Er frosne grøntsager lige så sunde som friske grøntsager? - Fødevarer\nVigtigste > Fødevarer > Er frosne grøntsager sunde - mulige løsninger\nEr frosne grøntsager lige så sunde som friske grøntsager?\n'Frysning i' næringsstoffer\nGrøntsagerer normalt snapFrossetmeget snart efter at de er plukket. næringsstofferne er 'Frosseti 'under denne proces, hvilket betyder at du ganske let kan have flere vitaminer i enfrossen grøntsagend i dens 'friskmodstykke. Men der er mere ved frugt og grøntsager end bare vitaminer.13. maj 2017\n(glad musik) - Hvis du ikke tager din Mag SRT, skal du passe på alle de frugter og grøntsager, du spiser for at sikre, at du får vitaminerne og mineralerne frisk kilde, eller en frossen kilde kan være forskellen mellem dig, der får tilstrækkelige mængder mineraler, den tilstrækkelige mængde vitaminer, du har brug for for at få det bedst mulige liv. Så lad os nedbryde forskellen mellem frisk og frossen, og jeg kan endda hjælpe dig med at spare lidt penge med denne artikel, hvis du ser det fuldt ud. Lad os komme til videnskab.\nMen først, hvad hvis du vælger en grøntsag? Når de vælger en frugt eller en grøntsag, sker der noget, der kaldes vejrtrækning. Hvad er vejrtrækning betyder, at det grundlæggende bare er standardoxidationen af frugt og grøntsager, hvilket betyder, at det mister vand og mister varme. Dette får grøntsagen eller frugten til sidst at miste næringsstoffer.\nSå vi skal se på, hvad det ikke sker, når det vælges. Normalt placeres en frugt eller en grøntsag på en lastbil, når den plukkes og transporteres til købmanden i en til tre dage. Derefter forbliver den normalt på supermarkedets hylde i en til tre dage.\nDerefter samler vi det som forbrugere, tager det med hjem, og det bliver i vores køleskab i en til tre dage. Så når du faktisk spiser det, kan du faktisk have det i op til 10 dage, nogle gange endda to uger. Oxidation eller respiration, der finder sted, dræber mange af næringsstofferne i frugt og grøntsager.\nDet er ikke noget, vi virkelig vil beskæftige os med. Nu skal vi også se på enzymatisk aktivitet. Okay, hvad sker der med enhver frisk grøntsag, de laver? Visse enzymer kendt som trypsin og chymotrypsin, og hvad disse enzymer gør, de nedbryder næringsstofferne i frugt og grøntsager.\nMen det seje er, at denne enzymatiske funktion kan stoppes, den kan stoppes, og den stoppes ved frysning, der plukkes i høstens høst og derefter øjeblikkelig frysning, vi stopper den enzymatiske aktivitet. Vi stopper denne enzymatiske proces med trypsin og chymotrypsin i at nedbryde næringsstofferne, så du ikke kun har en moden frugt eller grøntsag, men også en mere nærende. Nu er jeg nødt til at spille djævelens advokat her et øjeblik, fordi der er en ulempe, når det kommer til frosne grøntsager eller frosne frugter, og det er det faktum, at især frosne grøntsager normalt er en god ting og en dårlig ting.\nDe blancheres, bare blød dem i kogende vand i et sekund eller to for at dræbe bakterier. Når du henter frugter eller grøntsager, skal du helt sikkert vaske dem for at slippe af med bakterierne. Men med frossen blancherer de det et øjeblik og gør det for dig.\nDet er godt, fordi du dræber bakterierne, men det er dårligt, fordi du mister nogle af de vandopløselige vitaminer. Så de vandopløselige vitaminer er ting som vitamin B, ting som vitamin C. Nu mister du kun en lille mængde af dem, så du skal overveje dine fordele og ulemper her lidt.\nMen hvis du vælger grøntsager, der for det meste er baseret på fedtopløselige vitaminer, har du en rigtig god position. Det vil være ting som gulerødder, der indeholder et højt vitamin A, eller ting som broccoli eller ting som spinat eller ting som græskar. Disse er gode ting at fryse, fordi de indeholder meget fedtopløselige vitaminer, der ikke bliver udtømt gennem denne blancheringsproces.\nMen når jeg siger det, har jeg også brug for at vide om en nylig undersøgelse. Så denne undersøgelse blev udført på UC Davis i Californien. UC Davis har set på otte forskellige frugter og grøntsager i både friske og frosne.\nDu kiggede på majs, gulerødder, broccoli, spinat, grønne bønner, ærter, jordbær og blåbær. Og du har set på, hvad der faktisk sker med næringsværdien af disse, når de enten er friske eller frosne, gæt hvad? Du har næsten ikke fundet nogen forskel mellem de to. Faktisk fandt de, at den eneste forskel mellem friske og frosne grøntsager var, at nogle af de frosne grøntsager indeholdt større mængder af visse vitaminer.\nFor eksempel havde broccoli mere riboflavin, et B-vitamin, og så og du fandt også, at bærene endte med at have mere C-vitamin, som faktisk er et vandopløseligt vitamin. Men det kommer ned til det faktum, at de normalt ikke blancherer frugten, kun grøntsagerne. Frugt og frosne grøntsager er generelt lige så gode, hvis ikke bedre, end friske frugter og grøntsager.\nSå jeg håber, at denne artikel hjælper dig med at spare lidt penge på dit køb af grøntsager. Du behøver ikke at følge mainstream og fortælle dig, at alt hvad du skal gøre er at spise friske ting, fordi frysning stopper tiden, ligesom du kan fryse din krop, hvis du vil leve for evigt. Men vi kan ikke alle fryse os selv til at leve for evigt, så vi kan lige så godt lukke zengrøntsager, der hjælper os med at leve lidt længere.\nSom altid, puslespilbesætning, skal du sørge for at holde fast i Science Saturday-artiklerne her for at lære videnskaben og lære de fakta, du har brug for, for at få det bedst mulige liv. Vi ses snart. (Science fiction robotstøj)\nEr frosne skårne grøntsager sunde?\nGenerelt sagt,fryserhjælper med at bevare næringsindholdet i frugt oggrøntsager. Dog begynder nogle næringsstoffer at bryde sammen, hvornårFrossetprodukter opbevares i mere end et år (2). Visse næringsstoffer går også tabt under blanchering. Faktisk forekommer det største tab af næringsstoffer på dette tidspunkt.15. juni. 2017 nov.\nBetragtes frosne grøntsager som ren spisning?\nMen når det kommer til enren kost, Siger Zuckerbrot, at det er muligtSpis sundt,renmad, der er tættest på sin naturlige form uden at bruge meget. ''Frosne grøntsagerer et eksempel: økonomisk, velsmagende og lige så næringstæt ogrensom friske råvarer.11. nov. 2013 g.\nEr frossen broccoli så sund som frisk?\nFaktisk i nogle tilfældeFrossetgrøntsager er faktisk merenærendeend deresfriskmodparter. For eksempel,frossen broccolihar 400% mere beta-caroten endfrisk broccoli!18. december 2018\nKan jeg spise frosne grøntsager hver dag?\nDukanopbevar din taske medfrosne grøntsageri fryseren i tre måneder, men for maksimal friskhed foreslår vi digspisedem inden for de tre uger efter købet. På den anden side friskgrøntsagerhar ikke en meget lang levetid. Så snart de høstes, begynder de straks at miste deres vitaminer og mineraler.1. okt 2015\nHvorfor er frosne grøntsager dårlige for dig?\nGenerelt hjælper frysning med at bevare næringsindholdet i frugt oggrøntsager. Dog begynder nogle næringsstoffer at bryde sammen, hvornårFrossetprodukter opbevares i mere end et år (2). Visse næringsstoffer går også tabt under blanchering. Faktisk forekommer det største tab af næringsstoffer på dette tidspunkt.22. maj 2020\nHvorfor frosne grøntsager er dårlige?\nGenerelt sagt,fryserhjælper med at bevare næringsindholdet i frugt oggrøntsager. Dog begynder nogle næringsstoffer at bryde sammen, hvornårFrossetprodukter opbevares i mere end et år (2). Visse næringsstoffer går også tabt under blanchering. Faktisk forekommer det største tab af næringsstoffer på dette tidspunkt.22. maj 2020\nHar frosne grøntsager pesticider?\nEn ny undersøgelse finderFrossetfrugt indeholder potentielt farlige niveauer afpesticider, hvilkenharværet forbundet med en højere risiko for ADHD. Økologisk mad indeholder også mindrepesticidrestprodukter end almindelig mad og frugt oggrøntsagerfra landmændenes markeder, selvom de ikke er mærket økologisk, ofteindeholdemindrepesticider, hun siger.18. maj 2010\nSpiser yoghurt rent?\nVi er her for at tale om en af de gode gærede fødevarer i dag,yoghurt. Græsk eller almindelig kan betragtes som “spise rent”Så længe du holder dig væk fra tilsætningsstoffer, kunstig aroma og farvning og majssirup med høj fructose.13. jul. 2015 g.\nKan du spise rå frossen broccoli?\nNix,du kan spise frossengrøntsager som de er - ingen krukke, pande eller mikrobølgeovn kræves. “Du gørbehøver ikke at lave madFrossetgrøntsager, ligesomdubehøver ikke at lave madFrossetfrugt, ”siger Toby Amidor, MS, RD, Wall Street Journal bedst sælgende kogebogforfatter af Smart Meal Prep for Beginners og The Healthy Meal Prep Cookbook.11. sep 2018\nEr det bedre at spise friske grøntsager eller frosne grøntsager?\nFrosne grøntsager og frugter kan være lige så sunde som friske, selvom de kan variere i smag og struktur. Dit bedste valg er at købe frosne produkter uden tilsætningsstoffer og nyde sammen med friske, sæsonbestemte varer, når de er tilgængelige for at maksimere bekvemmelighed og reducere madspild.\nEr der ernæringsmæssige fordele ved at fryse grøntsager?\nFrosne grøntsager bevarer generelt mange af deres næringsstoffer. Frysning kan dog også øge eller nedsætte ernæringsværdien af visse grøntsager. Additiver og konserveringsmidler\nEr der vitaminer i frosne frugter og grøntsager?\nNogle vitaminer går tabt under forarbejdning af frosne produkter Generelt set hjælper frysning med at bevare næringsindholdet i frugt og grøntsager. Nogle næringsstoffer begynder dog at nedbrydes, når frosne produkter opbevares i mere end et år (2


Nikon monark7 1.5-6x42 vs bushnell 6500 1.25-8x32 - Nordisk Våbenforum\nNikon monark7 1.5-6x42 vs bushnell 6500 1.25-8x32\nTilmeldt: 5. apr 2010, 15:14\nGeografisk sted: sdr omme\nIndlæg af Vesterby » 19. jul 2017, 10:17\nJeg har monteret en 1.25-8x32 på min ene riffel, uden lys. Jeg falt så over en nikon monark7 1.5-6x42 il. Jeg tænkte det ville være et fint bytte og samtidig få lys i kikkerten☺. Hvordan ligger de 2 modeller i forhold til hinanden med linse kvalitet? Hvad er jeres erfaringer?\nRe: Nikon monark7 1.5-6x42 vs bushnell 6500 1.25-8x32\nIndlæg af Sviptue » 19. jul 2017, 11:36\nHar du set igennem den Nikon? Jeg tog en lang rejse igennem masser af kikkerter da jeg skulle have en ny. Troede at Nikon var lige hvad jeg manglede, men blev skuffet efter at have prøvet Monarch E og Monarch 7.\nEr tilfreds med konens Bushnell 4200 (der i mine øjne er bedre end de Nikon jeg prøvede), men mest med min egen Zeiss.\nIndlæg af LJ » 19. jul 2017, 12:08\nVesterby skrev: Jeg har monteret en 1.25-8x32 på min ene riffel, uden lys. Jeg falt så over en nikon monark7 1.5-6x42 il. Jeg tænkte det ville være et fint bytte og samtidig få lys i kikkerten☺. Hvordan ligger de 2 modeller i forhold til hinanden med linse kvalitet? Hvad er jeres erfaringer?\nMin erfaring med det meste optik er at selv om, f.eks. i dette tilfælde, de to produkter tilsyneladende er i samme segment er det ikke ensbetydende med at de er det. Optik er temmelig individuelt. Mit råd vil være at samle nogle kandidater og at få set igennem dem inden du køber.\nIndlæg af Vesterby » 19. jul 2017, 12:54\nJeg har nu lige prøvet at sammen ligne på denne måde... og helt ærligt så bliver min bushnell nok på riflen. Jeg blev en smule skuffet over nikon. I forhold. Jeg har læst meget om hvor godt nikon er og det er bestemt ikke nogen dårlig kikkert, men bestemt ikke så skarp og virker heller ikke så lys stærk. Tros den er 1 cm større i linsen .\nBushnell 6500 kan man læse at skulle bære ok men heller ikke imponerende. Og i forhold er det med disse 2 kikkerter noget bedere..\nHar prøvet i sol, tåge og sen aften.\nMen hvor ville jeg godt ha haft lys i min bushnell. ... hvem laver linserne til dem hver i sær?\nIndlæg af H.S.Jensen » 12. okt 2017, 22:14\nMåske lidt OFF topic. Hvordan er dit indtryk af den bushnell? Hvordan er det med øjenafstand har læst den er på 5 tommer giver det problemer i forhold til montage på riflen ?\nIndlæg af JRexA » 12. okt 2017, 22:31\nHusk at en x42 kikkert skal stå på 6x, for optimalt lys(7mm udtrædelsespupil), og en x32 på 4,5\nHvis x42 står på 4,5, så udnytter du kun 32mm af linsen.\nIndlæg af C-X » 12. okt 2017, 22:42\nJRexA skrev: Husk at en x42 kikkert skal stå på 6x, for optimalt lys(7mm udtrædelsespupil), og en x32 på 4,5\nNej, du sender bare mere lys ind, end du kan udnytte med øjet.\nIndlæg af Raptor357 » 12. okt 2017, 22:46\nprøv at se på Khales de har en 1-5x24i, jeg har den gamleversion uden lys, men jeg er super glad for den og optisk er den piv fin. Jeg overvejer faktisk om den skal med til sverige på grissejagt.\nIndlæg af JRexA » 12. okt 2017, 23:04\nJa, du spilder din linsediameter, ved at sende lyset, forbi pupillen, og det gør, at du med 4,5x forstørrelse kun udnytter lyset, fra 32mm dia af din linse, uanset, hvor stor linsen er. Dette taget fra, at dit øje er ungt, og kan udnytte 7mm udtrædelsespupil.\nDet er ikke uden grund, at de tyske nat kakkelovnsrør er på 8x56.\nHvis det gav mere effektivt lys/syn, at benytte en 4x28 eller 4x56, så var det dem, man så, i stedet for.\nIndlæg af C-X » 12. okt 2017, 23:25\nJRexA skrev: Husk at en x42 kikkert skal stå på </= 6x, for optimalt lys(7mm udtrædelsespupil), og en x32 på </= 4,5\nSå passer udsagnet.\nDer sker ikke noget ved, at "spilde linsediameter", hvis man har brug for mindre forstørrelse. Dyret kan jo stå tæt på og du kan have behov for, at se dets silhuet.\nDu kunne også finde en optik med en langt større objektiv diameter, end Ø56 mm, hvilket ville samle endnu mere lys, men det er der ikke rigtig nogen der gider slæbe rundt på. Desuden kræver stor forstørrelse bedre glas for, at stå lige så klart som mindre forstørrelse.\nIndlæg af JRexA » 13. okt 2017, 03:06\nDet er fint at "spilde" linsediameter, hvis du har lys nok. Men optimal udnyttelse af det lys der rammer linsen, opnås ved at udtrædelsespupillen er rimelig tæt på, hvad dit øje, kan klare.\nSå jeg har nok brug from 9x hvis jeg har en 42mm kikkert, da jeg er 53 år.... (Men det er godt nok svært, at se, på kort hold, med den forstørrelse)\nUdgangspupillen ændres med alderen:\n20 år: 8,0 mm\n30 år: 7,0 mm (7x50/8x56)\n40 år: 6,0 mm (7x42/8x50/10x56)\n50 år: 5,0 mm (7x35/8x42/10x50)\n60 år: 4,1 mm (7x30/8x32/10x42)\n70 år: 3,2 mm (7x22/8x25/10x32)\n80 år: 2,5 mm (8x20/10x25)\nhttp://kikkertgrossisten.dk/page/faq-hv ... er-det-21/\nLyset, i den 10x80 WWII marinekikkert jeg har, er i øvrigt overraskende godt, taget i betragtning, at den er uden koating.


