tema Skole- og folkebibliotek i et? - PDF\ntema Skole- og folkebibliotek i et?\nDownload "tema Skole- og folkebibliotek i et?"\n1 BibliotekaR forbundets Fagmagasin oktober 2012 tema Skole- og folkebibliotek i et? 09 Bliv en bedre netværker Debat om fri og lige adgang Digitale supertankere\n2 Sys Sigurd er glad for at have outsourcet it-driften af både folke- og skolebiblioteker til Axiell. Systemet kører optimalt og samtidig frigives ressourcer til den daglige biblioteksdrift. Stabilitet og økonomisk sikkerhed få en driftsløsning hos Axiell! Axiell har i snart to år tilbudt at stå for drift og hosting af danske bibliotekers it-systemer. Bibliotekerne i Hillerød Kommune har været med i knapt et år, og beslutningen om at vælge en driftsløsning hos Axiell, har stadsbibliotekar Sys Sigurd ikke fortrudt et eneste sekund: - Der har været flere gevinster ved at lade Axiell stå for drift og hosting. Vi har fået en meget stabil drift, vi har fået en økonomisk sikkerhed, fordi der ikke pludseligt dukker uventede udgifter op, og så har vi først og fremmest fået en masse tid. Vi skal ikke hele tiden tænke på opdateringer og sikkerhedskopier, men kan koncentrere os om det, vi er gode til, og som vi synes er sjovt, nemlig at drive selve biblioteket, siger Sys Sigurd. Hun er desuden rigtig glad for den service, hun og hendes medarbejdere får. - De ansatte, vi er i kontakt med, er meget kompetente. Vi får en rigtig god service, og som chef er det rart, at det bare virker. For hvis teknikken driller, så fylder det rigtig meget. Så kan vi ikke drive bibliotek. Axiell Danmark A/S Stamholmen 157, 4. sal 2650 Hvidovre tlf\n3 Det nytter ikke noget, at samarbejdet mellem skoler og biblioteker kun er båret af ildsjæle og personlige relationer. Det skal sættes i system og være en politisk beslutning. Formand for Bibliotekarforbundet Pernille Drost Læs tema på side 14\n4 Bibliotekarforbundets Fagmagasin Perspektiv Lindevangs Allé Frederiksberg Tlf: Mail: Hjemmeside: Ekspedition mandag-fredag kl Udgiver: Bibliotekarforbundet Redaktion: Ansvarshavende redaktør: Anette Lerche Tlf: Mail: Journalist: Sabrine Mønsted Tlf: Mail: Studentermedhjælp/korrektur og Del din Viden: Laura Kjestrup Nielsen Mail: Annoncer: DG Media as, St. Kongensgade København K Tlf: fax: Mail: Kontaktperson: Morten Holm: Tryk: CO2-neutralt hos KLS Grafisk Hus A/S, ISSN: , Danske Specialmedier Design/Layout: Woer+Gregorius Abonnement: Årsabonnement 610 kr. Udland 980 kr. BF-medlemmer modtager automatisk bladet. 14 tema Skole- og folkebibliotek i ét eller to Bibliotekarerne er til stede i borgernes liv lige fra vuggestuen til gymnasieårene, den videregående uddannelse, og når pensionisterne skal lære it. Men i folkeskoleårene burde bibliotekarerne også have en rolle at spille, mener Bibliotekarforbundets formand Pernille Drost. Oplag: Distribueret oplag iflg. Dansk Oplagskontrol: Dette nummer er trykt i eksemplarer. 29 & 34 Adresseændring og uregelmæssigheder i leveringen meddeles til Bibliotekarforbundets medlemsafdeling: GADGETs Årets bedste spil Forsiden: I otte år har folke- og skolebiblioteket været smeltet sammen på Dyssegård Bibliotek i Gentofte. I»elevmunde«kaldet»kombibib«. Jakob Boserup har fotograferet.\n5 i øvrigt HB-noter 36 Job og karriere 38 Debat 46 Nyt Job 47 Nye stillinger 48 Kalender 50 INDHOLD0 9 Der er for få bibliotekarer, der overvejer at blive ledere. Med tiltaget Leder in spe håber Bibliotekarforbundet at motivere flere. Læs, hvad der kan få fire deltagere til at overveje at blive ledere gode grunde til at besøge.. Studiebiblioteket på VIA University College i Aarhus har gennemført en sammenlægning og fået nye lokaler. Er den fri og lige adgang blot en illusion? Perspektiv inviterede til debataften. 22 Hvad kan skubbe dig mod et lederjob? 06 Aktuelt interview: Det bedste fra to verdener Louise Holmquist deltog i Bibliotekarforbundets Leder in spe-konference. Hun fortæller om det at være mellemleder, men overvejer, om hun på sigt skal gå efter et toplederjob. 08 Formandens leder 10 Overblik fra nettet 12»Administrativt samarbejde er ok når bare I holder den faglige fane højt«pernille Drost taler om Bibliotekarforbundets fremtid med tillidsrepræsentanterne. 26 Bibliotekernes supertankere På folkebibliotekerne venter it-medarbejderne på, at to store it-projekter realiseres. Nogle glæder sig, mens andre er bekymrede for, hvad et stort nationalt it-system og realiseringen af Danskernes Digitale Bibliotek vil betyde. 32 Solidaritet er kernen 40»Hvem har slået Eskild ihjel?«- Innovativ mobilformidling af krimien Artikel fra Del Din Viden 42 Resumeer fra Del Din Viden 43 Bliv en strategisk netværker Oktober 2012 Perspektiv 5\n6 35-årige Louise Holmquist, områdeleder for børneområdet ved Lolland- Bibliotekerne, var en af de 66 lederspirer, der deltog i Bibliotekarforbundets og KL s projekt Leder in spe. (Læs mere side 30) Beslutninger om besparelser og prioriteringer, når man synes, man har prioriteret én gang, er det mindst sjove ved lederjobbet, mener Louise Holmquist. - Jeg ville helst kunne give alle medarbejdere de muligheder, de ønsker sig, men de kedelige beslutninger er også en del af gamet ved at være leder.\n7 Det bedste fra to verdener Aktuelt interview Som mellemleder er der risiko for, at man bliver et par centimeter kortere i krydspresset mellem topledelse, politikere og kolleger, men Louise Holmquist har det perfekt lige dér mellem magt og udlån af børnebøger. Tekst Sabrine Mønsted Foto Jakob Boserup H Har du altid gerne ville være leder? - Nej. Jeg har ikke altid vidst med mig selv, at jeg gerne ville være leder. Jeg har nok naturligt arbejdet mig hen imod det, fordi jeg har været omkring mange forskelige funktioner fra PR og kommunikation til it-undervisning, hjemmeside, arrangementer og børne- og voksenområdet og fik lyst til at prøve noget nyt. Så da jeg fik tilbud om at blive leder for børneområdet ved LollandBibliotekerne, tænkte jeg:»ja det er nok der, jeg er nu«. Jeg havde kun erfaring som leder fra forskellige projekter, men har altid haft holdninger og idéer, og min tilgang er, at det kan jeg lære efterhånden. Hvad er det mest interessante ved lederjobbet? - Det er at være tæt på beslutningerne og få indflydelse og kunne gøre en forskel, kombineret med stadig at være tæt på medarbejderne og brugerne i hverdagen, fordi jeg har vagter og er med til arrangementer og så videre. Jeg har føling med, hvad der sker. For mig er det meget tilfredsstillende at blive hørt i topledelsen, men stadig have