind hos den lokale Kvickly og væk fra hovedgaden. Men i den moderne storby har han kvaler. Medmindre han optimerer sin drift og har flere butikker, der inden for en kort radius kan udnytte stordriftens fordele uden at give køb på kvaliteten.\nEt godt gæt er, at markedet finder sit leje. Langtfra alle dagligvarebutikker har succes med friskt brød. Den specialbutik, der formår at differentiere sig og kræse for kunden, vil altid overleve – også i bagerbranchen.


Fra Martha Washington til Melania Trump, disse er de bedste (og værste) første lady portrætter nogensinde - Kultur | Kan 2021\nFra Martha Washington til Melania Trump, disse er de bedste (og værste) første lady portrætter nogensinde\nPortrætter af første damer kan blive ramt eller gå glip af | Kevin Dietsch-pool / Getty Images\nEt første dameportræt er et stykke historie.\nHvis du ønsker et snapshot af et politisk miljø, skal du ikke se længere end et portræt. Baseret på beklædningsgenstand, maleri eller fotografistil og andre elementer, skildrer det ikke kun æraen, men også præsidiets følelse. Fra varme, indbydende toner til kolde farver går meget i stemningen i hvert første dameportræt.\nOg selvom et kig gennem Det Hvide Huss første dameportrætarkiver giver god indsigt i hver første dames liv og rolle i Det Hvide Hus, er nogle portrætter komplette øjeblikke. Lad os se hurtigt på nogle af de værste og bedste første dameportrætter nogensinde - startende med de værste.\nDette virker som et underligt valg. | Det Hvide Hus via Getty Images\nFra upassende antikviteter til orkanreliefter til hendes klæder med astronomisk pris, har Melania Trump gjort og båret nogle tvivlsomme ting i løbet af sin periode som førstedame. Så det skulle ikke overraske, at USAs nuværende første dame modtog en vis kritik for sit officielle portræt af Det Hvide Hus.\nPå ægte Trump-måde ligner den første dame mere af en reality-tv-dommer (den blå baggrund ligner det amerikanske Idol-sæt, er det ikke?) End en første dame.\nNæste: Denne første dames portræt har en overraskende abstrakt kunstnerisk stil.\nMåske skulle hun være gået med noget mere klassisk. | Det Hvide Hus Historiske Forening\nMens vi sætter pris på de abstrakte streger i Martha Jeffersons officielle første dameportræt, er det hele lidt mærkeligt. Den abstrakte stil ville se lige hjemme på mange museer, men gør ikke noget godt stykke arbejde med at formidle, hvordan Jefferson faktisk ser ud. For ikke at nævne: Det ligner slags køleskabskunst udført af et barn.\nNæste: Omvendt er dette portræt måske lidt for realistisk.\nMary Todd Lincoln har set bedre dage. | Det Hvide Hus Historiske Forening\nMens vi elsker Mary Lincoln, kunne hendes første dameportræt bruge noget at røre ved. Især i øjenområdet, som det ser ud til, havde den tidligere første dame et sort øje på det tidspunkt, hvor hun sad. Uanset om det er ægte eller ej, ville du tro, at kunstneren kunne have dækket det op for hende!\nNæste: Dette er et forvirrende portræt.\nHvad sker der her? | Det Hvide Hus Historiske Forening\nEleanor Roosevelts officielle første lady portræt bringer en bølge af spørgsmål. Til at begynde med: Hvad er der med alle ansigtsudtryk og håndbevægelser? Vi får at hun bærer briller, kan lide at strikke og lejlighedsvis har brug for at fjerne hendes vielsesring, men er det nødvendigt at fange disse og inkludere dem i en akavet rækkefølge under hendes portræt?\nNæste: Dette portræt ser lidt for spøgelsesfuldt ud.\nDette er temmelig uhyggeligt. | Det Hvide Hus Historiske Forening\nMens de fleste fotografier af Jackie O. emulerer upåklagelig stil og nåde, ser hendes officielle første dameportræt som Jacqueline Kennedy ud, som om den tidligere førstedame er Det Hvide Huss beboer-spøgelse. Kunstnerens gengivelse af sin blegfarve - og den første dames valg af en lang og gammeldags kjole - gør bestemt ikke maleriet mindre uhyggeligt.