Få hjælp til at flytte din virksomhed - Flytteguide\nLokalebasen.dk flyttede i sommeren 2014 til vores kontorbase på Østerbro i København.\nHerfor vil vi gerne sørge for at andre ikke kommer til at stå i vores sted. Vi har gennem flytteprocessen samlet vores erfaringer i en flytteguide til inspiration. Alle disse erfaringer har medført, at vi har samlet de bedste partnere inden for de serviceydelser som er nødvendige når en virksomhed flytter.\nLæs mere om de forskellige serviceydelser i menuen til venstre. Du kan også få en samlet oversigt, hvor du gratis og hurtigt kan krydse af, hvilke serviceydelser du ønsker tilbud på. Alle disse services er vigtige i en flytning, selvfølgelig afhængigt af virksomheden og dennes branche. Endvidere står ting som internet, forsikringer og transport dog øverst på manges lister.\nDet overblik vi har samlet skaber gode rammer for at flytte til nye erhvervslokaler eller kontorlejemål.


Ny digital platform skal kortlægge rør og ledninger i jorden | Version2\nNy digital platform skal kortlægge rør og ledninger i jorden\nOpgaven med at levere, vedligeholde, support og drift af Ledningsejerregisteret er sendt i udbud Illustration: Waoo\nStyrelsen for Dataforsyning og Effektivisering er på jagt efter en ny digital platform, der viser, hvor rør og ledninger ligger nedgravet i jorden. Platformen har en anslået værdi af 63 millioner kroner og er netop sendt i udbud\nLaurids Hovgaard@LauridsHov Tirsdag, 1. maj 2018 - 11:40 3\nTilbage i februar måtte 1.154 husstande i ved Randers undvære strømmen i knap en time, fordi en entreprenør havde overset et kabel, som blev gravet midt over. Den slags strømudfald eller sort skærm på tv'et bliver der måske færre af i fremtiden.\nFor det skal det være nemmere for entreprenører at få hurtigere og nemmere adgang til digital information om, hvor rør og ledninger ligger nedgravet i jorden.\nI december 2017 vedtog Folketinget en revidering af loven for registrering af ledningsejere.\nEt vigtigt element i implementeringen af den nye lov er videreudviklingen af Ledningsejerregistret (LER).\nStyrelsen for Dataforsyning og Effektivisering(SDFE) har netop offentliggjort et udbud om udviklingen af LER til en ny digital platform. Opgaven har en anslået værdi på 63 millioner kroner.\nI Ledningsejerregistret (LER) kan entreprenører og andre graveaktører finde oplysninger om, hvem der ejer rør og ledninger i jorden i det område, hvor de skal grave.\nGraveaktører og ledningsejere kan herefter udveksle kort over ledningernes placering i jorden, så man kan undgå graveskader.\nI 2017 blev der afsendt i alt 157.102 graveforespørgsler til LER\nLøsningen forventes at blive sat i drift i løbet af andet halvår af 2019.\nI den nye lov stilles der krav om digitalisering af ledningsoplysninger, og sammen med de nye funktionaliteter i LER betyder det, at entreprenører og andre, der skal grave uden om de mange rør og ledninger under jorden, kan få et samlet overblik over nedgravede ledninger i det område, hvor de skal grave i løbet af få timer.\nSDFE forventer, at man kan spare ressourcer, der i dag bruges på at planlægge, når der skal graves i jorden for at udbygge og vedligeholde Danmarks nedgravede infrastruktur.\nSamtidig forventes den lettere adgang til ledningsoplysninger at resultere i færre graveskader, der bl.a. vil bidrage til en højere forsyningssikkerhed.\n#1 Anne-Marie Krogsbøll 1. maj 2018 - 11:44\n...noget, der lyder som en supergod idé - uden risiko for persondatalæk. Det er sådan, den digitale udvikling skal bruges (der er sikkert noget, jeg har overset).\n#2 Anders S. Johansen 1. maj 2018 - 15:52\nVærdi <-> Pris\n"Opgaven har en anslået værdi på 63 millioner kroner"\nVærdien for hvem?\nHvordan beregner man værdien af en digital platform?\n#3 Baldur Norddahl 1. maj 2018 - 16:58\nRe: Værdi <-> Pris\nDe mener den overpris de forventer at betale for at få udviklet den nye platform.\nAlvorlig kritik: Datatilsynet langer ud efter Matas' gigantiske kundeklub7\nFuld udrulning af MitID forsinkes med tre måneder2\nCarlsberg flyttede ni markeder i skyen på en weekend: »Som en åben hjerteoperation«1\nUndersøgelse: Devops sparker release-hastigheden i vejret0\nSignal smidt af Instagram efter Facebook-kritiske reklamer0\nAlvorlig kritik: Datatilsynet langer ud efter Matas' gigantiske kundeklub\nUndersøgelse: Devops sparker release-hastigheden i vejret


sacar.dyrinstinkt.com Sund krop Sæd inde i skeden\nHvor længe vil sædcellerne leve indeni kvinde ? Hvor meget skal der til kontorstoleunderlag at blive gravid? Er det kun muligt ved fuldbyrdet samleje? Sæd om ægløsning, befrugtningstidspunkt, stop med p-piller mm. Når manden får udløsning inde i kvindens skede, kan graviditet opstå, fordi der bliver mulighed for, at et æg fra villa huse til salg kan blive befrugtet med en sædcelle fra inde. Sædcellerne svømmer op gennem skeden, gennem livmoderhalsen op i livmoderen og videre op gennem æggelederne.\nSÆD INDE I SKEDEN uNDFANGELSE\nSæd kan give kvinden allergi Sæd inde i skeden Relateret indhold\nHej Den nervøse Ja din kæreste kan teoretisk set godt blive gravid idet sædcellerne kan leve op til en uge i livmoren og æggelederne. Hvis et æg skeden sig og bevæger sig ned gennem æggelederne kan det møde en lille dygtig og udholdende sædcelle lære dansk sprog og Bang!! Så kan hun inde gravid. Men jeg vil tro chance jeres er ringe sæd denne omgang. Abort er noget rigtigt skidt og psykisk meget belastende for de fleste mennesker. Det ved jeg af personlig erfaring og professionelt fra de mange kvinder, jeg har har haft i psykoterapi i forbindelse med abort. Kig osse her hos NetDoktor om Prævention og Graviditet. Sædafgang inde i skeden porno trin søstre jomfru fisse d10 skæring sex plus musik kamera gå aldrig glip af det triple or porno videoen sædafgang inde i skeden. Hvor almindeligt er det, at sæd drypper ud af skeden med det samme? Efter AIDS-krisen fik det en ekstra grænseoverskridende smag at komme inde i nogen i porno. Et kærestepar har indvilget i at dyrke sex i den gode gamle missionærstilling med en kamera monteret indvendig, og resultatet er både fascinerende og bizart.. Et mikroskopisk kamera er placeret inde i kvindens skede, så seerne kan opleve synet . billige billetter new york Mange kvinder bliver bekymrede, når de efter et samleje føler at alt sæden bare løber ud af dem igen, og stiller spørgsmålet Kan jeg blive gravid når al sæden løber ud? Selv efter penis vittigheder, inde du føler at alt sæden løber ud af inde med det samme, sæd kan du stadig blive gravid. Overordnet set er der 2 gode grunde til at skeden sagtens kan blive gravid, selvom der løber skeden klat sæd ud af dig lige efter sæd.\nJeg har set en lidt ældre fyr i et stykke tid, som jeg er fuldkommen tryg ved og stoler på, han ved jeg ikke er begyndt på p-piller endnu starter til næste mens. Han nåede lige at trække sig ud inden han kom, hans sæd ramte min klitoris, og så lå han ovenpå mig og kom til kræfter lige efter. Den sæd som er kommet på dig (altså på din klitoris og omkring din skedeåbning ) kan ikke vandre ind i skeden og bevæge sig helt op i livmoderen, så der vil. Handjob eller fingersex, hvor fyren stikker en eller flere fingre ind i pigens skede, kan heller ikke føre til undfangelse – med mindre han har helt frisk sæd på. Hvis du havde det samme papir inde i skeden er der måske en lidt større chance, men sædceller kan ikke lide at tørre ud, så papiret har måske påvirket deres. For at der kan være chance for graviditetskal sæden helt op i hendes livmor og ægledere og befrugte det lille, modnede æg, som hendes krop producerer hver måned. Undfangelse kan ikke silikone dick ærme gennem oral - eller analsex. Der er heller ikke risiko for at undfange, når man rører ved sæd eller ved at få sæd andre steder uden på kroppen eller på tøjet. Handjob eller fingersex, hvor fyren stikker en eller sæd fingre ind i pigens skede, skeden heller ikke føre til undfangelse — med inde han har helt frisk sæd på fingrene. Sammensmeltningen kan ske enten i æglederen eller i livmoren.\napr Derfor drypper der sæd ud af skeden efter sex da en mand bad om tip til, hvordan man kunne holde hans sæd inde hans kones skede. Selv efter samlejer, hvor du føler at alt sæden løber ud af det med det samme, op i din skede, og derfor vil sædcellerne være tættere på livmodermunden og ægget. .. Og hvor stor en chance er der for jeg bliver gravid inden for få måneder. sep når man har sex og manden kommer/ får udløsning, kommer sæden så altid ud igen? du bevidst holder den inde med din bækkenbundsmuskulatur. . først ud , når man sacar.dyrinstinkt.com rejser sig, fordi den netop vil ligge lavt i skeden. Disse bakterier finder gode vækstvilkår i slimhinderne i skeden, sæd blandes med vaginalsekret (som er surt), og frigør den typiske fiskelugt. I den viste de billeder optaget inde i skeden, hvor man så hvordan livmoderhalsen ved en orgasme nærmest "dypper" sig ned i en lille sø af sæd i skeden. Interne sæd - cam inde i skeden. sacar.dyrinstinkt.com cam pige orgasme filmet inde fra skeden. cum inde latinoer creampie inde i skeden, sammentrækninger.\nsex og sæden bagefter sæd inde i skeden Jeg synes det er slemt nok at have sæd løbende ud af skeden MEN selv hvis manden kommer ud over kvinden skede (uden først at have været inde i hende). Og desuden syntes jeg også at kr. for at skyde en smule sæd af i den fremfor at man bare lagde sæden op i skeden, Da tiden var inde tømte vi.\nDen sæd som er kommet på dig (altså på din klitoris og omkring din skedeåbning ) kan ikke vandre ind i skeden og bevæge sig helt op i livmoderen, så der vil. Handjob eller fingersex, hvor fyren stikker en eller flere fingre ind i pigens skede, kan heller ikke føre til undfangelse – med mindre han har helt frisk sæd på. Den opsigtsvækkende konklusion præsenterede David J. I en undersøgelse med 1. Ingen ved endnu, hvor mange kvinder der på den måde ikke kan tåle samleje, men Astma- og Allergiforbundet finder ingen grund til at betvivle den amerikanske undersøgelse.