vagter i børnebiblioteket, hvor der er kontant afregning på ens arbejde. Børnene gaber bare eller rejser sig, hvis ikke de synes om det, du laver. Og så er det fedt som leder at se, hvor seje og dygtige kollegaer jeg har og vide, at jeg forhåbentligt har været med til at sikre de rette vilkår for, at de lykkes med det, de arbejder med. Så det handler også om motivation og begejstring hos medarbejderne. For det skal altså være sjovt at gå på arbejde. Hvor er du om tre år? - Jeg tror, jeg har den samme position eller funktion som i dag, da jeg trives rigtig godt med det, selvom det kan være, vores organisation ser anderledes ud. Jeg deltog i forløbet Leder in spe for at få indblik i, om topledelse kunne være noget for mig ikke i morgen, men måske senere. Man udvikler sig jo hele tiden, og det kan være, at jeg på et tidspunkt søger nye udfordringer, selv om det ikke umiddelbart er mit mål nu. Man hører tit om mellemlederrollen, at det kan være svært at navigere i presset mellem topledelsen og medarbejderne. Hvilke udfordringer oplever du? - Man bliver prikket til fra oven og fra neden. Medarbejderne forventer, at jeg sørger for at få nogle ting til at ske, mens der også er forpligtigelser og forventninger fra topledelsen om bestemte mål. Det er en balancegang at tilfredsstille alles forventninger samtidig med at skulle holde fast i sine egne tanker og idéer for området. Men jeg føler, jeg er præcis midt i og får det bedste fra de to verdener. Lige nu kunne jeg ikke tænke mig topledelse, fordi det er det daglige fælles arbejde med mine kolleger, der inspirerer og motiverer mig og os til at komme videre. Hvorfor tror du, at du blev valgt af din leder til at deltage i projektet Leder in spe? - Generelt er der et ledergenerationsskifte på vej i bibliotekerne, og jeg tror, min leder har kigget på, hvem der eventuelt kunne have talent for og lyst til ledelse. Ledelsesambitioner er ofte noget, der ikke bliver talt så meget om. Så for mig er det inspirerende at møde andre, der er ledere eller vil ledelse og høre om deres vej til lederjobbet. Der er mange, der ikke fra dag ét har tænkt, at de skulle til tops, men hvor det har været en løbende udvikling. Hvorfor er der så få i biblioteksverdenen, der vil ledelse? - Mange tror, ledelse handler om budgetter, der skal overholdes, og det gør det selvfølgelig også, men det er ikke synligt, hvad ledelse også er. Det er der, idéerne, visionerne og retningslinjerne for udviklingen af biblioteket bliver, og til det har stor betydning, hvilken retning man vælger. Det er der, forudsætninger for, at medarbejderne kan udføre deres arbejde og trives, bliver skabt. Men de fleste kan også godt se, at det er et hårdt job. Det kræver en indsats, når man først har indflydelse, fordi det også er lig med et ansvar, som man skal være sig bevidst. I perioder kan der være et enormt arbejdspres, mens man i andre bedre kan nyde synet af det, man har været med til at stable på benene. Oktober 2012 Perspektiv 7\n8 FORMANDENS leder Lad os nu bygge den bro I Politiken den 11. september 2012 angiver kulturminister Uffe Elbæk retningen for, hvor han ønsker at bære kulturpolitikken hen i de kommende år. Hvis der skal være fremdrift i den danske kulturpolitik i en tid, hvor den økonomiske krise sætter begrænsninger for budgetterne, er det helt afgørende, at vi i kulturinstitutionerne omstiller os og begynder at samarbejde på nye måder. Samtidig skal der være fokus på at opgradere digitale kompetencer, så kulturpolitikken og markedets forretningsmodeller ikke halter håbløst bagefter den virkelighed, som vi som brugere lever i. Dette synspunkt er Bibliotekarforbundet enig i, og vi ønsker at slå til lyd for et tættere samarbejde mellem folkeskolen og folkebiblioteket og på tværs af faggrænser og givne strukturer arbejde sammen om at koble kompetencer og ressourcer. Der er et stort uforløst potentiale i et tættere samarbejde mellem folkeskolen og folkebibliotekerne, hvor man holder fokus på kompetencer og ikke mursten. Dette har jeg skrevet om før på denne lederplads, men det er et budskab, der kan tåle at blive gentaget. For vi ved, at samarbejdet virker. Bibliotekarer skal stille viden og erfaring til rådighed Erfaringerne fra forsknings- og uddannelsesbiblioteker har allerede vist, hvor frugtbart et samarbejde kan være, når bibliotekarerne for eksempel stiller deres viden inden for områder som ophavsret, kildevalg og studieteknik til rådighed for undervisere og administration. Sammen med afprøvede modeller for samarbejde kan disse erfaringer danne baggrund for at skabe en fælles vision og et mål for samarbejdet. Både elever og lærere i folkeskolen har i disse år brug for at lære grundlæggende informationskompetencer, som informationsspecialister og bibliotekarer er eksperter i at undervise i. Samtidig ved vi, at et udvidet samarbejde mellem skolebibliotekets formelle rolle som formidler af pensum og folkebibliotekets rolle som lystlæserens legeplads kan være en løftestang for læsning. Hvis man i et formelt samarbejde samler de pædagogiske og de informationsvidenskabelige kræfter, som henholdsvis skolebibliotekarer, folkeskolelærere og folkebibliotekarer besidder, mener vi, at man i langt højere grad kan lykkes med de målsætninger, der i øjeblikket sættes op for Ny Nordisk Skole, og det politiske ønske, der er, om at forene den formelle og den uformelle læring. Uden at bruge en krone ekstra. Ved at samarbejde kan vi bygge bro Samarbejdet mellem folkebiblioteket og folkeskolen åbner døre for store udviklingsmuligheder. Men lokale ildsjæle og gode intentioner alene gør det ikke. På nuværende tidspunkt er det meget forskelligt fra kommune til kommune hvor meget samarbejde, der er på området. Og det er på tide, at der skabes konkrete og formelle krav, der dækker nationalt - det kræver politisk vilje og ministeriel brobygning. Lad dette være en kraftig opfordring til Kulturministeriet, Børne- og Undervisningsministeriet og KL om reelt at bidrage til at skabe det samarbejde, de selv efterlyser. Pernille Drost 8 Perspektiv Oktober 2012\n9 Discreparation fra kr. 0,70! Hvad koster en ny? reparerer 50 DISCS om dagen NYHED reparerer 300 DISCS om dagen NYHED Kvalitet og brugervenlighed. Så præcist kan vores 2 helt nye disc-reparationsmaskiner beskrives! En ny generation af maskiner, der er udviklet med stor fokus på, at disc-reparation skal være nemt og rent! Læg disc en i og tryk på start. Efter kort tid er den ridsefri og klar til udlån! Ring til os i dag og hør mere. VMI 2550i Buffer. NYHED. Kompakt. Billig. Nem. REN! Reparerer alle typer discs, også Blu-ray/ PS3. CD erne er rene og klar til udlån igen, når de tages ud af maskinen. Markedets billigste professionelle maskine, uden at der er gået på kompromis med kvaliteten. Kan reparere ca. 50 discs om dagen. Reparationstid pr. disc 1-2 min. Reparationspris pr. disc fra kr. 1,39 VMI Hybrid. NYHED. Lille. Hurtig. Effektiv. REN! Kompakt og lydsvag maskine der reparerer selv dybe ridser på alle typer discs (også Blu-ray/PS3). Let at betjene og billig i drift. CD erne er rene og klar til udlån igen, når de tages ud af maskinen. Kan reparere op til 300 discs om dagen. Reparationstid pr. disc 30 sek.