\nNæste: Dette portræt ser meget uhyggeligt ud.\nDette portræt kunne helt være hjemsøgt. | Det Hvide Hus Historiske Forening\nEr det bare os, eller ser Rachel Jacksons første dameportræt ud som om det hører hjemme i Haunted Mansion i Disneyland? Ligner en hjemsøgt sørger ser det ud som den slags portræt, hvor motivets øjne ville følge dig, uanset hvilken vinkel du ser det fra. Faktisk ville vi hader at tip-toe forbi dette portræt på vej til Det Hvide Hus køkken for en midnatssnack.\nNæste: Dette foto ser ud til at være ærlig til at fungere som et officielt portræt.\nDette synes for ærligt til at være et officielt portræt. | Det Hvide Hus Historiske Forening\nSelvom der ikke er noget galt med hendes første dameportræt, ser sejr Jane Pierces White House-portræt mere som et sødt foto mellem mor og barn end et officielt portræt.\nNu hvor vi har hjemsøgt dig med de værste første dameportrætter, så lad os se på nogle af de bedste. Fra Nancy Reagan til Michelle Obama, vi deler de mest glamorøse første lady portrætter, foran.\nNæste: Dette portræt ser billed perfekt ud.\nMichelle ligner et billede perfekt perfekt dame. | Det Hvide Hus Historiske Forening\nPå et skarpt fotografi er Michelle Obamas varme, indbydende smilestråler fra øre til øre (i en velkommen kontrast med de dystre udtryk fra nogle af de første damer, der kom foran hende). Ikke alene ser den tidligere førstedame utroligt yndefuld og rolig ud, men blandingen af varm belysning og seje farver giver en mere neutral fornemmelse af stykket.\nNæste: Dette stiliserede portræt giver os stadig en idé om, hvordan denne første dame så ud.\nDette kan bestemt hænge i et kunstmuseum, ikke kun i det hvide hus. | Det Hvide Hus Historiske Forening\nI et blødt lyserødt portræt har Frances Clevelands officielle portræt af Det Hvide Hus nogle store ballerina-vibber. Og selvom det er et ældre, mere stiliseret portræt, kan vi stadig få en klar fornemmelse af, hvordan den tidligere første dame så ud (som du ikke kan sige til et maleri som Martha Jeffersons portræt).\nNæste: Dette portræt holder tingene enkle.\nEt enkelt, men effektivt portræt. | Det Hvide Hus Historiske Forening\nMåske en af de mest enkle portrætter af de tidligere første damer, Ellen Arthurs officielle portræt af Det Hvide Hus, beviser, at du ikke behøver at blive fanget i en fancy kjole eller på en luksuriøs baggrund for at gøre indtryk. Vi elsker de bløde, enkle børstestræk i dette portræt såvel som profilvinklen til den tidligere førstedame.\nNæste: Dette første dameportræt ser glamorøst, men varmt ud.\nDette portræt fanger den første dame fuldstændigt. | Det Hvide Hus Historiske Forening\nEdith Roosevelt bringer liv i amerikansk glamour fra det tidlige 1900-tallet i sit officielle første dameportræt. Den tidligere første dame, der sad på en bænk i viktoriansk-klædt garb, ser ud til at tage en pause fra sit arbejde. Portrættet ser varmt og indbydende ud. For ikke at nævne: Udtrykket på hendes ansigt giver os et glimt af hendes personlighed.\nNæste: Dette portræt inkluderer et kæledyr fra Det Hvide Hus.\nFor at være retfærdig er ethvert portræt med en hund en vinder i vores bøger. | Det Hvide Hus Historiske Forening\nGrace Coolidge er den eneste første dame, der har inkluderet sin mest loyale ledsager i sit officielle portræt, og vi kunne ikke elske hende mere for det. Derudover valgte den tidligere første dame at lade sit portræt males i haverne i Det Hvide Hus. Hun er set i en elegant kjole i rød, gulvlængde og 1920'erne. Hvis du spørger os, ser hun ultra stilfuld og elegant ud.\nNæste: Denne første dame ligner en turist i Washington.