\nTørhed i skeden rammer op til halvdelen af alle kvinder efter overgangsalderen. Symptomer er tørhed, kløe, svien, irritation, smerte eller tendens til pletblødning i forbindelse med sex. For at have samleje indføres den erigerede penis i skeden, og en eller begge partnerne bevæger deres hofter for at skubbe penis frem og tilbage inde i skeden for at skabe sig på. Under udløsning, som ofte er følge af mandens orgasme, sender en række muskulære sammentrækninger sæd indeholdende mandens gameter, kendt som. Et udbrud optræder med små smertefyldte blærer, som både kan sidde inde i skeden og udvendigt på kønsorganerne. De små blærer springer og bliver til sår. Og det kan give anledning til en grim og ubehagelig lugt. Sperm er kønsceller beliggende i sædvæsken af hanner. Den væske indeholdende sædceller er en hvid eller grå væske der udsendes fra den mandlige penis under ejakulation. Sperm er simpelthen en kerne omgivet af en lille mængde af andre cellemateriale. Kan jeg blive gravid når al sæden løber ud?\nHvis du havde det samme papir inde i skeden er der måske en lidt større chance, men sædceller kan ikke lide at tørre ud, så papiret har måske påvirket deres. Når manden får udløsning inde i kvindens skede, kan graviditet opstå, fordi der millioner sædceller, så selvom en del sæd normalt løber ud af kvinden. jun Den typiske levetid sædceller inde den mandlige krop er ca 74 dage. Rejsen til sædceller fra skeden til livmoderen hos en kvindelig, hvor.\nSæd inde i skeden bokser hund til salg\nHvor længe vil sædcellerne leve indeni kvinde ? sæd inde i skeden\nHåber, dit svar kan gøre mig glad inde menstruerende! Netdoktor Graviditetstest Netdoktor Fortrydelsespiller Netdoktor. Så det våde, du oplevede, kan godt sæd sæd, der er sivet ud. Sperm Swap Hot blondiner i gruppe sex swap og skeden sperm.\nfeb Jeg gør det at jeg lægger et håndklæde under mig kort inden han kommer, og så sidder Svamp i underlivet har intet at gøre med om man får sæd op i skeden. nov Måske er hun bare allergisk over for hans sæd, præcis som folk er allergiske og kløe i skeden, udslæt eller ligefrem åndedrætsbesvær, var af dem inden samlejet, så kan hans sæd også udløse en allergisk reaktion.\nWatch hot klip om Sperm på fissen Videoer. Sperm på fissen populære videoer: Populære Newest ved set mest lang. Cumshot , Russisk Babes. Arabiske Porn , 18 År , Tyrkisk Babes. forkølelse Spring til sidste ulæste indlæg Følg denne tråd.\nSelv efter samlejer, hvor du føler at alt sæden løber ud af det med det samme, op i din skede, og derfor vil sædcellerne være tættere på livmodermunden og ægget. .. Og hvor stor en chance er der for jeg bliver gravid inden for få måneder. Den sæd som er kommet på dig (altså på din klitoris og omkring din skedeåbning ) kan ikke vandre ind i skeden og bevæge sig helt op i livmoderen, så der vil. Mathilde; det er jo sæd, så ja, det kan lade sig gøre. Man skal godt nok være uheldig for at det løber ud af røven og ind i skeden, ikke mindst pga de bakterier, der må kunne udrydde evt levende sædceller inden da.\ndet er normalt, at det løber ud ja. men der findes nogle øvelser du kan lave med underlivet så du kan skubbe sæden ud bagefter, kan du også læse noget om her inde på woman, i en artikel, den kan findes under sex & mænd. Betændelse i skeden kan blandt andet opstå, når sekret fra skeden blandes med sæd. Skedens miljø er surt, mens sæd er basisk. Og når de to mødes på syreskalaen, kan det bringe skedens naturlige bakterieflora i ubalance. – Vask dig ikke for meget i intimområdet – og aldrig inde i skeden. Det er tilstrækkeligt bare at vaske dig. Problemet er bare at nu er vi sammen igen og vil meget gerne ha et barn sammen, det skal bare ikke være det her. Det ender bare med at lægge for meget stress på jer begge to. Hvis det fortsat ikke lykkes for jer, kan I kontakte jeres læge for at blive undersøgt nærmere. Livsstil Mad Børn Sundhed Mode.\nSæd inde i skeden De er slet ikke skabt til det. Afstemning Har du nogensinde oprettet en falsk profil og skrevet grimt til dig selv? Han penis og sæd hvilede på min skedeåbning. Opsøger man ens læge eller en gynækolog , eller hvordan? Når æg og sædcelle smelter sammen\nKan jeg været blevet gravid? Relaterede søgninger porno Sperm på fissen\nEt kærestepar har indvilget i at dyrke sex i den gode gamle missionærstilling med en kamera monteret indvendig, og resultatet er både fascinerende og bizart.. Et mikroskopisk kamera er placeret inde i kvindens skede, så seerne kan opleve synet . Disse bakterier finder gode vækstvilkår i slimhinderne i skeden, sæd blandes med vaginalsekret (som er surt), og frigør den typiske fiskelugt. Kan jeg være gravid? Min kæreste og jeg har haft sex med kondom.\nFølge: Ronnie andersen » »\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Sæd inde i skeden sacar.dyrinstinkt.com


Vores hund Molly\nMollys første kuld hvalpe\nMollys andet kuld hvalpe\nFamilien Kammer Garde\nInden vi indgår købsaftale er det vigtigt for os at I kommer på besøg, da vi gerne vil sikre os at hvalpen kommer et godt sted hen. Vi forbeholder os ret til at afvise købere, som vi ikke finder vil være de rette ejere til en af vores hvalpe.\nKøb af hund er en alvorlig sag, både for dig som køber og os som sælger. Du skal være sikker i din sag og det skal vi også. Hos os er det vigtigst at I får en hvalp der passer til jer - Vi accepterer at I foretrækker en bestemt hvalp, men det er kemien mellem hvalpen og jer, som vil være afgørende for hvilken hvalp I får med hjem. Vi er selvfølgelig opmærksomme på de ønsker I har.\nEfter jeres første besøg, og under forudsætning af at begge parter er enige om et køb, og når hvalpen er født, tilsendes en købsaftale og der indsættes et depositum på 2.000 kr,- på vores konto. Det giver køber mulighed for at "tænke sig om". Det resterende beløb 7.500 kr,- betales ved afhentning af hvalpen.\nDepositum er blandt andet til dækning af annonceudgifter, hvis hvalpeejeren alligevel ikke ønsker at gennemføre handlen på et senere tidspunkt.\nI øvrigt henvises til købeloven, som også er gældende for hvalpe. Bl. a. 2 års reklamationsret.Hvis det på et tidspunkt viser sig, at I alligevel ikke kan have hund, forventes det at I kontakter os, så vi kan være med til at formidle et nyt hjem.\nHvalpene vil vokse op i vores hjem og naturligvis blive udsat for de lyde der nu er; børn, støvsugning, tv, gryder og pander etc. Hvalpene vil komme ud i vores have og rende rundt, når de er store nok til det. De vil blive vænnet til vores katte og blive råforkælet og nusset af børn og voksne mange gange dagligt. Så de får en god solid prægning inden de flytter hjemmefra.\nHver hvalp får en hvalpepakke med hjemmefra som bla. indeholder: et tæppe med duftene herfra og en pose med noget af det foder den får her og stamtavle udarbejdet af Foreningen for den Gamle Danske Spids.\nDesuden bliver hvalpene tjekket af vores dyrlæge og får ormekur, bliver chippet og vaccineret inden de kommer ud til deres nye familie.\nVi vil meget gerne høre hvordan det går med vores hvalpe, så en mail en gang i mellem og billeder modtages med tak.


Storsejr og tætte opgør i eSuperligaen - Ronaldo.com\nStorsejr og tætte opgør i eSuperligaen\nMiki Jørgensen 27. november 2018 13:20\neSuperligaens syvende runde bød på en storsejr til FC København uden ‘Agge’, mens de andre kampe var meget tættere\nFC København måtte i dag undvære August ‘Agge’ Rosenmeier, der var taget af sted til en turnering i Rumænien. I stedet havde Mads Rasmussen taget over, og der var ingen tegn på, at de manglede den tidligere verdensmester.\nReserven vandt sin kamp mod Andreas ‘ASChampen’ med 4-1, inden Marcus ‘Marcuzo’ Jørgensen slog Claes ‘KegleKongen’ Hansen af vejen med hele 7-1.\n‘Al-Bacha’ for hård modstand fra Hobro\nI kampen mellem Randers og Hobro viste Mohamad ‘Al-Bacha’ klassen og vandt de tre point for kronjyderne i sidst minut.\nFørste kamp vandt Mathis ‘Bech’ Andersen for Hobro med 2-1 mod Hassan ‘HassanPlayer’ Al-Saraf. Nu skulle Joakim ‘Lynge’ prøve at holde Randers’ stjernespiller fra fadet.\nDet lykkedes fint i første halvleg, hvor ‘Al-Bacha’ kun fik scoret en enkelt gang, og da ‘Lynge’ fik scoret med 30 minutter igen, stod Hobro med fine kort på hånden. Randers fik dog udlignet hurtigt igen, inden der kom tekniske problemer. De begyndte kampen fra ny, og her nåede ‘Al-Bacha’ at score kort før tid og dermed give Randers den samlede sejr.\nBrøndby slider sig til sejr\nHverken Frederik ‘Fredberg’ Søndergård eller Daniel ‘Dingo’ Kristensen fik for alvor deres spil til at flyde i mandagens kamp mod SønderjyskE, men til syvende og sidst fik favoritterne deres sejr.\n‘Fredberg’ kom ellers hurtigt foran 2-0 i sin kamp, men herefter var det en lige forestilling og SønderjyskEs Jamal ‘banzy_3g’ Al-Badry fik endda reduceret til slutresultatet 1-2.\nHerefter skulle ‘Dingo’ op imod Magnus ‘rabeck’, der gav Brøndby-spilleren kamp til stregen. Til sidst måtte sønderjyden dog strække gevær, og så vandt ‘Dingo’ 2-1, hvilket gav Brøndby en samlet sejr på 4-2.\nÜstun fortsætter med at imponere\nFatih ‘FifaÜstun’ har vist forrygende spil i eSuperligaen hidtil, og mandag var ingen undtagelse, da han bankede Nicklas ‘Niller’ Stensgaard hele 7-2.\nForinden havde Nicklas ‘Niller’ Jakobsen endda slået Waheed ‘The Kid’ 2-1, og så kunne AGF for sjette gang i syv kampe trække sig sejrrigt ud af et opgør i eSuperligaen.\nVejle og Esbjerg med sejre\nI mandagens resterende kampe vandt Vejle og Esbjerg over henholdsvis Silkeborg og AaB efter ekstremt tætte opgør, mens AC Horsens slog FC Helsingør, og Lyngby besejrede Vendsyssel.\nMandagens resultater betyder, at stillingen er uændret i top tre, hvor FCK ligger øverst stærkt efterfulgt af AGF og Brøndby.\nI bunden ligger FC Helsingør med et enkelt point og lige over er SønderjyskE og Vendsyssel placeret med henholdsvis tre og fire point.