-4 min. Reparationspris pr. disc fra kr. 0,70 SUND SOUND APS ENDRUP BYVEJ FREDENSBORG TLF SHOP ONLINE PÅ SUNDSOUND.DK Februar 2011 Perspektiv 9\n10 overblik fra nettet perspektiv.bf.dk 3. oktober Chok på Odense Musikbibliotek Danmarks eneste selvstændige og Nordens største musikbibliotek i Odense blev med et politisk pennestrøg nedprioriteret. Den 23. september kunne medarbejderne på Odense Musikbibliotek erfare, at der var taget en politisk beslutning om at placere et nyt studenterhus i det nuværende musikbibliotek. - De blev dybt rystede og er det stadig, siger tillidsrepræsentant på Odense Hovedbibliotek, Nina Thorsted Petersen. Det var ikke meldt ud på forhånd, at musikbiblioteket var på spil i årets budgetforhandlinger. - Medarbejderne har ikke haft en chance for at gå ind i en konstruktiv dialog, opponere mod ideen eller kvalificere tankerne om et nyt studenterhus. Politikerne er jo i deres gode ret til at prioritere, men vi føler os taget på sengen, siger Nina Thorsted Petersen og understreger, at det er et fyrtårn, der forsvinder med musikbiblioteket. Områdeleder for musikbiblioteket og konstitueret publikumschef, Jens Bang Petersen, ærgrer sig også over, at et fagligt laboratorium forsvinder med musikbiblioteket. I de kommende par måneder skal de ansatte og ledelsen finde ud af, hvordan og hvornår flytningen konkret skal ske, og medarbejderne er blevet lovet at blive inddraget mest muligt.. Mønsted 1. oktober 80 millioner til nyt bibliotek i Herning Et enigt byråd i Herning har besluttet, at Herning skal have et topmoderne bibliotek. Derfor flytter biblioteket ind i nye lokaler midt på gågaden. - I en tid, hvor bibliotekssektoren nedskæres, er det helt enestående, at Herning Kommune giver os mulighed for udvikling af et bibliotek helt fra bunden, tilpasset de nye biblioteksbehov, siger bibliotekschef Pernille Schaltz i en pressemeddelelse. Der er ikke tale om, at der bygges et helt nyt bibliotek. I stedet er det nyrestaurerede lokaler, der skal danne rammen om biblioteket. Det forventes, at biblioteket flytter i 2013, og samtidig lukker man det nuværende bibliotek. Allerede i år lukker man det bibliotek, der allerede ligger i bymidten. Det er et bibliotek, der havde en særlig profil som mediebibliotek. Pernille Schaltz understreger, at man ser frem til at tage de nye lokaler i brug og tilbyde borgerne et centralt omdrejningspunkt for kulturelle aktiviteter, viden og læring. 26. september Lerche Er Tintin god nok til biblioteket? En ny leder af børne- og ungdomsafdelingen i biblioteket i kulturhuset på Sergels Torg i Stockholm kom i unåde, da han fjernede Tintin fra bibliotekets hylder. Behrang Miri, som er iranskfødt rapper og skuespiller og nu altså leder af børnebiblioteket, begrundede beslutningen med, at Tintin-tegneserierne er racistiske og krænkende, og at børn og unge ikke burde havde adgang til dem. En massiv mediestorm i Sverige har dog formået at få tegneserierne tilbage på hylderne og Behrang Miri til at ændre mening. - Jeg ville sætte gang i debatten om diskriminering, men har indset, at det er forkert at fjerne litteratur fra hylderne, siger han til dagbladet Politiken. I Sverige har den lyshårede eventyrer Tintin dog været oppe at vende før, og det er blevet påbudt, at bøgerne har et forord, der forklarer, at bøgerne er skrevet i en anden tid. Desuden har en domstol i Bruxelles vurderet, at forfatteren Hergé ikke havde racistiske hensigter med sine tegneserier. 25. september De frivillige er klar Mønsted Næsten halvdelen af danskerne har udført frivilligt arbejde inden for det sidste år og endnu flere er åbne overfor at arbejde frivilligt, viser en ny undersøgelse fra Momentum. KL s administrerende direktør Karsten Wendelboe opfordrer i en leder til at tænke kreativt og fordomsfrit og inddrage de frivillige langt mere i det offentlige arbejde. På Horsens Kommunes Biblioteker bruger man frivillige til Nethood - bibliotekets nethjælp, hvor folk kan komme ind fra gaden og få hjælp til at søge på nettet. Ordningen startede ved årsskiftet og er blevet en succes. Fra to til i dag syv frivillige. Helt afgørende, mener bibliotekschef Lisbeth Christensen, er, at personalet havde diskuteret en frivilligpolitik igennem, før de satte projektet i gang. På Horsens kommunes Biblioteker oplever personalet også, at mange gerne vil det frivillige arbejde - både unge som ældre. Og medarbejderne får langt mere igen end det arbejde, de lægger i oplæringen af de frivillige. 24. september Få hjælp til at skifte spor Mønsted Er du statsansat akademiker og har overvejet at blive selvstændig, freelancer eller iværksætter, så kan du med fordel søge et Skift Sporstipendium, der kan klæde dig på til at komme videre. En million kroner er der i 2012 afsat til projektet Skift Spor. Baggrunden er høj ledighed og de seneste afskedigelser i staten. Det har fået AC s og Moderniseringsstyrelsens udvalg (APU) og Fonden til Udvikling af Statens arbejdspladser (FUSA) under Statens Center for Kompetenceudvikling til at sætte fokus på, hvordan opsagte og uopsagte akademikere i staten kan starte egen virksomhed eller blive freelancere. Der er mulighed for at få et 10 Perspektiv Oktober 2012\n11 BIBLIOTEKAR FORBUNDETS FAGMAGASIN BIBLIOTEKARFORBUNDETS FAGMAGASIN PERSPEKTIV SÆRNUMMER STUDENTERMAGASINET På disse sider får du et udpluk af de nyheder, der er blevet bragt på perspektiv.bf.dk Navn: Adresse: MELD DIG IND NU! Postnr. og by: Hvad betaler du? 29 kroner om måneden. Beløbet er fradragsberettiget og opkræves kvartaltsvis. Meld dig ind nu og betal først fra Hvad får du? Som studentermedlem af Bibliotekarforbundet får du studie- og karriereindsigt. Det understøtter og forbedrer din indsats og dine fremtidige muligheder. Studerende får gratis medlemskab af forbundets faggrupper; brug muligheden og få det vigtige netværk