\nLady Bird er ligesom os! | Det Hvide Hus Historiske Forening\nMens hun ligner en turist, der beundrer National Mall, kan vi ikke undgå at svæve over Lady Bird Johnsons 1960-tallsstil i hendes første lady-fotografi. Den første dame, der er afbildet på en balkon på den amerikanske hovedstad, har et udtryk for stolthed over sit ansigt og viser et varmt, indbydende smil.\nNæste: Dette portræt gør god brug af en pastelfarveplan.\nBetty Ford ser helt elegant ud. | Det Hvide Hus Historiske Forening\nPasteller ser godt ud på Betty Ford! Til sit første dameportræt gik hun med en varm pastelfarvehistorie med hende i en babyblå flydende kjole og koralfarvede roser. Portrætets varme føles indbydende og venlig, og det giver også den tidligere førstedame en følelse af sødme.\nNæste: Denne første dame ser glamorøs ud i sit portræt.\nNancy Reagan ser ubesværet glamorøs ud. | Det Hvide Hus Historiske Forening\nSom filmskuespillerinde blev USAs første dame, har Nancy Reagan en kongelig luft i sit første dameportræt, som ikke burde overraske nogen. Stående i en døråbning med et varmt fokus på hende emulerer hun gammel Hollywood-glamour, især i sin røde kjole.\nLæs mere:Dette er de værste præsidentportrætter gennem tidene\nhvornår frigiver beyonce sit nye album\nhvor fik kaptajn undrende sine kræfter


Retroløberen får en opdatering med Nike Mid Runner 2 ENG Mesh Shoe i en damemodel. Skoen har en overdel af ventilerende mesh, en polstret fodkrave og en mellemsål med indsprøjtet Phylon, som giver en bekvem pasform.\n- Overdel i mesh, som giver en optimal ventilation.\n- Polstret, mellemhøj fodkrave, som øger komforten.\n- Mellemsål, med indsprøjtet Phylon (IP), der giver en let dæmpning og komfort.\n- Fast vaflet ydersål i gummi, som giver en god styrke samt optimalt greb og dæmpning.\n- Trækløkke ved hælen, som letter på- og aftagning.


Meget mere om snørebånd - skønhedogmode.dk\n16. august / Anders Lundtang Hansen snørebånd\nEt par gode sneakers, nogle gode ruskindsstøvler, et par vinter-boots, kondisko eller en helt anden type. Hvad kendetegner størstedelen af disse sko?\nOm de så har et flot design, er dyre eller billige, masseproduceret eller kreeret i lille oplag, så bliver mange af dem tilpasset foden ved, at man binder et par snørebånd sammen over dem.\nMan kan selv bestemme, hvor stram skoen skal være, hvordan man vælger at indsætte snørebåndet i holderne, så man eventuelt kan danne et symmetrisk eller asymmetrisk mønster, og så findes snørebånd i mange forskellige farver.\nOvenstående information overrasker dig nok ikke, for du har nok ejet et par sko eller mange, hvor de er blevet holdt sammen og lukket til med et par snørebånd i forskellige længder. Du ved sikkert nok, at de snørebånd, man bruger til et par kondisko, slet ikke går sammen med de sko, man bruger til jakkesættet.\nMen der eksisterer faktisk en hel del flere slags snørebånd på markedet, end du måske lige gik og vidste – eller som du måske havde glemt alt om.\nApropos at glemme, hvis du var barn i 1990’erne, så vil du måske kunne nikke genkendende til beskrivelsen af disse snørebånd: Kan du huske spiralsnørebånd? De lignede mere eller mindre gamle telefonledninger, var i pangfarver og umanerligt lange, så man kunne sno dem om sig selv mange gange og se dem hoppe rundt som fjedre, når man bevægede sig.\nMen vidste du også, at der findes snørebånd, som er specifikt designet til støvler, andre til sportssko og nogle endda, der fungerer som reflekser, hvilket er smart at give børnene på på vej til skole en vintermorgen eller til ham og hende, der kan lide at løbe aften- eller morgenture med musik i ørene.\nMen ved du hvad, det allerbedste er? Du kan købe alle disse former for snørebånd og flere til – endda de sagnomspundne spiralsnørebånd! – hos Nordiclaces.dk til en go penge samt en masse tilbehør.\nDet er praktisk talt en snørebåndshimmel derinde – tjek det selv ud via linket ovenover.