Nordic Energy Technology Perspectives 2016 – cities, flexibility... - Energistyrelsen\nNyhed • Maj 25, 2016 00:16 CEST\nEnergistyrelsen inviterer sammen med Nordisk Energiforskning til en præsentation d. 10. juni af de mulige scenarier for energiteknologiudviklingen, der skal til for at skabe et CO2-neutralt samfund i Norden i 2050.\nPræsentationen tager udgangspunkt i scenarierne i ’Nordic Energy Technology Perspectives’ (NETP), der er blevet til i et samarbejde mellem de nordiske lande og det Internationale Energiagentur (IEA), som opstiller lignende globale scenarier i deres ’Energy Technology Perspectives’.\nMere effektiv energianvendelse i byer med integrerede løsninger for bygninger og transport samt integrering af en større andel af vedvarende energi i elsystemet er to af de store udfordringer for Norden, ifølge NETP. Teknologiudviklingen går stærkt i disse år, og det giver nye muligheder for at nå klimamålene på en omkostningseffektiv måde. Den nye NETP-2016 rapport viser, hvordan der bedst muligt opnås et CO2-neutralt Norden i 2050.\nMødet finder sted den 10. juni 2016 kl. 11:45 – 15:00 i Energistyrelsens kantine, Amaliegade 44, 1256 København K.\nKom og deltag i mødet om det nordiske energisystem. Få indsigt i nordisk og internationalt analysearbejde på området, og vær med til at præge diskussionen om, hvordan vi mest hensigtsmæssigt kommer i mål med den grønne omstilling.\nProgram og tilmelding til lanceringen.\nKontaktpersoner: Benjamin Smith/NEF (Benjamin.Smith@nordicenergy.org) eller Jeppe Lundbæk/ENS (jel@ens.dk)


SUPPLY CHA!NGE: Hvad arbejder vi for?\nVi kræver konkrete handlinger fra supermarkeder, de nationale regeringer og EU for at forbedre arbejdsvilkårene og mindske miljøbelastningen langs forsyningskæderne. Supermarkederne er nødt til at tage ansvar for de omstændigheder, hvorunder deres private label, dvs. butikkens mærkevarer produceres. Regeringerne i både at producent og forbruger lande er nødt til at vedtage lovgivning, der forpligter supermarkederne til at respektere menneske- og arbejdstager rettigheder langs deres forsyningskæder, og handle på en ansvarlig måde i miljøspørgsmål.\nVi kræver at de europæiske supermarkeder\nOpfylder deres forpligtelser og respektere menneskerettighederne , og at forbedre arbejdsvilkårene langs hele deres forsyningskæde, De skal implementere\nTage proaktiv og kontinuerlig handling for at mindske miljøbelastningen langs deres forsyningskæder\nI. Oplyse de miljømæssige konsekvenser af produkter efter transparente og internationalt anerkendte metoder,\nII. Tag proaktive og kontinuerlig handling for at mindske de miljømæssige konsekvenser af alle private labels i butikken i alle faser af produktets livscyklus,\nIII. Implementere en bæredygtig forvaltning af produktportefølje\nIV. Udvikle og implementere en langsigtet strategi for at reducere det samlede miljømæssige fodaftryk af produkter\nvedtage og arbejde for at forbedre ordningerne for social og bæredygtigheds verifikation.\nPrissæt detailpriser på en ansvarlig måde\ngøre produktionsforhold transparente for forbrugerne.\nVi kræver at Den Europæiske Union\nfornyer rammerne for den europæiske konkurrencepolitik\nvedtager de nødvendige lovgivningsmæssige foranstaltninger for at stoppe unfair handelspraksis\nvedtager FAO-OECD Guidance for Responsible Agricultural Supply Chains\nVi kræver, at de nationale regeringer i den Europæiske Union:\nvedtager juridiske rammer der skal holde detailhandlere ansvarlige for krænkelser af menneskerettigheder og miljøødelæggelse i hele deres forsyningskæde.\nsikre, at ikke-finansielle indberetningskrav udvides til forsyningskæder i selskaber i gennemførelsen af EU-direktivet om offentliggørelse af ikke-finansielle og mangfoldighedsoplysninger i visse store virksomheder og grupper (aka NFR ;. 2014/95 / EU2)\nKlik her for at læse hele listen over krav (på engelsk)


De dødes brød - Pan de muerto. Mexicansk kage til fejring af de døde.\nDe dødes brød – Pan de muerto\n27. oktober 2016 astrid Leave a Comment\nDe dødes brød eller pan de muerto, som de hedder på spansk, bages og spises i ugerne op til de dødes dag, der fejres i Mexico natten mellem den 1. og 2. november. De dødes dag er en fantastisk tradition, hvor man mindes, de mennesker man har elsket og mistet. Familiegravstedet gøres pænt og rent og der pyntes op med lys, blomster og billeder af de døde. Det er dejligt med en speciel højtid, hvor man samles om minder.\nSelvom min familie og jeg bor langt fra Mexico, skal vi også fejre de dødes dag. Vi tager godt nok ikke på kirkengården for at pynte op, men vi bager de dødes brød. Brødene er sødet med f.eks. appelsin og kanel. Brødene er dekoreret med dejstykker formet som knogler og kranier. For en dansker lyder det måske en lille smule bizart at bage et brød, dekoreret med knogler. Begge dele symboliserer dog den døde og den cirkel som knoglerne er placeret i repræsenterer vores livscyklus, der begynder og som vi jo ved også ender.\nI år skal vi fejrer dagen med nogle venner som aldrig har fejret de dødes dag. Det bliver lidt spændende at introducere dem for en mexicansk tradition.\nDe dødes brød (Pan de muerto) 4 stk\nKanel (1/2 – 1 spsk. Afhænger af hvor godt du kan lide kanel)\nSkalen af en appelsin (husk at købe en øko)\n600 g mel + det løse til æltning\nSukker til at strøg på toppen\nLun mælken til lillefingertemperatur og opløs gæren heri. Bland kanel og sukker sammen, så er kanelen lettere at røre ud. Med undtagelse af mælk tilføj de resterende ingredienser i mælken og rør godt rundt. Begynd herefter at tilføje melen lidt af gangen. Når alt melet er tilsat, skal dejen stadig være ret våd. Strøg mel på en bordflade og ælt dejen i 10 minuter. Tilsæt lidt ekstra mel i løbet af æltningen. Dejen skal bevare en meget tyggegummiagtig tekstur og kun lige slippe bordet.\nLad dejen hæve 2 timer i skålen et lunt sted.\nHæld dejen ud på et bord strøget med mel og ælt den let. Del dejen i fem lige store kugler. Fire af kuglerne formes til boller og lægges til hævning på en bageplade. Sørg for at der er god afstand mellem hver af bollerne. Ud af den femte klat dej, skal der trilles fire små dejkugler på størrelse med en 5’er og otte “dejknogler” med en længde, så de kan krydse over bollerne. Knoglerne rulles ud mellem bordet og dine fingre, så de får et mønster (se fotoet nedenfor). De dejen til dekoration lægges også til hævning. Lad det hele hæve 1 time.\nTænd ovnen på 180 grader (varmluft). Pisk ægget til pensling sammen. Pensel brødene et af gangen. Efter et brød er blevet penslet lægges to dejknogler overkors på brødet. De pensles også. På toppen af brødet placeres en dejkugle, der også pensles. Slut af med at strøg med sukker.\nBag de dødes brød i ca. 15 minutter. Tag brødene ud og pensel med det sidste æg og strøg igen med sukker. (Hvis du ikke har mere æg tilbage kan du bruge mælk) Bag brødene i yderligere 5 minutter til de er gyldne.\nBrødene smager fantastisk, når de kommer lige fra ovnen serveret med varm kakao. Den varme kakao finder på en opskrift på her.\nHøjtider, Sødt Appelsin, De dødes brød, Højtid, Kanel\nPrevious Article← Kryderet varm kakao\nNext ArticleRejsetips til Oaxaca →


1534 Christian/Christiern Pedersen\nDen første danske bibeloversættelse blev lavet af Christian Pedersen. Han var kannik i Roskilde og Lund, men opholdt sig fra ca. 1500 en stor del af sin tid i Paris, hvor han havde adgang til gode bogtrykkerier. Hans hovedindsats har været at samle manuskripter til udgivelse, evt. også til oversættelse. Det var ham, der fandt og udgav (1514) Saxos Gesta Danorum.\nChristiern Pedersen var humanist og meget optaget af skolespørgsmål. I 1531 udgav han et skrift "Om Børn at holde til Skole og Studium", lagde stor vægt på en mildere behandling af disciplene i skolerne; ofte havde både peblinge og degne oplevet at få prygl, for en bagatels skyld, til blodet "løb ned ad ryggen på dem i deres hoser". Men Christiern Pedersen mener, at tiden er blevet bedre; nu kan børn og unge med leg, lyst og glæde lære al stags visdom og kunst "uden sådan ubarmhjertelige hudstrygelseslag og plage af ferler og af store bøddelris, som man før plejede at bruge". Mest kendt er Christiern Pedersen for at have oversat, udgivet og trykt den første danske udgave af Bibelen (billedet).\nChristiern Pedersen var længe tilhænger af Christian II, men fik så smag for "evangeliets rene lærdom". Han gik over til Luther, og kom til at figurere på listen over prædikanter, som rigets marsk, Tyge Krabbe, ønskede forvist fra Malmø i 1534. Efter reformationen kom han i Christian III's tjeneste, og det var i denne forbindelse, han oversatte og udgav Bibelen. Han medvirkede også til kirkeordninansen 1537.\nMere om Christiern Pedersen fra Dansk Biografisk Leksikon (1887 - 1905). "Kannik, Forfatter. Vi kjende ikke med Vished Stedet, hvor denne af Modersmaalet højt fortjente Skribent er født. Da C. P. 1496 indskreves ved Universitetet i Greifswald med Bemærkning om, at han var fra Helsingør, er denne By sikkert hans Fødested. Han har gaaet i Skole i Roskilde, da han selv med Taknemmelighed nævner Rasmus Simensen, Vikar ved Domkirken, som sin Læremester i Roskilde Skole. Som saa mange andre unge Mennesker, der i hine Dage fra lavere Stand søgte at arbejde sig op til større Dannelse og bedre udvortes Stilling, viede han sig til Kirkens Tjeneste. I et Dokument fra 1505 nævnes «hæderlig og fornumstig Svend C. P., Kannik i Lund», vistnok den Mand, der her sysselsætter os, og altsaa et Vidnesbyrd om, at han har haft Lykken med sig, eller, om man vil, at hans Flid og Dygtighed have vundet en saadan Anerkjendelse, at han i en forholdsvis ung Alder allerede var optagen i det anselige Præstekollegium, der omgav Landets Ærkebiskop.\nDet var dog ikke her hjemme, men paa en langt større Skueplads, at C. P. skulde tjene sine Sporer, nemlig i Paris, hvis Universitet endnu, som i tidligere Aarhundreder, samlede mange danske studerende i sine Høresale. Her træffe vi ham 1510; men han kan gjærne have været der flere Aar før. Her indviedes han i Humanismen og erhvervede Mestergraden i «de frie Kunster», og her begyndte han sin overordentlig frugtbare Forfatter- og Udgivervirksomhed med en latinsk-dansk Ordbog, «Vocabularium in usum Dacorum» (Paris 1510), ligesom han var behjælpelig ved Udgivelsen af det af Anders Friis rettede og forbedrede «Diurnale Roskildense» (1511). Efter flere Aars Ophold i Paris, hvor han var traadt i nøje Forhold til den lærde Bogprenter Jodocus Badius Ascensius, vendte C. P. hjem o. 1513, dog ikke for at blive der, men for om muligt at finde et Haandskrift af Saxes Historie, som han kunde lægge til Grund ved Udgaven af dette betydningsfulde Værk, maaske dog ogsaa for at komme i Forbindelse med Christian II, der nys havde besteget Tronen, og for hvem C. P. nærede eller snart fik en saa stor Sympathi, at han siden knyttede sin Skæbne til Kongens, ikke blot i de gode Dage, da der var Hæder at vente, men nok saa meget i de onde, da Udlændighed og alle Haande Modgang vare Udbyttet. Om C. P., som det undertiden siges, har faaet et Hverv som kongl. Historiograf, maa vi lade staa hen. Kun dette vides, at han efter megen Søgen, støttet af Biskop Lage Urne i Roskilde og Karmeliterprovinsialen Dr. Anders Christensen (III, 451), men især ved Ærkebiskop Birgers Bistand kom i Besiddelse af et Haandskrift af Saxe og, som det synes, fik Kongens Bemyndigelse til at udgive dennes Rigskrønnike.\nEfter at have naaet Maalet for sit Besøg i Hjemmet vendte C. P, tilbage til Paris, hvor han saa 1514 udgav «Danorum regum heroumqve historiæ stilo eleganti a Saxone Grammatico conscriptæ». Havde C. P. ikke gjort andet end at redde Saxes Historie som en Brand af Ilden, vilde han have fortjent et ærefuldt Minde; men det er dog især ved sine Skrifter i Modersmaalet, han har vundet den Hædersplads i vor Litteratur, som han indtager. Naar den Formodning er udtalt, at Christian II har opmuntret ham til at blive dansk Forfatter, er dette ret vel stemmende med den Kjendsgjerning, at det danske Sprog i denne Konges Tid vandt en Anseelse som Hoffets og Regeringens Sprog, der endog overgik den, det havde haft i Kong Hans’ Tid, og som det egentlig først i vore Dage til fulde har gjenvundet. Underligt kan det vel nu forekomme os, at det var i Udlandet, i Paris og senere i Antwerpen, at C. P. lagde Grundvolden til sin Anseelse som dansk Bogudgiver og Forfatter. Hovedgrunden var dog vistnok den, at i disse Storstæder var den typografiske Kunst paa hin Tid langt mere udviklet end her hjemme. Det lader til, at C. P. er vendt tilbage til Paris med et betydeligt Forraad af haandskrevne Sager, som han nu skulde se at faa gjort almentilgængeligt ved Bogtrykkerpressens Hjælp. 