på plads. Og så kan du tjene på at være medlem hvis du husker at bruge dine kontante fordele. Med billige forsikringer og bonusordninger i omkring 4500 butikker er du godt på vej til at spare penge, mens du investerer i din fremtid. Kontakt os endelig, hvis du har spørgsmål. Tips til et bedre studieliv Studenter :-) magasin Perspektiv lancerede i oktober en særudgave til de studerende på Det Informationsvidenskabelige Akademi og Syddansk Universitet. Artiklerne handler blandt andet om studieliv og jobsøgning. Det er muligt at se bladet på perspektiv.bf.dk. E.mail: CPR nr.: Telefon: Forventet dimissionsdato/år: Dato og underskrift: Sådan søger du job Hvad kan Bibliotekarforbundet gøre for dig? Bibliotekarforbundet Lindevang Allé Frederiksberg Tlf Inspiration til dine karrieredrømme stipendium på kroner til et forløb, der letter vejen mod en selvstændig karriere. Forløbet kan for eksempel hjælpe dig til at afklare din forretningsidé, styrke dit netværk og dine salgskompetencer. Ansøgningsfristerne i 2012 er den 10. oktober og den 30. november. 18. september Mønsted Mere kontrol på arbejdspladsen 41 procent af de offentligt ansatte oplever, at der er kommet mere kontrol af deres arbejde det seneste år, viser en ny undersøgelse, LO og Offentlige Ansattes Organisationer (OAO) har fået lavet. Ambitionerne hos både den tidligere og nuværende regering har været, at frihed og ansvar skulle tilbage til medarbejderne i den offentlige sektor. Der skulle spares tid og penge ved at slippe bureaukrati og kontrol. Derfor er det tankevækkende, at en ny undersøgelse fra Gallup viser, at fire ud af ti ansatte i det offentlige mener, at de i dag bliver udsat for endnu mere kontrol end tidligere. Kun ni procent oplever mindre kontrol end for et år siden. Økonomi-og indenrigsminister Magrethe Vestager kommenterer undersøgelsen i Ugebrevet A4 og siger, at tingene tager tid at ændre og kræver en helt anden måde at tænke styring af den offentlige sektor på. Lektor på Institut for Ledelse, Politik og Filosofi ved CBS, Niels Thyge Thygesen, understreger, at der er enorme summer at spare på administration ved at slække på kontrollen. Og lige så vigtigt vil det betyde større arbejdsglæde og initiativ fra medarbejderne. 14. september Den lige adgang er utopi Mønsted Skal bibliotekerne eje det digitale indhold? Og skal de digitale tilbud være ens på tværs af kommunegrænserne? Perspektivs debataften den 13. september løste ikke de digitale udfordringer. Til gengæld kom debatten rundt om eksempelvis digitalisering, e-ressourcer, materialevalg, karenstid og værdien af at eje eller ikke at eje. Undervejs i debatten spurgte Perspektiv ud blandt de knap 60 tilhørere, om det er en biblioteksopgave at sikre den fri og lige adgang til alt digitalt indhold. Her var det tydeligt, at de mange tilhørere var delte på spørgsmålet, og mange tilkendegav, at de var i tvivl. Et andet spørgsmål gik på, om det er rimeligt, at der er så stor forskel på, hvilket digitalt tilbud borgerne får, blot fordi de bor i forskellige kommuner. Et andet væsentligt emne, der blevet taget op i løbet af den to timer lange debat, var, hvorvidt bibliotekerne skal eje det digitale indhold, de stiller til rådighed for borgerne. Eller om bibliotekerne for eksempel kan formidle musik via Spotify. Undervejs i diskussionen blev der også talt om, hvorvidt de ressourcer, der bliver brugt på digitale tjenester og databaser, egentlig er givet godt ud. Lerche 11. september Skal e-bøgerne med i biblioteksafgiftsordningen? Kulturminister Uffe Elbæk udpeger i midten af september et udvalg, der skal se på, om e-bøger også skal omfattes af biblioteksafgiftsordningen. Udvalgets arbejde forventes at munde ud i en rapport senest 1. juli Det har længe været et problem for bibliotekerne, at e-bøgerne ikke var omfattet af biblioteksafgiftsordningen. Blandt andet opstod der myter om, at bibliotekerne ville stille e-bøger til rådighed for borgerne uden at betale forfatterne, hvilket medførte en til tider hidsig debat i medierne. Men nu er det endelig blevet på tide at se på, om man enten kan inddrage de digitale udgivelser direkte i biblioteksafgiftsordningen eller lave en supplerende ordning. Kulturminister Uffe Elbæk siger i en pressemeddelelse: - I lyset af den digitale udvikling er det nødvendigt at se på, hvordan biblioteksafgiftsordningen kan justeres, så udviklingen i bibliotekernes brug af e-bøger og e-lydbøger afspejles i ordningen. Derfor nedsætter jeg et udvalg, som får til opgave at overveje, hvordan den fremtidige biblioteksafgift skal se ud inden for den nuværende økonomiske ramme. Lerche 29. august Organisering af DDB på plads Hovederne bag Danskernes Digitale Bibliotek er nu på plads. Styregruppen og koordinationsgruppen består af repræsentanter fra biblioteksvæsenet, KL og Kulturministeriet. Med i styregruppen er blandt andre Lone Gladbo, kulturdirektør i Gentofte Kommune og Anne Mette Rahbek Warburg, direktør i Kulturstyrelsen. I koordinationsgruppen, der er udpeget af styregruppen, sidder Rolf Harpel, forvaltningschef i Aarhus Kommune som formand sammen med flere bibliotekschefer, som blandt andre tæller Anette Brøchner Lindgaard fra Esbjerg Kommune, Bodil Have, bibliotekschef i Aalborg Kommune, Flemming Munch, områdedirektør på Statsbiblioteket og Jakob Lærkes, biblioteksleder på Ørestad Bibliotek i København. Nu hvor hovederne er på plads, handler det om at få overblik over det første, der skal tages fat på for at komme videre. - Hvilke komponenter mangler der for eksempel i forhold til infrastrukturen for, at der kommer mere gang i det digitale bibliotek? Det vil dem, der sidder i sektoren, sikkert have gode bud på. Og hvad er de ti vigtigste problemstillinger, vi skal have gennemtænkt? I forhold til kommunernes frivillige tilslutning kunne det være ambitionsniveauet, for er det, at alle er med om tre år, eller skal man overveje prismodeller, der kan lokke flere til allerede nu, siger chefkonsulent i KL, Helle Kolind Mikkelsen. Det første møde i styregruppen bliver afholdt 10. september. Mønsted Oktober 2012 Perspektiv 11\n12 forbundets fremtid Tekst Anette Lerche»Administrativt samarbejde er ok når bare I holder den faglige fane højt«det var den besked, som Bibliotekarforbundets formand Pernille Drost kunne tage med hjem fra en snak om forbundets fremtid med tillidsrepræsentanter fra Region Sjælland. D Det er hverken første eller sidste gang, at Pernille Drost forklarer, at Bibliotekarforbundets eksistens på sigt vil blive udfordret af