Skelhøje Købmandsgaard skal have ny købmand - Viborg Netavis\nMichael Nielsen. Foto: Skelhøje Købmandsgaard\nSkelhøje Købmandsgaard skal til at kigge sig om efter en ny købmand. Michael Nielsen, som har bestredet jobbet siden april 2016, stopper for at kunne videreuddanne sig. Det fremgår af det seneste nyhedsbrev fra købmandsgården.\nMichael Nielsen, der startede som elev og siden 1. april 2016 har været købmand i butikken, ønsker at komme videre med sin erhvervsmæssige udvikling.\n“Vi har været utroligt glade for Michaels indsats, først som elev, og siden 1. april 2016 som købmand. Michael har arbejdet hårdt for Skelhøje Købmandsgaards overlevelse. Michael har nu et ønske om at komme videre og dygtiggøre sig, en udvikling som har været vanskelig at varetage ved siden af jobbet som købmand og ansvarlig for både indkøb og personale, og det er en beslutning som vi i bestyrelsen respekterer”, står der blandt andet i nyhedsbrevet.\nDet er aftalt med Michael Nielsen, at han stopper som købmand i Skelhøje med udgangen af januar måned 2019, og bestyrelsen har en afløser i kikkerten.\n“Bestyrelsen har været i tænkeboksen efter beslutningen, for gode købmænd hænger ikke på træerne, men vi mener at vi har fundet den helt rigtige afløser for Michael Nielsen. Mere om det, når alle brikker er faldet på plads først i det nye år”, lyder det.\nDen unge købmand er ikke vild med at være i centrum og blive fejret, men der er alligevel planer om at markere hans afsked på et endnu ikke datosat tidspunkt.\nSkelhøje • 30.03.17\n750.000 kroner til Skelhøje Købmandsgård\nSkelhøje • 21.04.19\nViborg spiser sammen – denne gang i Skelhøje\nLøvel • 29.11.16\nLøvels nye købmand brænder for sin by


Ny såbedsharve fra He-Va med god vægtfordeling | Maskinbladet\nTerra-Dan MK II er navnet på en ny såbedsharve fra He-Va. Det er en harve med god vægtfordeling i den bugserede udgave.\nMaskinfabrikanten fra Mors - He-Va ApS - præsenterede til denne sæson en ny såbedsharve-serie kaldet Terra-Dan MK II. Serien strækker sig fra fire til syv meter i arbejdsbredde, og harverne kan enten leveres i bugseret eller liftophængte udgaver.\n- Harven består af en fire-bullet harvesektion, og dette sikrer en bedre gennemgang end den tidligere Terra-Dan harve med kun tre-bullet harvesektion. Desuden kan den nye harve fås i en bugseret udgave, forklarer Martin Dalgaard, salgskonsulent hos He-Va og uddyber:\n- Hvis man investerer i en liftophængt udgave og bliver træt af det, er det meget let at lave den om til en bugseret udgave, da bugseringssæt er meget let at eftermontere.\nAlle modeller er desuden foldbare i to sektioner, hvilket vil sige, at hver sektion er 3,5 meter på den 7,0 meter brede harve.\n- Sektionerne er centerophængte, hvilket gør, at sektionerne kan pendulere hver for sig og dermed følge jordoverfladen optimalt.\nForrest på harven er en Spring-Board planke placeret, og den kan højdeindstilles hydraulisk fra kabinen. De fire efterfølgende bullet-harvesektioner har en bullet-afstand på 30 centimeter og en tandsporafstand på 8,5 centimeter med en 45 x 10 millimeter tand.