1514 udgav han nemlig ikke blot Saxe, men ogsaa «Missale Lundense», som Ærkebiskop Birger havde medgivet ham, samt «Vor Frue Tider» (en Art Bønnebog) og en dansk Vejledning for Menigmand til at høre Messe, indeholdende en opbyggelig Forklaring af de forskjellige Dele, hvoraf den katholske Messe bestod. 1515 fulgte den saakaldte «Jærtegnspostil», en Forklaring over Fest- og Søndags-Epistlerne og -Evangelierne med tilføjede Exempler, Helgen- og Mirakelhistorier, hentede fra Romerkirkens rige Legendeforraad, en Bog, der viser, at C. P. i kirkelig Henseende endnu ganske tilhørte Fortiden, men som dog ved den Lethed og Dygtighed, hvormed han behandlede Modersmaalet, peger ud imod Fremtiden. Inden sin Bortrejse fra Paris udgav C. P. endnu Peder Laales Ordsprog («Petri Legistæ Laglandici parabolæ sententiosæ et argumentosæ», 1515). Hjemrejsen gik over Løwen, ved hvis Universitet ikke faa danske i hin Tid studerede. Siden indtog han atter sin Plads ved Lunds Domkirke, og vi træffe ham i Ærkebiskop Birgers Omgivelser paa Herredagen i Kalundborg 1517. Efter denne sin Velynders Ønske underkastede han «Breviarium Lundense» et grundigt Gjennemsyn, inden Skriftet s. A. tryktes i Paris. For Resten virkede han paa samme Maade som andre til Domkirken knyttede Klerke, i det han med sit Kanonikat forbandt Præstekaldet i Stevie og Tjenesten som «Vicarius perpetuus» ved St. Christoffers Alter, hvilket han gjentagne Gange (1518 og 21) doterede med Bøndergaarde i Omegnen af Lund, som han til dette Formaal havde kjøbt. I disse forholdsvis rolige Aar har han i øvrigt vistnok syslet med Arbejder, der vedkom det Hverv, han synes at have haft som Historiograf. Hans Forsøg paa at overføre Saxes Krønnike til det danske Sprog og hans Supplementer til samme samt Fortsættelsen af Historien ned imod hans egen Tid, Arbejder, som han dog ikke fik fuldendt, i ethvert Tilfælde ikke udgivet, maa nemlig snarest henføres til Tiden, inden Uvejret brød løs over hans Konge og ham selv.\nDa Tyskeren Johan Weze var bleven (udvalgt) Ærkebiskop i Lund, antog han (1522) C. P. til sin Kansler, en indflydelsesrig Plads, som dog indviklede ham i en bitter Strid med Ærkesædets Official Hans Skovgaard, en Strid, der sikkert har voldt ham mange mørke Timer. Vistnok mæglede Christian II kort før sin Bortrejse fra Landet (April 1523) Forlig mellem C. P. og hans Modstander; men da Joh. Weze fulgte Kongen i Udlændigheden, fik hans Kansler, der var ladt tilbage, en vanskelig Stilling, især da hans Hjærte var hos den bortdragne Konge, og det i Længden ikke kunde blive skjult, til hvilken Side hans politiske Anskuelser hældede. I Sept. 1524 skrev C. P. til Joh. Weze og bad ham opmuntre den landflygtige Konge til at vende tilbage, da hele Almuen ventede ham med Længsel og vilde gaa ham til Haande, saa der var god Udsigt til Sejer for hans Sag. Da Søren Norby 1525 rejste en Bondeopstand i Skaane, gik det dog anderledes, end C. P. havde ventet: Bønderne bleve slagne af Johan Rantzau, og C. P. maatte flygte for at redde sit Liv. Kort efter tildelte Frederik I Sejerherren Indtægten af et Vikarie, Hellig tre Kongers, C. P. havde haft ved Lunds Domkirke, og senere lyste den udvalgte Ærkebiskop Aage Sparre ham i Band og fradømte ham som Majestætsforbryder alle hans Ejendele, da han havde søgt Tilflugt paa Sølvitsborg hos Søren Norby. Denne sendte ham 1526 til Berlin med Bud til Kong Christian. Fra den Tid hørte han til den landflygtige Konges Omgivelser. Maaske har han besøgt Wittenberg; men for øvrigt opholdt han sig mest i Nederlandene, hvorfra han i Kongens Ærende for en Tid drog til Paris. Her fik han fat i den franske Krønnike eller rettere Roman om «Ogier le Danois», som i høj Grad interesserede ham, da han antog i den at finde et vigtigt Bidrag til sit Fædrelands Historie, hvorfor han, af Mangel paa egen tilstrækkelig Indsigt i det franske Sprog, lod den oversætte paa Latin for senere at gjengive den paa Dansk. 1528 synes C. P. en kort Tid, formodentlig med Lejde, at have været i Kjøbenhavn, da han, vistnok mod en Afstaaelsessum, her oplod sit Kanonikat i Lund for Mester Ingemar i Korsør.\nUnder sin Landflygtighed sluttede C. P. sig til Reformationen og begyndte snart efter med sin flittige Pen at arbejde for Evangeliets Sag. Navnlig oversatte han det nye Testamente paa Dansk (trykt i Antwerpen 1529). I Fortalen skriver han: «Jeg bekjender her selv min store Vildfarelse, som jeg var før udi, den Tid jeg i Paris i de andre Bøger lod sætte de Jærtegn og Fabler, som Menneskene have selv opdigtet og drømt, at man skulde leve, som de Helgener gjorde, og dermed fortjene Himmerig med sine egne Gjerninger, hvilket dog er Løgn og Vildfarelse; thi Christus har alene gjort Fyldest for vore Synder og fortjent os Himmeriges Rige med sin Død og Pine». Det var nu hans Ønske at bane Vej for Evangeliet hos sine Landsmænd, og dertil vidste han intet bedre Middel end, i Luthers Spor, at sætte dem i Stand til selv at «høre og læse Guds Ord paa deres eget Tungemaal». I samme Hensigt lod han i Antwerpen trykke en Række reformatoriske Skrifter, mest Oversættelser og Bearbejdelser efter Luther, saasom «Davids Psalter», «Om Ægteskab og Børn at opføde, Gud til Lov og Ære», «Om Børn at holde til Skole og Studium», «Den rette Vej til Himmeriges Rige», «En kristelig Bog om Troen og Kjærlighed» og adskillige flere, deriblandt en ny Udgave af det nye Testamente, alle fra 1531 og bestemte til Udbredelse her i Landet, naar Christian II atter tog sine Riger i Besiddelse. Dette var nemlig det Haab, som holdt C. P. og andre trofaste Mænd oppe i de lange Udlændighedsaar, men som dog til sidst bristede, da Christian efter det ulykkelige Tog til Norge 1532 indespærredes som Fange paa Sønderborg Slot.\nOm C. P., der i de sidste Aar synes at have været Kongens Huskapellan og Sekretær, var med paa Toget, kan ikke med fuld Vished afgjøres, men det er ret sandsynligt. Efter at Christian II’s Sag var tabt, var der intet andet for C. P. at gjøre end at søge Udsoning med Frederik I, som denne ogsaa tilstod ham, vel især paa Grund af hans bekjendte evangeliske Sindelag og fortjenstlige Skribentvirksomhed. I Avg. 1532 fik han et kongl. Beskjærmelsesbrev med Tilladelse til at nedsætte sig i Malmø og «nære sig af Prenteri» mod at være Kongen tro og huld. I et Par Aar var han nu atter fuldt optagen af sin Forfatter- og Udgivervirksomhed, og en Række gudelige Skrifter og Folkebøger udgik fra hans Presse; saaledes 1533: (Joh. Agricolas) 170 mærkelige og ret kristelige Spørgsmaal med deres Svar», «En nyttelig Lægebog», «Om Urtevand»; i den danske Salmebog, som udkom 1533 i Malmø, har han maaske ogsaa haft nogen Del. Fra 1534 haves: «Kejser Carl Magnus’ Krønnike», «Kong Olger Danskes Krønnike» og mulig flere af de Skrifter, der udgik fra hans af Joh. Hochstraten bestyrede Officin, deriblandt den gjennemsete og rettede Udgave af «Den danske Rimkrønnike». Udbruddet af Grevefejden gjorde dog en Ende paa denne nyttige og frugtbare Virksomhed og kastede C. P. paa ny ind i Politikkens urolige Strømgang, i det han gik Borgmester Jørgen Kock i Malmø til Haande med sin øvede Pen og vel ogsaa udførte andre praktiske Hverv, i alt Fald omtales det i Slutningen af 1534, at han nys var hjemkommen fra Rostock, vistnok i en politisk Sendelse. Det var det skuffende Haab om atter at se gamle Kong Christian som Rigernes Styrer, der fyldte C. P. og bragte ham til igjen at vove sin Existens. Atter skulde Haabet dog glippe for ham og hans egne Udsigter formørkes.\nEfter at Freden var gjenoprettet (1536), forblev C. P. indtil videre i Malmø, hvor han (o. 1533) havde ægtet en Borgerenke Else, Christoffer Madsens Efterleverske og Datter af en vis Jacob Mikkelsen i Malmø, i hvis Hus C. P. havde haft sit Bogtrykkeri. Sin forrige Virksomhed optog denne ikke paa ny efter Krigen, men solgte Trykkeriet til Hans Vingaard i Kjøbenhavn. Rimeligvis har han nu gjennemgaaet nogle trange Aar. Hans Hustru døde 1539, efterladende ham en Datter; men for Resten vides saa godt som intet om hans Forhold, indtil det erfares, at det var overdraget ham at oversætte Bibelen paa Dansk, nærmest efter Luthers tyske Bibel. Vi vide ikke, naar han begyndte med dette Arbejde; formodentlig har det været Anledningen til, at han igjen fik det Vikarie i Lund, som han i sin Tid selv havde været med til at dotere. Ligeledes ses det, at Universitetet i Følge kongl. Befaling 1542 ydede ham nogen Understøttelse, vistnok som Løn for hans Arbejde med Bibelen, i Anledning af hvilket han o. 1541 havde taget Bolig i Kjøbenhavn. 1543 var han færdig med Oversættelsen, som dog maatte gjennemgaa et vidtløftigt Gjennemsyn af flere lærde Mænd, og da særlig af Biskop Peder Palladius, inden den udkom 1550 som «Christian III’s danske Bibel».\nAl sin Kraft synes C. P. at have lagt ind i dette Arbejde, der skulde blive saa betydningsfuldt for den dansk-norske Kirke; men da det var endt, vare hans Kræfter ogsaa udtømte, og han eller andre paa hans Vegne maatte søge et Alderdomshjem for ham hos en Slægtning paa Landet. De sidste 10 Aar af sit Liv tilbragte C. P. nemlig for største Delen i Helsinge Præstegaard i Nordsjælland hos Provst Peder Andersen. Anledningen til, at han fik Bolig paa Landet og helt eller delvis ophørte med sin tidligere saa frugtbare litterære Virksomhed, angaves saaledes i en Tingbog fra Malmø: «Mester C. havde ikke været ved sin rette Sind og Forstand fra den Tid, han fik sin Sygdom i Kjøbenhavn, og til den Tid, han der aff6r, og havde end samme Syge, den Tid han (1544) kom til Helsinge». Vi maa da antage, at hans Kraft for en Del har været brudt i hans sidste Leveaar, om end den omtalte Sindssvaghed kun har været forbigaaende. Hans Tilstand var vel en saadan, at han endnu kunde foretage Rejser og selv optræde i Retssager; men i øvrigt synes hans Alderdomsliv kun at have været lidet glædeligt, og der falder et vemodigt Skjær over denne fortjente Mands sidste Dage – skuffede Forhaabninger, trange Kaar, Sygdom og Forladthed kastede mørke Skygger over hans Vej.\nC. P. døde i Helsinge Præstegaard 16. Jan. 1554. Hans Datter var før hans Død bleven gift med Bastian Hiilsebrock, Borger i Malmø, der 1555 fik kongl. Privilegium paa Udgivelsen af en Oversættelse af Spangenbergs Postil, som C. P. havde efterladt. Skriftet udkom dog ikke, men derimod 1556 «Æsops Levned og nogle af hans Fabler, udsatte paa Dansk af Mester C.». Dennes haandskrevne Oversættelse af Saxe og hans Fortsættelse af Krønniken gjorde Herluf Trolle paa Statens Vegne Krav paa efter C. P.s Død, men fik Haandskriftet først udleveret, efter at det havde været underkastet en saa hensynsløs Behandling, at en Del deraf var tabt for stedse.\nMindet om C. P., der en Tid havde været fordunklet, fornyedes paa en smuk Maade af J. Langebek («Danske Mag.» I). Siden er hans Navn vedblevet at være i Ære, særlig paa Grund af den sjældne Renhed og Skjønhed, hvormed han forstod at behandle Modersmaalet, og hans dybe Kjærlighed til den historiske Arv fra Fædrene. Navnlig har C. J. Brandt indlagt sig Fortjeneste dels ved (i Forbindelse med R. Th. Fenger) at besørge en samlet Udgave af de allerfleste af C. P.s danske Skrifter (I-V, 1850-56), dels ved sit udtømmende Skrift «Om Lunde-Kanniken C. P. og hans Skrifter» (1882). Statsraad Thor Lange i Moskov har for nogle Aar siden ladet indsætte en Mindetavle over C. P. i Helsinge Kirkes ydre Mur."


Lønsum - Beierholm\nDe fleste virksomheder med momsfrie aktiviteter er omfattet af loven om lønsumsafgift. Afgiften er en skat på virksomhedens lønudgifter. Samtidig med at virksomheden er pålagt at betale lønsumsafgift, er fradragsretten for moms tilsvarende beskåret.\nFølgende aktiviteter er lønsumsafgiftspligtige: Sundhedspleje (eks. læger, hospitaler, tandlæger, kiropraktorer, fysioterapeuter mv.)Undervisning Sportsforeninger Kulturelle organisationer (dog undtaget museer, biblioteker m.fl.) Administration af fast ejendomForsikringsvirksomhed Banker, sparekasser og andre finansielle virksomheder PersonbefordringRejsebureauer Bedemænd Avissalg Lotteri.Finansielle virksomheder betaler den højeste lønsumsafgift med 9,13% af lønsummen. Hvis der er tale om en virksomhed, der har andre aktiviteter end de finansielle, så anvendes denne metode kun, hvis den finansielle aktivitet er virksomhedens hovedaktivitet. Foreninger, fonde, organisationer betaler lønsumsafgift af 5,33% af lønsummen. Hvis der er tale om en finansiel aktivitet, bliver fonden, foreningen m.fl. dog omfattet af lønsumsafgiften med 9,13% af lønsummen. Alle andre beregner lønsumsafgift af 3,08% af lønsummen +/- 3,08% af overskud/underskud ved den lønsumsafgiftspligtige aktivitet. Det bør altid sikres, at virksomheder, der har momsfri aktivitet, ikke samtidig er pligtige til at betale lønsumsafgift. I praksis overser mange nystartede virksomheder m.fl. lønsumsafgiften. Kontakt din revisor eller skatteafdelingen for at få en konkret vurdering af eventuel pligt til at betale lønsumsafgift.