faldende kontingentindtægter. I løbet af september måned har hun rejst Danmark rundt for at mødes med tillidsrepræsentanterne og tale om forbundets fremtid. Snakken vil hun tage igen den sidste weekend i oktober til forbundets generalforsamling. Denne formiddag er det i et mødelokale i en kælder under Roskilde Bibliotek, at hun fortæller om hovedbestyrelsens planer. Omkring mødebordet sidder tillidsrepræsentanter fra biblioteker på Sjælland og Bornholm. -Vi har en stor del af medlemmer, der snart går på pension, og samtidig er der generelt færre stillinger i den offentlige sektor. Det betyder, at vi er kommet under medlemmer, hvilket gør os meget konjunkturfølsomme. Det er ikke sådan, at vi lige nu står på en brændende platform, men laver vi en fremskrivning af tallene, så kan vi se, at vi skal gøre noget for at sikre Bibliotekarforbundet, forklarer Pernille Drost. Hun fremviser tal, der viser, at Bibliotekarforbundet generelt har godt fat i de studerende, og at antallet af udmeldelser, der skyldes andet end alder, er på et stabilt niveau. Det er altså udefrakommende faktorer som den generelle økonomiske krise og en uheldig demografi, der presser forbundet. Medlemmerne skal være med Den debat, Pernille Drost gerne vil sætte skub i med sine møder med tillidsrepræsentanterne, er en debat med medlemmerne om, hvorfor det nu er nødvendigt at finde en administrativ samarbejdspartner, og hvis det ikke lykkes - at finde en fusionspartner. For hende er det afgørende, at hun har mandat fra medlemmerne, før hun sætter sig til mødebordet for at tale med andre organisationer for at afklare, om de kan være potentielle samarbejdspartnere.»har I nogen i kikkerten allerede nu?«lyder det første spørgsmål fra en tillidsrepræsentant ved mødet i Roskilde. - Det har vi ikke. Det kan både være andre fagforeninger eller andre medlemsforeninger. Det eneste jeg kan sige er, at jeg ikke på nuværende tidspunkt tænker i fusion overhovedet, fordi det for mig er vigtigt, at der er nogen til at tale bibliotekarernes sag, svarer Pernille Drost. Netop fordi forbundet er ude i god tid, vurderer hovedbestyrelsen, at forbundet godt kan finde en administrativ samarbejdspartner. Blandt andet står forbundet økonomisk stærkt med en egenkapital på ti millioner kroner. Rundt om mødebordet er der ingen hævede øjenbryn. Vi er vant til at skulle spare, konstaterer de. En tillidsrepræsentant siger, at hun godt kan støtte tanken om et administrativt samarbejde, hvis det vil frigive midler til at holde den faglige fane højt.»bibliotekarforbundet er det sted, hvor vi kan tale fag, og det er vigtigt også fremover. Jeg synes, det er en god ide, hvis det giver luft og plads til det faglige«, lyder det. En anden tillidsrepræsentant er enig. Det faglige tæller, og det skal bevares, hvis vi går ind i noget nyt. Bibliotekarforbundets generalforsamling finder sted den sidste weekend i oktober. Her vil forbundets hovedbestyrelse bede om et mandat til at gå videre i processen og lede efter potentielle samarbejdspartnere. 12 Perspektiv Oktober 2012\n13 BIBLIOTEKERNES SPILTILBUD DOWNLÅN Spilogmedier er vokset med mere end 50 stærke titler fra UbiSoft. Alle spil og programmer er krypteret og kopisikrede. Alt hvad brugeren behøver for at downlåne spil og programmer, er brugernummer og pinkode til biblioteket. Kontakt kundeservice.dbc.dk for at få tilsendt en tilslutningsaftale. I aftalen indgår, at I får Spilogmediers PR materiale til eksponering i biblioteket og på nettet. Der er ingen tilslutningsafgift for Spilogmedier. Der betales kun for det faktiske forbrug. SPILOGMEDIER.DK Spilogmedier.dk er udviklet og drevet af DBC as VEJE TIL VIDEN Oktober 2012 Perspektiv 13\n14 Skole og bibliotek - og folkebibliotek i ét eller to Ø Ørestad Bibliotek er et af landets første skole- og folkebiblioteker med kun én leder - en folkebibliotekar. Dispensationen fra reglen om, at et skolebibliotek skal ledes af en skoleleder, er givet indtil 2013, og kulturborgmester i Københavns Kommune Pia Allerslev håber, at politikere og biblioteksfolk til den tid har set lyset: At det fungerer så godt at have skole- og folkebibliotek under samme tag, at de paragraffer, der står i vejen for at lægge flere folke- og skolebiblioteker sammen under ét, bliver ryddet ad vejen. - Med en politikers øjne handler det om at sikre borgerne den bedst mulige betjening. I Ørestad havde vi et begrænset areal, et nybyggeri og en bydel uden et folkebibliotek. Det har længe været en politisk vision, at skole- og folkebiblioteker skal udnytte hinandens ressourcer bedre, men her gav det for alvor mening at lægge dem sammen, og der var stor politisk enighed, siger Pia Allerslev, der ser en klar mulighed for at sammentænke endnu flere skole-og folkebiblioteker både i eksisterende Tekst Sabrine Mønsted Foto Jakob Boserup 14 Perspektiv Oktober 2012\n15 Samarbejdet mellem skoleog folkebiblioteker er mange steder båret af ildsjæle. Regler, faggrænser og manglende politiske visioner står mange steder i vejen for et mere formelt samarbejde. For otte år siden blev Dyssegård folke- og skolebibliotek i Gentofte lagt sammen. Fordelen for lokalsamfundet og skolen er blandt andet, at der er betjening fra klokken 8 til klokken 18 på hverdage. Ulemperne for nogle af de voksne lånere kan være, at det er et levende hus, der hele dagen er fuld af børn. - Det deler vandene, men de fleste kan godt se, at det giver god mening og bruger et andet bibliotek, hvis de skal have ro. Vi har også en voksenafdeling, som børnene ikke må komme i efter klokken ti heller ikke hvis de lover at sidde stille, for sidder der fire ottendeklasses elever med fødderne oppe, føler Fru Hansen sig ikke hjemme, siger biblioteksleder Marianne Skou Christensen. Oktober 2012 Perspektiv 15\n16 Skole og bibliotek Op til ildsjæle I 2005 udkom rapporten Det Integrerede bibliotek en såkaldt kogebog med opskrifter på et øget samarbejde mellem skole- og folkebiblioteker.»