\n- Med en 60 x 12 millimeter tand bliver tandafstanden 15 centimeter bred, hvilket gør harven optimal til majssåbed på især de lettere jorder, forklarer Marin Dalgaard og fortsætter:\n- På de lettere jorder vil man gerne have løsnet jorden uden at smadre de få knolde, der eventuelt måtte være.\nEfterbearbejdningen foregår med to justerbare efterharver med spindler, som sidder før og efter en kraftig 500 millimeter rørvalse.\n- Hovedrammen på harven kommer fra vores Triple-Triller stubharve, som har to store transporthjul, som også sænkes ned på forageret for løft af harvesektionen. Ellers er det udelukkende rørvalsen og traktorens liftarme, der styrer arbejdsdybden, fortæller Martin Dalgaard og påpeger, at det giver et meget ensartet tandbillede, da der ikke kører hjul mellem harvetænderne.\nPå Boelsgård nær Brovst i Nordjylland blev der i foråret 2013 investeret i en syv meter bugseret He-Va Terra-Dan MK II, og erfaringerne er gode.\n- Harven blev blandt andet valgt på grund af den gode vægtfordeling. Med et drejbart træk, der tilkobles i liftarmene på traktoren, styres den øverlige dybde let fra traktorens kabine, og det gør harven let at trække over bakketoppe og lignende, fortæller Jens Christian Thomsen, driftsleder på planteavlsbedriften Boelsgård.\n- Det er desuden tydeligt at mærke, at der overføres noget vægt til traktoren.\nIfølge Jens Christian Thomsen er der mange muligheder i harven, idet de forskellige sektioner i harven styres individuelt.\n- Eksempelvis har jeg en kollega, der har lånt harven til at lave såbed til majsmarken, som den virkelig har gjort til UG - harven efterlader sig en jævn og pakket overflade, som er perfekt til såning af majs, siger han.\nPå Boelsgård er der meget blandet jordbonitet fra JB 2 til 7.\n- Derfor ledte jeg efter en harve, der havde noget vægt med sig i den svære jord, da jeg tidligere har haft problemer med at såbedsharver simpelthen bliver løftet af jorden på grund af den stive overflade. Her har Terra-Dan MK II harven virkelig levet op til forventningerne, siger Jens Christian Thomsen.\nAnbefaler store hjul\nSom ekstraudstyr kan der vælges en dækmontering på 500/50 x 17 til harven, og denne dækmontering anbefales:\n- I nypløjet jord synker harven fem centimeter, og dette kan de brede dæk hjælpe betydeligt på. Desuden skal man også være indstillet på, at det kræver nogle hestekræfter at trække harven af sted. Jeg kører selv med en 250-hestekræfters traktor med den syv meter brede harve, og det er absolut også nødvendigt for at trække harven med 8,5 til 9,0 kilometer i timen og løsne i hele bredden, påpeger Jens Christian Thomsen, som dog gør opmærksom på, at det er godt givet ud:\n- De hestekræfter, der bruges på harven, spares på såmaskinen, da såningen kommer til at gå betydeligt lettere.\nJens Christian Thomsen roser desuden harven for en stor gennemgang:\n- Mange andre harver på markedet er utrolig kompakte, men med He-Va harven er det rart med den store gennemgang så planterester eller lignende ikke slæber med, men bliver jævnt fordelt.\nHan påpeger desuden en god service fra He-Va:\n- Jeg købte harven som en af de første i Danmark, og He-Va har været kanongod til at følge op på produktet, og det føler jeg er vigtigt, når der investeres i nye produkter. Der er jo altid lidt tilpasninger, og det syntes jeg He-Va er gode til at få gjort.