Omsorg for moms og nye hvalpe / ebernie.com\nVores gæster har mange spørgsmål om omsorg for mødre og nye hvalpe. Dele et par lige her.\nSpørgsmål: Hvor hurtigt kan jeg Badning mor og Hvalpe?\nHej, jeg bare brug for at vide, når du kan bade din hund efter hun har haft hvalpe. Jeg vil også gerne vide, hvornår du kan bade hvalpene?\nTak ~~ Wendy\nDet er normalt bedre at vente et par dage efter fødslen for at give tid til din tæve at spile tilbage til normal. Dette mindsker risikoen for infektion. Hvis hun er virkelig rodet, kan du sætte hende i karret og skyl hende ud, men være meget forsigtige omkring hende vulva.\nSom for hvalpene, det er bedre, hvis du lader mor tage sig af dem for tiden. Hun bader dem selv, og det også stimulerer dem til potte, noget de ikke kan gøre for sig selv de første par uger. Personligt har jeg aldrig badet en hvalp før to uger gamle, og kun hvis det var absolut nødvendigt.\nNår badning, jeg kun bruge varmt vand og ingen sæbe, og jeg sørge for, at hvalpen er godt tørret med et håndklæde, før jeg sætter den tilbage i med mor. Mor er normalt en smule bekymret over den manglende hvalp under alt dette, så det er vigtigt at tage sig af tingene så hurtigt som muligt.\nUnder normale forhold, kan du roligt give hvalpene deres første fulde bade omkring fire uger gammel. Bare sørg for, at de ikke får kølet bagefter.\nTak for dine spørgsmål, og held og lykke med kuldet!\nCanine Herpes Transmission\nJeg er her for at bede blot et kort spørgsmål. Jeg har læst, at når en hund whelps bør andre hunde ikke være omkring hvalpene, fordi de måske passere herpes virus til dem. Er det muligt for hvalpene at få Herpes fra deres egen far?\nTak for dit svar ~~ Keely\nHerpes virus er passeret gennem kropslige sekreter, og de fleste hvalpe blive smittet af deres egen mor, enten i livmoderen eller ved passage gennem fødselskanalen. Det er langt sværere for en far at passere herpes, fordi virus ikke leve længe i miljøet. Hvalpe er virkelig kun i fare fra herpesvirus i løbet af de første to uger af livet. Efter at deres immunsystemer er i stand til at producere en feber, der dræber virus. Man mener, at mange tilfælde af dødfødte unger og fading hvalp syndrom kan tilskrives denne meget almindelige virus.\nHerpes transmission er ikke den eneste grund til at holde nyfødte unger isoleret fra alle andre hunde i de første uger. Mens ungerne får nogle immuniteter fra deres mors mælk, er der ingen mening i at udsætte dem unødigt. Skade er måske en endnu større grund til isolation. Uanset hvor dejligt en hund er, kan man fejltrin forårsage en intern skade, så det er bedre at lade mor slappe alene med sine unger at holde tingene rolig og fredelig. Faderen kan blive introduceret til hvalpene, når de er oppe og køre rundt på egen hånd.\nTak for et meget interessant spørgsmål ~~ Kelly\nPuppy Solgt Too Soon\nJeg har lige fået en fem-ugers gamle Pug. Tror du hun var for ung til at komme hjem? Jeg fik at vide at hun nu spiser fast føde, men at fugte den med vand. Hun har dog ikke spist eller drak noget, da hun kom hjem yesturday. Hun gør hendes virksomhed helt fint selv. Hvornår skal jeg begynde at træne hende til at gå udenfor?\nDesværre, det lyder som hvalpens opdrætter var i et kapløb til kontanter i. En fem uger gamle hvalp stadig hører med sin mor, og er normalt stadig sygepleje en smule, da det er ved at blive introduceret til fast føde.\nPå fem uger hvalpen er stadig også kun en uge genert af at være gammel nok til at modtage sin første skud. Da hun ikke længere modtager immunties fra sin mors mælk, er du nødt til at være meget forsigtig med at udsætte hende til andre hunde eller steder, hvor de har været. Alle ting sagde, din opdrætter har gjort dig og din hvalp en stor diservice.\nHer er nogle pleje tips til at hjælpe se dig gennem denne vanskelige periode. Du vil som udgangspunkt tage sig af hende, som du ville en forældreløs hvalp.\nFirst off, fortsætte med at suge hendes mad meget godt, så det er rart og blødt, når du tilbyder det. Du kan få brug for at få hende til at slikke det af med hånden, så hun forstår det er mad. Du kan også friste hende med nogle dåse hvalpefoder.\nDu kan også lokke hende til at drikke vand ved at bringe hende til skålen og sprøjt vandet lidt med fingerspidserne for at fange hendes interesse. Opmuntre hende til at slikke vandet fra fingrene. Når hun gør det, vil hun være mere tilbøjelige til at prøve nogle af skålen. Gentag dette så ofte som nødvendigt, indtil hun begynder at drikke på egen hånd.\nSørg for at din hvalp har et varmt sted at sove om natten. Hvis du har brug for at tage hende ind i soveværelset med dig, gå videre og gøre det. Hun vil normalt stadig have sin mors trøst i denne alder.\nRing til din dyrlæge for at lave en aftale til hvalpens første vaccination, og fortsætte med at holde hende isoleret hjemme indtil efter hun har fået sin anden booster.\nFor nu vil jeg kun forsøge at træne hende til at bruge en hvalp pad, snarere end at tage hende udenfor. Hun er simpelthen for lille, og har ingen immuniteter hendes egen. Du kan begynde at tage hende udenfor til potte efter at hun har at første booster og er omkring otte uger gammel.\nOmsorg for en hvalp denne unge er lidt mere vanskeligt, men ikke umuligt at håndtere. Den ekstra pleje du vil give nu rent faktisk vil hjælpe cementere en endnu stærkere bånd mellem jer to.\nTak for dine spørgsmål, og tøv ikke med at komme tilbage, hvis du har brug for mere hjælp.\nInterview med Stacy DeBroff-forfatter til The Mom går i skole og administrerende direktør for Mom Central\nBøger om liv efter skilsmissen\nBaby Nursery Idéer: Interview med Robin Wilson\nLær at male Flames: Tips til Maleri Flames\nEstee Lauder Frisk luft Makeup\nKost til Six Pack Abs\nHvordan du bliver en stenografiske Court Reporter\nFind Sund Pet Treats\nSådan begynder Cat Toilet Training


Healer-Ringen: Oasen - 2000 Frederiksberg\nOasen - Vækstcentret for Personlig Udvikling - 2000 Frederiksberg\nDronning Olgas Vej 43, baghuset\nHos Oasen møder du et rum af trygt nærvær i alle de aktiviteter vi tilbyder, både på enkeltstående grupper, på fortløbende grupper og på længerevarende uddannelser.\nPå Oasen kan du fordybe dig i kropsligt arbejde via Healingsmassage, og med din egen personlige udvikling via forløb som Indre Frigørelse trin 1-4 (Healing af dit indre barn) og Mindfulness - Essens - Meditation.\nCenteret er åbent for alle, som søger dybere forståelse og accept af sig selv, da vækst og fordybelse er centralt for alt, hvad vi laver på Oasen. Som et naturligt resultat af denne vækst betyder det også, at der foregår en fortsat udvikling af aktiviteter og emner på Oasen.\nEn kvalitet vi vægter højt er at deltagerantallet ligger på kun 12 - ca. 16 deltagere pr. hold, da det er vores erfaring at det giver optimal mulighed for fordybelse, en tillidsskabende atmosfære og god tid til alle.


1 Tilfredshedsundersøgelse 1 Erhvervsakademier og Professionshøjskoler December 1 Svarprocent: 62% (158 besvarelser ud af 254 mulige) Uddannelsesrapport\n2 Introduktion Indhold Indledning 1. Introduktion og Konklusion 2. Studieglæde, Udbytte og Loyalitet 3. Overordnede fokusområder og Prioriteringskort - prioritering af det videre arbejde 4. Specifikke spørgsmål under fokusområderne (Organisering af uddannelsen, Undervisning, Socialt miljø, Fysisk miljø, Udstyr & materialer og Praktik) 5. Image/Uddannelsens relevans og brugbarhed, Egen indsats og Eksamener & prøver 6. Undervisningsmiljøvurdering (er kun med hvis institutionen har valgt disse spørgsmål) 7. Baggrundsresultater: Resultater fordelt på demografi (er kun med i Institutionsrapporten) 8. Tabeller: Resultater for lignende uddannelser på andre institutioner (benchlearning) 9. Appendiks Denne rapport belyser studieglæde, udbytte og loyalitet for de studerende på Ernæring og sundhed, Sorø og viser, hvor man mest effektivt kan sætte ind med udviklingsarbejdet. I alt har 254 studerende haft mulighed for at besvare spørgeskemaet, og af disse har 158 valgt at svare. har således opnået en svarprocent på 62%. Anonymiteten er sikret ved, at der på intet tidspunkt bliver udleveret enkeltpersoners besvarelser eller udarbejdet rapporter, hvor enkeltpersoners svar kan beregnes eller der er færre end 5 besvarelser. Formål De overordnede formål med denne rapport er at støtte i: at sikre at ressourcer anvendes effektivt på skolen at sikre at kvaliteten af uddannelserne er tilfredsstillende at skabe dialog og læring på tværs af områder decentralt på institutionen omkring det løbende forbedringsarbejde Et dialogværktøj Analyserne indeholdt i rapporterne hjælper uddannelsesinstitutionen i dialogen omkring: Early warning - dvs. "har vi et problem?" at identificere ændringer i de studerendes opfattelser - dvs. "gør vi det rigtige?" at identificere de områder, der BETYDER noget for de studerendes studieglæde, udbytte og loyalitet - dvs. "hvordan kommer vi videre?" at evaluere forbedringsinitiativer - dvs. "gjorde vi det rigtigt?" Datagrundlag Resultater i rapporten Dataindsamlingen er gennemført i efteråret 1. I alt studerende fra Erhvervsakademier og Professionshøjskoler har deltaget i undersøgelsen fordelt på 13 institutioner og over 5 uddannelser. I rapporten finder du følgende resultater, som hver især giver dig forskellige svar: Årets samlede resultat. Hvad er status? Sammenligning med sidste års resultat (hvis muligt). Har vi rykket os? Sammenligning med andre resultater. Hvordan adskiller vi os fra gennemsnittet? Resultater for lignende uddannelser på andre uddannelsesintitutioner. Projektledelse Ennova har varetaget analysen og rapporteringen og for visse uddannelsesinstitutioner også dataindsamlingen. God fornøjelse! \n3 Datagrundlag Antal mulige svar Antal svar Svarprocent Svarprocent % Sygeplejerske uddannelsen % Socialrådgiveruddannelsen % Pædagoguddannelsen % Leisure management % Læreruddannelsen % Ernæring og sundhed % Fysioterapeutuddannelsen % Ergoterapeutuddannelsen % Bioanalytikeruddannelsen 62 % Ernæring og sundhed på % Ernæring og sundhed på andre uddannelsesinstitutioner % Professionshøjskolen Metropol % University College Syddanmark % \n4 Studieglæde, Udbytte og Loyalitet Studieglæde Studieglæden er et udtryk for, hvor godt de studerende trives på deres uddannelse, hvordan de studerende vurderer uddannelsen i forhold til en ideal uddannelse samt deres motivation med deres uddannelse. Tallet i [ ] viser udviklingen siden sidste måling. Er den mindre end +/- 1 angives det som [+2] Studieglæde 1. Hvor tilfreds er du alt i alt med din uddannelse? 2. Forestil dig den perfekte uddannelse. Hvor tæt på dette ideal er din uddannelse? 3. Jeg føler mig motiveret i min uddannelse 4. Jeg ser for det meste frem til at komme i gang med dagens studieopgaver Udbytte Udbytte er et udtryk for, hvor tilfredse de studerende er med deres faglige udbytte og niveau på uddannelsen samt om undervisningsformerne er gode Udbytte 5. Hvor tilfreds er du med dit faglige udbytte af din uddannelse? 6. Hvor tilfreds er du med det faglige niveau på din uddannelse? 