øget samarbejde er væsentlig for at øge fagligheden i folkeskolen«. og»det er et vigtigt partnerskab for at få en kvalitetsbaseret biblioteksservice«, står der i rapporten, der blev udgivet af Bibliotekarforbundet, Danmarks Biblioteksforening, Danmarks Skolebibliotekarer og Kommunernes Skolebiblioteksforening. Men kigger man ud over landet, er der ikke ligefrem tale om øget samarbejde, nærmere er det mange steder gået i frø, og der hvor det lykkes, er det båret af personlige ildsjæle. Fredericia Bibliotek er et af de steder, som ellers kom godt fra start og blandt andet stod bag det fælles mastermodul REBUS for skole-og folkebibliotekarer i I dag er samarbejdet ikke længere så fremtrædende, selvom intentionerne var gode. Men Rebus-projektet gav os erfaring med forskellige måder at samarbejde på, selv om det også blev tydeligt, hvor forskeligt vi arbejder, at vi har forskellige kulturer med hvert vores ståsted, siger publikumschefen på Fredericia Bibliotek, Anna Margrethe Nygaard. Skolebiblioteket skal understøtte børn i læring fra klokken 8 til 14. Det skal folkebiblioteket også, men vi har en langt større formidlingsforpligtelse, da folkebibliotekerne i princippet skal favne alle, fra morgen til aften, siger hun. Der kom dog flere gode personlige relationer og projekter ud af Rebus-projektet. Blandt andet en nytænkning af biblioteksorienteringen som i dag sker i et større samspil med skolerne. og i nyt byggeri. Fagligt hysteri Men selv med den politiske visionsfane hævet er underlægningsmusikken at få mest muligt ud af skattekronerne. Kommunerne er udfordret på den daglige drift, og mange skolebiblioteker kan løfte opgaver, som folkebibliotekerne ellers tager sig af og omvendt, mener kulturborgmesteren. - Jeg har ikke meget til overs for det faglige hysteri, man nogle gange bliver mødt af. Det handler om at sætte sig sammen med medarbejderne og snakke om, hvad der skal til for at løfte opgaven med at servicere borgerne, om det så er Peter på syv år eller Mohammad på 65 år, siger hun. Formand for Danmarks Skolebibliotekarer, C.C. Rasmussen, er uenig. Han mener, at skolebiblioteket og folkebiblioteket er så væsentligt forskellige, at det ikke giver mening at lægge dem sammen, og principielt er han imod kombibiblioteker som Ørestad Bibliotek. - En skolebibliotekar har en læreruddannelse, og når eleverne er i skolebiblioteket, er de udsat for undervisning, læring og pædagogik. Når de er på folkebiblioteket, er de børn og lånere. Det er en god ide at samarbejde, men rammerne og de faglige skel skal være helt klare, og jeg kan ikke se, at en anden end en skoleleder skal kunne lede lærere, siger han. Skolebibliotekar bliver til læringsvejleder I Aarhus Kommune, hvor der allerede er fire kombibiblioteker, kom der for nyligt et forslag fra et byrådsmedlem om at lægge alle folke- og skolebiblioteker sammen, fordi det var spild at have to biblioteksvæsener i en kommune. - Men det er netop pointen, at det har vi ikke. Vi har ét biblioteksvæsen og ét skolevæsen, og skolebiblioteket hører under skolevæsenet, siger C.C. Rasmussen. Et udvalg under Undervisningsministeriet er i gang med en ny lov og bekendtgørelse for skolebibliotekerne, og resultatet vil blandt andet være et nyt navn til skolebiblioteket og til skolebibliotekarerne. Hvad de kommer til at hedde, vil vise sig, når undervisningsminister Christine Antorini fremlægger den nye bekendtgørelse i efteråret, men C.C. Rasmussen, der sidder med i udvalget, kommer med et bud: læringscenter og læringsvejleder. Én plus én giver tre Lektor og ph.d. på Center for Børnelitteratur, Anna Karlskov 16 Perspektiv Oktober 2012\n17 Unge er ikke nødvendigvis digitalt kompetente Samarbejdet mellem skole-og folkebibliotek er afgørende og nødvendigt, mener professor på Aalborg Universitet og direktør for Laboratorium for forskningsbaseret Skoleudvikling og pædagogisk Praksis, Lars Qvortrup. For selv om børn og unge er kompetente til at håndtere de digitale medier, så er det ikke ensbetydende med, at de har digitale kompetencer altså at de kan forholde sig kritisk i forhold til den viden, de finder på nettet, og har den almene dannelse, der gør, at de kan sætte den ind i en kontekst. - Det er en stor fælles opgave for skolen og skole- og folkebibliotekerne, sagde Lars Qvortrup på konferencen Skolebibliotek og folkebibliotek i digital tango den 27. september i Nyborg. - Der ligger meget usorteret information på nettet. Derfor er samarbejdet mellem de pædagogiske og de informationsvidenskabelige kundskaber enormt vigtig for, at eleverne lærer at kombinere de værktøjer, de har til rådighed, med kildekritik og almen dannelse. Oktober 2012 Perspektiv 17\n18 Skole og bibliotek Skyggebjerg, står bogstavelig talt midt blandt skole- og folkebibliotekarer. Hun er koordinator på masteruddannelsen i børnelitteratur, som stort set lige mange folke- og skolebibliotekarer tager. Samarbejdet mellem de to faggrupper er potentielt meget frugtbart - hvis altså de lægger frygten for at miste opgaver og domæne fra sig, siger hun. - I stedet for at frygte, at noget går tabt, hvis man går sammen, skal man have fokus på den udvikling, der opstår i dialogen med hinanden, blandt andet fordi der kommer overraskende pointer frem, når man har forskellig faglighed. Det både skærper ens egen faglighed og gør, at man udvikler og rykker sig. På masteruddannelsen diskuterer vi for eksempel om en ny dansk roman egner sig til fritid eller undervisning? Om der skal være fokus på bestsellere i undervisningen? Og om folkebibliotekarerne skal være offensive i forhold til smal litteratur? siger Anna Karlskov Skyggebjerg. Hun mener, at det er afgørende, at de to faggrupper bevarer deres særegne opgaver og udnytter det, de hver især er gode til, hvis de lægges sammen i ét bibliotek. - De steder, hvor samarbejdet fungerer godt, er der, hvor de netop udnytter hinandens ressourcer til at bygge bro mellem skole og fritidsliv. Det er to slags biblioteker med forskelige mål, og det skal respekteres. Der er opgaver, som folkebiblioteket aldrig vil kunne overtage fra skolebiblioteket og omvendt. Skolebibliotekarer ved noget om undervisning og didaktik. De er pædagogiske eksperter i, hvad der understøtter børns læring, og deres lærermæssige baggrund giver dem afgørende kendskab til fagene. Folkebibliotekarernes kompetencer handler om formidling, kultur og informationssøgning, siger hun og er enig med C.C. Rasmussen i, at det ville være urimeligt, hvis det ikke er skolelederen, der leder skolebiblioteket. Børnene bliver fantastiske biblioteksbrugere, spår biblioteksleder Marianne Skou Christensen. De lærer fra 0. klasse selv at låne og aflevere bøger, og den dag, de får deres lånerkort, er en stor dag. På biblioteket kaldes de VIP-lånere og får ikke gebyrer og har ikke erstatningspligt som andre lånere. Det var en af aftalerne, da de to biblioteker gik sammen. Flere visioner, tak For Bibliotekarforbundets formand Pernille Drost er knasten ikke, om vi skal have kombibiblioteker eller ej, men derimod den helt åbenlyse mangel på samarbejde mellem folkeskolen og Booktalks i 7. klasse Leder af børnebiblioteket på hovedbiblioteket i Gentofte, Henriette Ritz Kylmann, var med til at starte et samarbejde mellem folkeskolen og folkebiblioteket i Hvidovre og nu i Gentofte. I Hvidovre byder biblioteket hvert år alle elever på en kulturoplevelse eller en læringsoplevelse. Da Henriette Ritz Kylmann rykkede til Gentofte Bibliotekerne tog hun ideen med, og hun erfarer, at det tager tid at skabe et samarbejde. Indtil videre er et forsøg i gang med»kulturpakker«til udvalgte klasser. En af pakkerne er et tilbud om booktalks til alle kommunens 7. klasser. Det foregår ude i klasseværelserne, hvor skolebibliotekaren og folkebibliotekaren i fællesskab formidler gode bøger til aldersgruppen. 