Juleafslutning i AC Norddjurs - reportage og billeder - Nørre Djurs Tidende\n11. december 2016 28. februar 2017 Adam Bindslev 1758 Views 0 Comment\nJulemusikken gjaldede ud over salen i Ørum Aktivcenter og der var fyldt med børn der legede, løb, sprang, kravlede og pjattede da AC Norddjurs holdt juleafslutning den 10. december.\nNogen gange er den bedste plan næsten ikke at have nogen. At give mulighed for fri leg og udfoldelse – og kunne tilbyde rummet til det. Sådan var det i den første time af juleafslutningen, hvor gæsterne strømmede til og de mange redskaber blev flittigt brugt mens langsiden blev fyldt med forældre og bedsteforældre der holdt øje med børnene, talte sammen og nød bare at være til stede. Hjælpenisser fra AC Norddjurs holdt et vågent øje børnene … og julemanden gik omkring for at byde velkommen. Det kunne ikke blive meget mere julet.\nOg så blev der budt op til dans. Rundt om juletræet gik det, og børn og voksne travede med. Det kan godt være der er 14 dage til jul, men lige der føltes det som om den allerede var der. En følelse der bestemt ikke blev mindre af duften af æbleskiver som afsluttede arrangementet. Så var vi alle klar til juleaften ….\nSe billederne fra arrangementet herunder (klik på billedet for at se det i stor størrelse) – og se endnu flere ind på AC Norddjurs Hjemmeside\nØrum Tidende rykker gerne ud og laver reportage fra arrangementer i Distrikt Ørum. Men det kræver, at vi ved at de findes. Så hvis du er arrangør eller blot kender til et arrangement der kunne bruge lidt omtale – så skriv til os på oerumtidende@gmail.com – vi lover ikke at vi kan dække alt. Men vi lover at vi vil forsøge. For det er gennem historier som disse, at vi kan fortælle om livet i Distrikt Ørum. Vi arbejder alle ulønnet og frivilligt – fordi vi virkelig godt kan lide det, og fordi vi synes det er vigtigt.\n← Fredagskage – Luciabrød\nBasketball for 7.-9. klasse starter efter nytår →\n25. november 2016 Adam Bindslev 0


Centralasien Arkiv - Side 2 af 2 - Norea Mediemission\nonsdag, 29 maj 2013 / Udgivet i Asien, Respons\n”Jeg har modtaget linket til jeres side. Jeg lyttede til den første udsendelse, men forstod ingenting. ’Sikke noget vrøvl’, tænkte jeg.” ”Men i går på vej hjem fra arbejde begyndte jeg at tænke på mine synder.” ”Jeg tændte for radioen, og der hørte jeg, at den almægtige kender mine synder, og han kender mine handlinger.”\nOnline Gudstjeneste – Spørgeskema\nGennem de seneste tre måneder har vi hver sønda...\nDet ligger ligesom lidt i ordet ’Mediemission’ ...\nDen 27. februar var en særlig dato for Kasper B...\nDet har lige været påske, og selv i en Corona-t...


Opkøb for trecifret millionbeløb - Dreyersfond\nDreyersfond / Aktuelt / Opkøb for trecifret millionbeløb\nDreyers Fond udvider sin ejendomsportefølje med yderligere opkøb på Vesterbro, hvor størstedelen af fondens ejendomme ligger. For et trecifret millionbeløb overtager fonden Vesterbrogade 75 og 94 pr. 1. juni 2022.\nIgennem en længere årrække har Dreyers Fond skærpet sit fokus på grænseområdet mellem Frederiksberg og Vesterbro og her opkøbt, mens der er blevet solgt andre steder, med et mål om få en mere samlet og strømlinet ejedomsportefølje.\nPr. 1. juni 2022 er Vesterbrogade 75 og Vesterbrogade 94 også en del af Dreyers Fond, hvis filantropiske arbejde og årlige uddelinger netop er baseret på ejendomsforretningen. For fonden er det af flere grunde attraktivt at have ejendommene samlet på Vesterbro, hvor også fondes domicil Løvenborg ligger samt den gamle dansehal Valencia, Dreyers Fond udlåner til faglige almennyttige formål.\n”Disse to ejendomme passer perfekt ind i Dreyers Fonds søgestrategi og øvrige portefølje. Nu vurderer vi nærmere, hvordan vi kan optimere disse ejendomme, så det både er til glæde for lejere og for bydelen Vesterbro,” siger administrerende direktør i Dreyers Fond, Bo Rygaard.\nFlere at fondens ejendomsopkøb er kommet i stand på henvendelser fra sælgere, og disse opkøb er også kommet i stand via gode relationer i lokalområdet, hvor Dreyers Fond er kendt for at prioritere arkitektonisk værdi i forbindelse med istandsættelse og udvikling af ejendommene samt for at skabe attraktive miljøer for både beboerne og området.\nEjendommen Vesterbrogade 94 har et samlet areal på 3.338 kvadratmeter. Vesterbrogade 75 ligger på hjørnet af Vesterbrogade og Oehlenschlægersgade, og ejendommens samlede areal udgør 2.481 kvadratmeter med henholdsvis bolig og erhverv, der er fordelt på fem etager samt udnyttet tagetage og delvis kælderetage. Dreyers Fond oplyser som vanligt ikke priser ved ejendomshandler.