7. De valgte undervisningsformer er generelt gode for min læring Loyalitet Loyalitet udtrykkes gennem de studerendes valg og anbefaling af uddannelsen, tilsammen med om de forventer at gennemføre uddannelsen. Loyalitet er også et udtryk for om de studerende bidrager til et godt studiemiljø [-2] [+2] Loyalitet 8. Jeg er en af dem, der altid bidrager ekstra til et godt studiemiljø 9. Jeg vil anbefale uddannelsen til andre 1. Jeg føler, at jeg har valgt den rigtige uddannelse 11. Jeg forventer, at fuldføre min nuværende uddannelse \n5 Segmentering Segmentering Figuren viser, hvordan de studerende kan inddeles i typer ud fra samspillet mellem deres studieglæde og loyalitet. Nederst på denne side kan du se den konkrete sammensætning af de studerende på Ernæring og sundhed, Sorø. Lav LOYALITET Høj DE TROFASTE PÅ-VEJ-VÆK KERNEN AMBASSADØR DE TROLØSE Lav STUDIEGLÆDE Høj Typer af studerende på Ernæring og sundhed, Sorø. AMBASSADØR Ambassadører kendetegnes ved høj studieglæde og høj loyalitet. Deres yderst positive holdning bevirker, at de bidrager positivt til skolens virke, og at de anbefaler skole og uddannelse til venner og bekendte. KERNEN Kernen er positivt stemt over for skolen og uddannelsen og er kendetegnet ved en mellem til høj studieglæde og loyalitet. De bidrager ligesom Ambassadørerne positivt til skolens virke. DE TROFASTE De Trofaste udtrykker lav studieglæde og mellem til høj loyalitet. Når de - trods den lave studieglæde - ikke ønsker eller overvejer at forlade uddannelsen/skolen, vil det typisk være begrundet i de betragtelige personlige omkostninger, der kan være ved at skifte uddannelse og/eller skole. DE TROLØSE De Troløse er meget kritiske og ikke afskrækkede ved tanken om at skifte uddannelse/skole, såfremt et markant bedre alternativ tilbyder sig. PÅ-VEJ-VÆK På-vej-væk er generelt kendetegnet ved at lav studieglæde, og der er i tvivl om deres valg af uddannelse og uddannelsessted. Ambassadør Kernen De trofaste De troløse På-vej-væk 35% 44% 15% % 6% 34% [-3] 44% [+2] 15% [+4] 1% 5% [-4] 31% [-3] 47% 16% [+3] 1% 5% 27% 44% 19% 1% 9% \n6 Hvor skal der sættes ind for at forbedre de studerendes Studieglæde og Loyalitet? Prioriteringskortene viser vejen Rapporten har indtil nu vist Studieglæde, Udbytte og Loyalitet blandt de studerende på Ernæring og sundhed, Sorø. Det overordnede prioriteringskort viser de studerendes vurdering af de overordnede områder i kombination med den effekt, en forbedring vil have for de studerendes Studieglæde og Loyalitet. Når I skal udvælge indsatsområder, kan prioriteringskortene inspirere jer i debatten om, hvor der skal ske forbedringer hos jer. Prioriteringskortet er med andre ord et hjælperedskab og ikke en facitliste over, hvor der skal TILPAS VEDLIGEHOLD sættes ind. Lav EFFEKT AF EN FORBEDRING Høj Lav VURDERING Høj Sådan tolker du Prioriteringskortene Rapporten har indtil nu vist, hvor godt de studerende trives. Prioriteringskortene på de følgende sider kan hjælpe med at udpege de områder, hvor en forbedring vil have den største effekt på de studerendes Studieglæde og Loyalitet. Det er nemlig ikke nok kun at kigge på vurderingerne af fokusområderne. Det er også nødvendigt, at sammenholde vurderingerne med, hvilken effekt de enkelte områder har på de studerendes Studieglæde og Loyalitet. Indsatsområder Høj betydning + Lav vurdering: De områder, hvor vurderingen er relativ lav, samtidig med at området er af stor betydning for studieglæden og loyaliteten, bør prioriteres i det omfang det er muligt. Ethvert forbedringsarbejde bør tage afsæt i indsatsområderne, da en indsats her vil give det største afkast og dermed større Studieglæde og Loyalitet. VEDLIGEHOLD Styrker Høj betydning + Høj vurdering: Dette område kan betragtes som en styrke. Det har stor betydning for de studerendes Studieglæde og Loyalitet, samtidig med at vurderingen på området er relativ høj. Hvis den høje vurdering fastholdes eller forbedres vil man vedligeholde eller endda forbedre den nuværende studieglæde og loyalitet. Området bør - trods den gode vurdering - derfor ikke nedprioriteres, da dette vil få stor negativ effekt på studieglæden og loyaliteten. Find de ting I gør rigtigt og gør mere af det. TILPAS Muligheder Lav betydning + Høj vurdering: I dette område er vurderingerne relativt høj, men området er ikke af særlig høj betydning for de studerendes Studieglæde og Loyalitet. Her kan det være relevant enten at nedjustere ressourceforbruget eller i højere grad kommunikere den høje vurdering til de studerende, så området får større betydning og dermed i højere grad vil påvirke deres opfattelse af studieglæden og loyalitet. Svagheder Lav betydning + Lav vurdering: Områder med begrænset betydning og lav vurdering skal kun prioriteres, hvis der er en forventning om, at området i fremtiden vil få større betydning for de studerendes Studieglæde og Loyalitet. Følg udviklingen på området. \n7 Hvor skal der sættes ind for at forbedre de studerendes Studieglæde og Loyalitet? af Indsatsområder (Indsatsparametre) Figuren viser de studerendes vurdering af de seks overordnede områder, som påvirker Studieglæde og Loyalitet. Alle områder behandles i detaljer i resten af rapporten, hvor du kan se de specifikke spørgsmål, der danner de viste resultater. Bemærk, at hvis der kun er fem indsatsområder, er det fordi der ikke er nogle studerende som har været i praktik og dette indsatsområde falder bort [+2] 56 Organisering af uddannelsen [+2] [+2] [-4] [+3] [-5] [-2] Undervisning Socialt miljø Fysisk miljø Udstyr & materialer Praktik Effekt på Studieglæde og Loyalitet I cirkeldiagrammet kan du se, hvilke områder der har størst betydning på de studerende på Ernæring og sundhed, Sorø. 3% Organisering af uddannelsen 44% Undervisning 19% Socialt miljø % Fysisk miljø % Udstyr & materialer 8% Praktik Overordnet prioriteringskort Det overordnede prioriteringskort viser de studerendes vurdering af de overordnede områder i kombination med den effekt, en forbedring vil have for de studerendes Studieglæde og Loyalitet. Når I skal udvælge indsatsområder, kan prioriteringskortene inspirere jer i debatten om, hvor der skal ske forbedringer hos jer. Prioriteringskortet er med andre ord et hjælperedskab og ikke en facitliste over, hvor der skal sættes ind. VURDERING 85 TILPAS VEDLIGEHOLD 75 7 Praktik Udstyr & materialer Fysisk miljø Socialt miljø Organisering af uddannelsen 55 Lav EFFEKT AF EN FORBEDRING Undervisning Høj Organisering af uddannelsen VEDLIGEHOLD Undervisning Socialt miljø TILPAS Praktik Fysisk miljø Udstyr & materialer \n8 Organisering af uddannelsen Gennemgang af de seks indsatsområder De seks indsatsområder er dem du aktivt kan arbejde med for at forbedre den samlede studieglæde. Derfor gennemgår vi på de følgende sider indsatsområderne hver for sig. Vi viser en vurdering af hvert spørgsmål, der er stillet for at vurdere forholdet. Prioriteringsskemaet på de følgende sider er kun gældende for det enkelte forhold. For at du kan vide, hvilken placering forholdet har i det overordnede prioriteringskort kan du kigge øverst til højre på siden. Der har vi angivet, hvor du er i kortet og hvad du derfor bør gøre. Organisering af uddannelsen Her ser du de studerendes vurdering af de specifikke spørgsmål under Organisering af uddannelsen på Ernæring og sundhed, Sorø. Spørgsmålene i den øverste graf danner det samlede resultat for området Organisering af uddannelsen [+2] [+2] [+3] [+3] [+3] Organisering af uddannelsen 12. Uddannelsen er velstruktureret 13. Jeg kender kravene, der stilles til mig, for at jeg kan fuldføre min uddannelse 14. Der er klare informationer om, hvad der fagligt set forventes af mig som studerende 15. Arbejdsmængden er godt fordelt på min uddannelse 17. Jeg har nem adgang til information, der er relevant for min uddannelse De resterende spørgsmål er uddybende i forhold til at forstå opfattelsen af Organisering af uddannelsen på Ernæring og sundhed, Sorø [-2] 16. Jeg får rettidig information om skemaændringer 18. På min uddannelse har de studerende nemt ved at blive hørt. Jeg har nemt ved at få vejledning om min uddannelse \n9 Organisering af uddannelsen 19. Jeg har modtaget vejledning om min uddannelse, før jeg påbegyndte studiet Figuren til højre viser fordelingen af studerende på ovenstående spørgsmål. Det er kun de studerende der har svaret "Ja", der har fået spørgsmålet længst til højre stillet. 55% Nej 45% Ja a. Vejledningen jeg modtog om min uddannelse, før jeg startede var god 21. Jeg har modtaget personlig studievejledning i løbet af min uddannelse Figuren til højre viser fordelingen af studerende på ovenstående spørgsmål. Det er kun de studerende der har svaret "Ja", der har fået spørgsmålet længst til højre stillet. 16% Ja [-3] 72 [-2] 64 84% Nej 21a. Den personlige studievejledning jeg har modtaget i løbet af min uddannelse, har været god 22. Jeg har deltaget i vejledende fællesarrangementer i løbet af min uddannelse Figuren til højre viser fordelingen af studerende på ovenstående spørgsmål. Det er kun de studerende der har svaret "Ja", der har fået spørgsmålet længst til højre stillet. 23% Nej % Ja 22a. De vejledende fællesarrangementer i løbet af min uddannelse, har været gode \n10 Organisering af uddannelsen Prioriteringskort for Organisering af uddannelsen Prioriteringskortet viser de studerendes vurdering af de specifikke forhold under Organisering af uddannelsen, og den effekt en forbedring vil have på de studerendes samlede vurdering af Ernæring og sundhed, Sorøs Organisering af uddannelsen. Bemærk, at spørgsmål 19a, 21a og 22a kun er stillet til nogle studerende. Hvor mange kan ses på foregående side. VURDERING 75 TILPAS VEDLIGEHOLD 7 19a a 21a Lav EFFEKT AF EN FORBEDRING Høj 12. Uddannelsen er velstruktureret 14. Der er klare informationer om, hvad der fagligt set forventes af mig som studerende VEDLIGEHOLD 13. Jeg kender kravene, der stilles til mig, for at jeg kan fuldføre min uddannelse 17. Jeg har nem adgang til information, der er relevant for min uddannelse 18. På min uddannelse har de studerende nemt ved at blive hørt. Jeg har nemt ved at få vejledning om min uddannelse TILPAS 15. Arbejdsmængden er godt fordelt på min uddannelse 19a. Vejledningen jeg modtog om min uddannelse, før jeg startede var god 21a. Den personlige studievejledning jeg har modtaget i løbet af min uddannelse, har været god 22a. De vejledende fællesarrangementer i løbet af min uddannelse, har været gode 16. Jeg får rettidig information om skemaændringer \n11 Undervisning Undervisning Her ser du de studerendes vurdering af de specifikke spørgsmål under Undervisning på Ernæring og sundhed, Sorø. Spørgsmålene i den øverste graf danner det samlede resultat for området Undervisning [+2] [+2] [+2] 78 De resterende spørgsmål er uddybende i forhold til at forstå opfattelsen af Undervisning på Ernæring og sundhed, Sorø. Undervisning Mine undervisere er gode til at se sammenhænge med andre fag inden for min uddannelse Jeg har indtryk af, at undervisningen er baseret på den nyeste viden inden for min uddannelsesretning Undervisningen har for det meste et højt fagligt niveau [-2] 27. Der er en god kobling mellem teori og praksis i undervisningen Mine undervisere er for det meste engagerede i undervisningen 54 [+2] 5 [-4] Der skabes god sammenhæng mellem de forskellige fag inden for min uddannelse 29. Der er en passende variation i formen af den undervisning jeg deltager i 3. Uddannelsen inddrager i tilstrækkelig grad IT som en del af undervisningen 31. Uddannelsen klæder dig på til at anvende IT som en del af den profession, du på sigt skal varetage Der lyttes til de studerendes evaluering af undervisningen 33. Jeg får tilstrækkelig tilbagemelding på mine resultater fra mine undervisere 34. Mine undervisere er gode til at hjælpe, hvis jeg selv, eller en medstuderende har behov for det \n12 Undervisning Prioriteringskort for Undervisning Prioriteringskortet viser de studerendes vurdering af de specifikke forhold under Undervisning, og den effekt en forbedring vil have på de studerendes samlede vurdering af Ernæring og sundhed, Sorøs Undervisning. VURDERING 85 TILPAS VEDLIGEHOLD Lav EFFEKT AF EN FORBEDRING Høj 24. Mine undervisere er gode til at se sammenhænge med andre fag inden for min uddannelse 27. Der er en god kobling mellem teori og praksis i undervisningen 23. Der skabes god sammenhæng mellem de forskellige fag inden for min uddannelse 32. Der lyttes til de studerendes evaluering af undervisningen VEDLIGEHOLD 25. Jeg har indtryk af, at undervisningen er baseret på den nyeste viden inden for min uddannelsesretning TILPAS 26. Undervisningen har for det meste et højt fagligt niveau 28. Mine undervisere er for det meste engagerede i undervisningen 34. Mine undervisere er gode til at hjælpe, hvis jeg selv, eller en medstuderende har behov for det 29. Der er en passende variation i formen af den undervisning jeg deltager i 3. Uddannelsen inddrager i tilstrækkelig grad IT som en del af undervisningen 31. Uddannelsen klæder dig på til at anvende IT som en del af den profession, du på sigt skal varetage 33. Jeg får tilstrækkelig tilbagemelding på mine resultater fra mine undervisere \n13 Socialt miljø Socialt miljø Her ser du de studerendes vurdering af de specifikke spørgsmål under Socialt miljø på Ernæring og sundhed, Sorø. Spørgsmålene