18 Perspektiv Oktober 2012\n19 Lang vej til fælles kultur Seks af Aarhus Kommunes 18 lokalbiblioteker er på ti år flyttet sammen med et skolebibliotek ikke på grund af økonomi, men med et håb om bedre kvalitet. - Vi har været igennem utrygheden. Hvad med mine kompetencer? Slår jeg til som folkebibliotekar, når jeg skal forholde mig til at betjene så mange børn? Og kan jeg som skolebibliotekar betjene en voksen låner? Det er en udfordring at slå to forskellige verdener og to forskellige kulturer sammen, og det er en proces, der skal have tid, siger Inge Daugaard, leder af område Nord i Aarhus, der blandt andet omfatter fire kombibiblioteker. Tre ting er alfa omega for et godt samarbejde: At opstille fælles mål, have en åben dialog om, hvordan man når dertil, og have respekt for hinandens faglighed, mener hun. - Vi skal ikke kunne det samme alle sammen. Tværtimod gælder det om at udnytte de forskellige fagligheder til at styrke samarbejdet og det tilbud, som kombibiblioteket kan give borgerne. Reglerne er ikke fulgt med Bevæggrundene for sammenlægningerne i Aarhus har, ifølge Inge Daugaard, heller ikke været besparelser, men en tro på synergi og bedre kvalitet ved at kunne udnytte lokaler, personale og materialer bedre. Men der er visse praktiske forhold og traditioner, der spænder ben for synergien. For eksempel kommer alle folkebibliotekets bøger i Aarhus Kommune skoleeleverne til gode, mens det går lidt trægt den anden vej. Skolebiblioteker deler nemlig ikke materialer, hverken med hinanden eller med andre, og kun til nød med folkebiblioteksbrugerne. Skole- og folkebiblioteket har hver deres leder, da loven foreskriver, at en skoleleder skal lede skolebiblioteket. Fagligt giver det god mening for lederne at kunne sparre med hinanden, mener Inge Daugaard, men administrativt betyder det, at de to biblioteksformer skal afrapportere udlån og besøgstal hver for sig, hvilket er uhensigtsmæssigt. Inge Daugaard drømmer om fælles materialeindkøb og et fælles it-system. - Men vi forsøger at lave aftaler, så folkebiblioteket for eksempel køber billedbøger, og skolebiblioteket køber romaner til større børn og så videre med henblik på at udnytte materialeressourcerne bedst muligt. Et fælles it-system er måske på vej, da bibliotekernes it-system netop nu er i udbud, og mange kommuner sandsynligvis vil vælge samme system til skole-og folkebibliotek. I dag har halvdelen af landets kommuner forskellige systemer til skole- og folkebiblioteket. Men selv om det er mange ting, der kan justeres, for at gøre det mere smidigt at lægge skole- og folkebiblioteker sammen, så kan Inge Daugaard ikke se nogen grund til ikke at gøre det i forhold til de små biblioteker, fordi hun mener, at det kommer alle borgere i lokalsamfundet til gode. Oktober 2012 Perspektiv 19\n20 Skole og bibliotek folkebibliotekerne generelt. - Bibliotekarerne er med fra børn går i vuggestue og børnehave og senere igen i gymnasiet, i studiecentre og på universitetet, hvor vi understøtter forskere og studerende, men i folkeskolen er vi usynlige i mange kommuner. Det er mig en gåde, for det er netop der, eleverne har brug for at lære grundlæggende informationskompetencer, hvilket vi som informationsspecialister og bibliotekarer er eksperter i. Ligesom lærerne har behov for et løft i forhold til viden om digital formidling. Viden, som vi kan bidrage med. Pernille Drost er godt klar over, hvad der mange steder spænder ben for samarbejdet. Det handler om faggrænser, hvor begge faggrupper er bange for at miste terræn. - Men det handler om, at vi kan byde ind med noget forskelligt, som kan styrke eleverne og løfte niveauet i folkeskolen, siger Pernille Drost, der savner politiske visioner i kommunerne. - Det nytter ikke noget, at det er et samarbejde, der kun er båret af ildsjæle og personlige relationer. Det skal sættes i system og være en politisk beslutning. I rapporten Folkebiblioteket i videnssamfundet er en af pointerne, at folkebibliotekerne skal indgå i partnerskaber med andre institutioner, og hvem er en mere oplagt samarbejdspartner end folkeskolen? Pernille Drost er irriteret over, at debatten om samarbejde mellem folkeskolen og folkebiblioteket ofte bliver afsporet af diskussionen om, hvem der skal lede hvem, eller lander på, at det skal være et kombibibliotek eller ingenting. - Vi skal se på indholdet og på, hvor et samarbejde kan være værdifuldt, siger hun, men tilføjer, at hun ikke kan se en skoleleder som leder at et folkebibliotek, fordi det ikke vil være fagligt godt nok. Når Pernille Drost mødes med kulturminister Uffe Elbæk i efteråret, vil opfordringen til et øget formelt samarbejde mellem folkeskolen og folkebibliotekerne også være på hendes dagsorden. - Det er en god udnyttelse af hver vores faglighed, og det ville ikke give mening, at der lå både et folke- og et skolebibliotek lige ved siden af hinanden i et lille lokalområde, siger Marianne Skou Christensen. Elever underviser på biblioteket Højby Skole og Odense Centralbibliotek har i samarbejde gjort eleverne til de kloge i projektet Aktivt medborgerskab i øjenhøjde. Eleverne i klasse underviser ældre borgere på biblioteket i at bruge internet, Dropbox, Google og smartphones. 8. klasses elever underviser de mindre elever i at bruge apps, oprette en profil på Palles Gavebod og giver lettere biblioteksundervisning. - Vi har givet dem ansvar for deres egen læring og for andres. De unge lærer at formidle og planlægge undervisning og sætte sig ind i nye gadgets. Skolen fik øjnene op for, hvor meget en ipad kan bruges til pædagogiske formål. Bibliotekarerne har været blæksprutter, stillet lokaler til rådighed og planlagt kontakten mellem elever og borgere, siger områdeleder på Odense Centralbibliotek Anne Lauridsen. Hun opfordrer alle biblioteker til at kontakte den lokale skole og kaste sig ud i et samarbejde. 