i den øverste graf danner det samlede resultat for området Socialt miljø [+2] [+3] [-2] [+5] De resterende spørgsmål er uddybende i forhold til at forstå opfattelsen af Socialt miljø på Ernæring og sundhed, Sorø. Socialt miljø 5. Jeg føler mig som en del af et fællesskab på min uddannelse 51. På min uddannelse udviser de studerende et socialt medansvar over for andre studerende Jeg føler mig godt tilpas på mit hold/i min klasse [-2] 53. Der er en god stemning på mit uddannelsessted 54. Der er tilstrækkeligt med sociale arrangementer på uddannelsesstedet 55. Som studerende er der mulighed for at engagere sig i planlægningen af sociale arrangementer \n14 Socialt miljø Prioriteringskort for Socialt miljø Prioriteringskortet viser de studerendes vurdering af de specifikke forhold under Socialt miljø, og den effekt en forbedring vil have på de studerendes samlede vurdering af Ernæring og sundhed, Sorøs Socialt miljø. VURDERING TILPAS VEDLIGEHOLD Lav EFFEKT AF EN FORBEDRING Høj 5. Jeg føler mig som en del af et fællesskab på min uddannelse 51. På min uddannelse udviser de studerende et socialt medansvar over for andre studerende VEDLIGEHOLD 53. Der er en god stemning på mit uddannelsessted TILPAS 52. Jeg føler mig godt tilpas på mit hold/i min klasse 55. Som studerende er der mulighed for at engagere sig i planlægningen af sociale arrangementer 54. Der er tilstrækkeligt med sociale arrangementer på uddannelsesstedet \n15 Fysisk miljø Fysisk miljø Her ser du de studerendes vurdering af de specifikke spørgsmål under Fysisk miljø på Ernæring og sundhed, Sorø. Spørgsmålene i den øverste graf danner det samlede resultat for området Fysisk miljø [-4] [-2] [-4] [-5] 57 Fysisk miljø 45. Jeg trives godt med indeklimaet på mit uddannelsessted 46. De fysiske rammer på uddannelsesstedet understøtter alle relevante undervisningsformer 47. Fællesarealerne er inspirerende at opholde sig i De resterende spørgsmål er uddybende i forhold til at forstå opfattelsen af Fysisk miljø på Ernæring og sundhed, Sorø [+12] 59 [-3] Kantineforholdene er tilfredsstillende 44. Hvor lang tid om dagen bruger du på transport til og fra din uddannelsesinstitution? Figuren til højre viser fordelingen af studerende på ovenstående spørgsmål. 26% Mere end 2 timer % -1 minutter 6% 11- minutter 6% 21-3 minutter 32% 1-2 timer 11% 31- minutter \n16 Fysisk miljø Prioriteringskort for Fysisk miljø Prioriteringskortet viser de studerendes vurdering af de specifikke forhold under Fysisk miljø, og den effekt en forbedring vil have på de studerendes samlede vurdering af Ernæring og sundhed, Sorøs Fysisk miljø. VURDERING 75 TILPAS VEDLIGEHOLD Lav EFFEKT AF EN FORBEDRING Høj 45. Jeg trives godt med indeklimaet på mit uddannelsessted 46. De fysiske rammer på uddannelsesstedet understøtter alle relevante undervisningsformer 47. Fællesarealerne er inspirerende at opholde sig i VEDLIGEHOLD [Ingen punkter] TILPAS 48. Kantineforholdene er tilfredsstillende [Ingen punkter] \n17 Udstyr & materialer Udstyr & materialer Her ser du de studerendes vurdering af de specifikke spørgsmål under Udstyr & materialer på Ernæring og sundhed, Sorø. Spørgsmålene i den øverste graf danner det samlede resultat for området Udstyr & materialer. 64 [+3] [-7] [-5] [+6] [-4] 54 [+5] [-4] Udstyr & materialer 36. Uddannelsesstedets tekniske udstyr fungerer for det meste tilfredsstillende 37. Uddannelsen tilbyder adgang til udstyr, der er relevant for min uddannelse 39. Der er god support til uddannelsesstedets tekniske udstyr De resterende spørgsmål er uddybende i forhold til at forstå opfattelsen af Udstyr & materialer på Ernæring og sundhed, Sorø [-3] [-3] [+5] Undervisningsmaterialet er tidssvarende 38. Uddannelsen sikrer, at jeg har adgang til relevant undervisningsmateriale i god tid før jeg skal bruge det. Biblioteket opfylder de studierelaterede behov, jeg har 42. Hvor tilfreds er du med de it-faciliteter, som skolen tilbyder dig til dit eget medbragte udstyr? 41. Anvender du egen bærbar pc på uddannelsen? Figuren til højre viser fordelingen af studerende på ovenstående spørgsmål. 5% Nej Spørgsmålet i figuren længst til højre, er vurderet på en skala gående fra "Slet ikke" til "I høj grad". En lav vurdering betyder derfor, at der ikke er behov adgang til relevante elektroniske materialer. Spørgsmålet figurerer derfor ikke i det tilhørende prioriteringskort. 95% Ja [-3] Har du brug for, at du kan få adgang til relevante elektroniske materialer uden for skolens normale åbningstid? \n18 Udstyr & materialer Prioriteringskort for Udstyr & materialer 9 TILPAS VEDLIGEHOLD Prioriteringskortet viser de studerendes vurdering af de specifikke forhold under Udstyr & materialer, og den effekt en forbedring vil have på de studerendes samlede vurdering af Ernæring og sundhed, Sorøs Udstyr & materialer. VURDERING Lav EFFEKT AF EN FORBEDRING Høj 36. Uddannelsesstedets tekniske udstyr fungerer for det meste tilfredsstillende 38. Uddannelsen sikrer, at jeg har adgang til relevant undervisningsmateriale i god tid før jeg skal bruge det 39. Der er god support til uddannelsesstedets tekniske udstyr VEDLIGEHOLD 37. Uddannelsen tilbyder adgang til udstyr, der er relevant for min uddannelse TILPAS 35. Undervisningsmaterialet er tidssvarende. Biblioteket opfylder de studierelaterede behov, jeg har 42. Hvor tilfreds er du med de it-faciliteter, som skolen tilbyder dig til dit eget medbragte udstyr? \n19 Praktik Praktik Her ser du de studerendes vurdering af de specifikke spørgsmål under Praktik på. Spørgsmålene i den øverste graf danner det samlede resultat for området Praktik. Figuren nedenfor viser hvor mange af de studerende der har svaret, de har været i Praktik [-2] 84 [-2] [-2] 81 [-2] % Ja Praktik a. Praktikopholdet er relevant i forhold til uddannelsen b. Praktikopholdet giver mig en øget faglighed c. Praktikopholdet sætter mine tidligere fag i perspektiv 71% Nej De resterende spørgsmål er uddybende i forhold til at forstå opfattelsen af Praktik på Ernæring og sundhed, Sorø. 61 [+3] [+2] 61. Min uddannelse forbereder mig til min praktikperiode d. Min uddannelse inddrager mine erfaringer fra praktikken 61. Mangler du at komme i et praktikforløb, inden du afslutter din uddannelse? 9% Nej Figuren til højre viser fordelingen af studerende på ovenstående spørgsmål. Det er kun de studerende der har svaret "Ja", der har fået spørgsmålet længst til højre stillet. 76 [+2] % Ja 61a. Jeg har klare forventninger til udbyttet af mit kommende praktikophold \n20 Praktik Prioriteringskort for Praktik Prioriteringskortet viser de studerendes vurdering af de specifikke forhold under Praktik, og den effekt en forbedring vil have på de studerendes samlede vurdering af Ernæring og sundhed, Sorøs Praktik. Bemærk, at spørgsmål 61a kun er stillet til nogle studerende. Hvor mange kan ses på foregående side. VURDERING 9 TILPAS VEDLIGEHOLD 85 b c a 75 d 7 61a 55 Lav EFFEKT AF EN FORBEDRING Høj d. Min uddannelse inddrager mine erfaringer fra praktikken VEDLIGEHOLD a. Praktikopholdet er relevant i forhold til uddannelsen b. Praktikopholdet giver mig en øget faglighed c. Praktikopholdet sætter mine tidligere fag i perspektiv TILPAS [Ingen punkter]. Min uddannelse forbereder mig til min praktikperiode 61a. Jeg har klare forventninger til udbyttet af mit kommende praktikophold \n21 Egen indsats Hvor mange timer bruger du gennemsnitlig om ugen på: Undervisning (fx forelæsninger, holdtimer, øvelsestimer, gruppearbejde og lignende) Op til 1 timer 11- timer 21-3 timer Mere end 3 timer 17% 52% 28% 3% 12% 48% 34% 6% 12% 49% 34% 5% 12% 64% 22% 3% Forberedelse (fx læsning, læsegruppearbejde, opgaveskrivning og lignende) Op til 1 timer 11- timer 21-3 timer Mere end 3 timer 36% 44% 15% 5% 54% 36% 8% 2% 55% 36% 8% 2% 46% 42% 9% 3% Studenterforeningsarbejde (både fagligt og socialt) 96% 94% Op til 1 timer 11- timer 21-3 timer Mere end 3 timer % 4% 4% 1% 94% 97% 4% % 1% % 3% Studierelevant arbejde (både lønnet og frivilligt arbejde) 93% Op til 1 timer 11- timer 21-3 timer Mere end 3 timer 7% % 1% 84% 11% 2% 83% 13% 2% 92% 8% % Ikke studierelevant arbejde Op til 1 timer 11- timer 21-3 timer Mere end 3 timer 77% 19% 2% 1% 78% 16% 4% 2% 78% 17% 3% 2% 75% 22% 1% 2% \n22 Image/Uddannelsens relevans og brugbarhed, Egen indsats og Eksamener & Prøver Image/Uddannelsens relevans og brugbarhed og Egen indsats Figuren til højre viser resultaterne for Image/Uddannelsens relevans og brugbarhed og Egen indsats [-2] [-2] [-2] 84 [-3] Jeg er stolt af at fortælle andre om min uddannelse 57. Uddannelsen giver mulighed for at videreuddanne sig 58. Uddannelsen giver mig mulighed for at få et job, jeg kunne tænke mig 63. Hvor tilfreds er du alt i alt med din egen indsats på uddannelsen? Eksamener & Prøver 62. Har du været til eksamener eller prøver på din nuværende uddannelse? Figuren til højre viser hvor mange studerende der har været til eksamen. Det er kun de studerende der har svaret "Ja" til spørgsmålet om eksamen, der har fået stillet de tre spørgsmål nedenfor. 43% Nej 57% Ja 7 [-2] a. Bedømmelseskriterierne ved prøver og eksamener er klart kommunikerede 62b. Hvor tilfreds er du alt i alt med dine resultater ved eksamener? 62c. Der er god sammenhæng mellem undervisningen og eksamenskrav \n23 's specifikke spørgsmål Figurene til højre viser resultaterne for de studerende på Ernæring og sundhed, Sorø a. Varesortimentet i kantinen opfylder mit behov for at sammensætte et sundt måltid b. Den personlige service i kantinen er venlig og imødekommende c. Lokaliteterne i kantineområdet er indbydende at opholde sig i \n24 Appendiks om vurderinger og beregnet betydning Undersøgelsesmodellen Ennova har udviklet en undersøgelsesmodel specielt til KVU/MVU uddannelserne indenfor Erhvervsakademier og Professionshøjskoler, hvilket garanterer for den bedst mulige beskrivelse af studieglæde- og loyalitetsskabelse på de mange danske uddannelsesintitutioner. Modellen giver svar på to centrale spørgsmål: Hvordan er de studerendes studieglæde, Udbytte med uddannelse og Loyalitet? Hvilke faktorer har størst betydning for de studerendes studieglæde, udbytte med uddannelsen og loyalitet Tolkning af modellen Modellen viser, at de 6 første faktorer i modellen påvirker, hvordan den studerendes studieglæde på uddannelsesinstitutionen er. Dette vil påvirke den studerendes udbytte med uddannelsen i kraft af, at jo mere tilfreds man er med at gå på uddannelsesinstitutionen, jo bedre vil det typisk også gå med studiet. Dette påvirker tilsammen om den studerende bliver på uddannelsen, hermed loyaliteten Indsatsområder Resultatområder Organisering af uddannelsen Loyalitet Undervisning Socialt miljø Studieglæde Fysisk miljø Udbytte Udstyr & materialer Praktik \n25 Appendiks om vurderinger og beregnet betydning er I spørgeskemaet har de studerende besvaret spørgsmålene på en skala fra 1 til 1, hvor 1 er den laveste og 1 er den højeste vurdering. Bagefter er svarene blevet overført til en skala fra til. Hvis en studerende har svaret 1 på et spørgsmål, er svaret omregnet til scoren. Hvis svaret er 2, omregnes det til 11, 3 til 22 og så fremdeles. Lav 1 2 Høj Indeks Betydning: Hvor skal vi starte? Undersøgelsen måler ikke blot studieglæden, udbytte og loyaliteten, men også hvor vigtige de enkelte områder er for den studerende. Ennova har vha. statistiske beregninger undersøgt sammenhængen mellem områderne og den overordnede studieglæde, udbytte og loyalitet. Hvis der er tydelig sammenhæng mellem et område og studieglæden, kan man udlede, at området er af stor betydning for den studerende. Graden af sammenhæng afgør, hvilke områder man mest effektivt kan arbejde med for at forbedre den studerendes studieglæde: Hvis der er stor sammenhæng mellem et område og studieglæden, vil højere vurdering af området også medføre øget studieglæde. Og omvendt: Er der lav grad af sammenhæng, vil en højere vurdering af området ikke have særlig stor betydning for den studerendes studieglæde. Undersøgelsen viser hvilke områder, som er vigtigst for de studerende, og som har størst betydning for deres studieglæde. ORGANISERING AF UDDANNELSEN UNDERVISNING "Hvor skal vi starte?" SOCIALT MILJØ FYSISK MILJØ UDSTYR & MATERIALER PRAKTIK