20 Perspektiv Oktober 2012\n21 TJEK PENSIONEN PÅ DIN IPAD Pensionskunden får her gennemgået PFA Pensionstjek før rådgivningsmødet. Vi ved godt, at det kan være svært at få overblik over din pension. Derfor har vi udviklet PFA Pensionstjek til ipad. App en tager dig igennem opsparing, investering og forsikring, og undervejs får du vores kvalificerede anbefaling. Se også hvad andre, der ligner dig har valgt, og lad dig inspirere. Hent Pensionstjek gratis i App Store, og få mere ud af din pension. Juni 2012 Perspektiv 21\n22 DEBATAFTEN Tekst Anette Lerche Foto Jakob Boserup Er den fri og lige adgang blot en illusion? Kommercielle tjenester har på få år ændret mange danskeres vaner og påvirket markedet. Men hvordan skal bibliotekerne forholde sig til det digitale indhold? D Diskussionen om, hvordan bibliotekerne skal forholde sig til det hastigt voksende digitale indhold er ikke kun interessant for bibliotekarer. Derfor var der også repræsentanter for forlag og forfattere blandt de 60 tilhørere, der var mødt op for at deltage i Perspektivs debataften om bibliotekerne og det digitalte indhold den 13. september. I denne artikel får du et indblik i debatpanelets syn på bibliotekerne og det digitale indhold. Lær af musikken - Digitalisering betyder, at globaliseringen kommer hurtigere end forventet. Jeg har set, hvordan det i musikverdenen betød, at et pladeselskab som EMI gik fra at have 50 ansatte i Danmark til, at man nu skal henvende sig til et kontor i London. Den udvikling ønsker jeg ikke på bogmarkedet i Danmark, sagde Trine Nielsen, der er områdedirektør i Kulturstyrelsen og i sit oplæg til debatten opfordrede til samarbejde Trine Nielsen tog udgangspunkt i musikbranchens vilkår, som hun har et indgående kendskab til fra sin tid som kommerciel direktør i KODA. - Der findes 28 millioner musiknumre i verden og abonnerer man på en kommerciel tjeneste som Spotify eller TDC Play, har man nok adgang til mellem 14 og 17 millioner numre. Det kan være svært at finde rundt i, og hvem skal hjælpe mig? Det er en fornem rolle, som bibliotekerne kan påtage sig. Bibliotekerne skal stå for en form for udvælgelse og kvalitetssikring, og man kan forestille sig, at bibliotekerne vælger at vise dansk materiale eller upcoming musik, eller som Bibzoom, der præsenterer det bedste inden for indisk eller tyrkisk musik, sagde hun i oplægget. Biblioteket er besværligt Thomas Angermann, vicebibliotekschef på Gentofte Bibliotekerne, tog fat i spørgsmålet om, hvorvidt begrebet fri og lige adgang overhovedet giver mening. - Jeg vil gerne præsentere jer for tre hypoteser. Den første er, at vi aldrig har haft fri og lige adgang. Tænk over, hvor besværligt det er at gå på det fysiske bibliotek. Det har tit lukket, og når det er åbent, er der andre mennesker. De laver køer og låner de bøger, man gerne vil låne. Desuden er der de lokale prioriteringer, der også gør, at der ikke er fri og lige adgang. Summen af alt det betyder, at det fysiske bibliotek er en perfekt forretningsmodel for indholdsleverandørerne, sagde Thomas Angermann. Næste hypotese handlede om, at fri og lige adgang er et spørgsmål om kompetencer. - Mere og mere indhold bliver gratis, nettet flyder over med information, og der er kultur alle vegne. Jeg tænker, at den situation kalder på, at borgerne skal have kompetencer for at begå sig i et sådant samfund. Mere end det handler om, at vi skal stille til rådighed. Og endelig konstaterede Thomas Angermann, at vi er i gang med at bygge industrisamfundets bibliotek, bare digitalt. 22 Perspektiv Oktober 2012\n23 Lad os diskutere indhold Mogens Vestergaard, formand for Bibliotekschefforeningen, understregede, at han synes, at diskussionen skal handle om indhold. Han tog fat i bibliotekernes rødder, nemlig biblioteksloven, og mindede om, at bibliotekerne skal fremme uddannelse, oplysning og kulturel aktivitet, og at spørgsmålet reelt bør handle om, hvordan bibliotekerne bedst gør det. - I Bibliotekschefforeningen mener vi, at der skal være fri og lige adgang, og at det ikke skal ske på bekostning af rettighedshaverne, men at vi skal finde en måde at tilgodese begges behov. Samtidig var Mogens Vestergaard opmærksom på, at der findes et spændingsfelt mellem de kommunale muligheder, de statslige ønsker og rettighedshavernes krav på området. Eksempelvis er det en udfordring, at de fysiske materialer kan vandre på tværs af kommunegrænserne, mens de digitale ikke kan. I diskussionen af det digitale indhold er der opstået en debat om materialevalget. - Men fokus må ligge på formidling, udvælgelse og præsentationen. Bibliotekerne har altid været underlagt begrænsninger som økonomi og også krav om at sortere mellem skidt og kanel og det er ikke kun kvalitet, men også aktualitet og alsidighed, der er kriterierne for materialerne. Omkring de digitale ressourcer er der behov for andre aftaler end de fysiske, og dermed kan der opstå andre pakker, konstaterede Mogens Vestergaard. Formidling starter ved materialevalget For Bibliotekarforbundets formand Pernille Drost er materialevalget også en del af formidlingen. - Hvis man som bibliotek har besluttet ikke at købe Fifty Shades of Grey, så skal man også kunne beslutte ikke at købe den digitalt. Jeg er enig i, at det handler om indhold, men bibliotekerne er i fare for at undergrave de argumenter, vi har brugt på ypperste vis for at komme her, nemlig at det handler om indholdet og ikke materialet fordi vi ikke tager stilling til, hvordan vi vil formidle digitalt. For Pernille Drost har debatten om, hvorvidt Bibzoom var en konkurrent til det kommercielle marked, været en væsentlig øjenåbner. Det er vigtigt at være opmærksom på hvilken forskel, bibliotekerne gør i forhold til udlån og service. For bibliotekerne skal ikke være det samme som eksempelvis TDC Play. De skal fastholdes som det ikke-kommercielle rum for borgerne. Debatten fortsætter Til højre: Ved en prøveafstemning viste det sig, at rigtig mange tilhørere er i tvivl om, hvorvidt bibliotekerne skal stille alt digitalt materiale til rådighed. Til venstres ses debatpanelet, som set fra venstre bestod af Mogens Vestergaard, Thomas Angermann, Trine Nielsen og Pernille Drost. Interessen for Perspektivs debataften om fri og lige adgang til det digitale indhold på bibliotekerne var stor. De 60 tilmeldte talte udover bibliotekarer også repræsentanter fra forlagsbranchen, forfatterne, ophavsretsadvokater med mere. Panelet bestod af: Bibliotekarforbundets formand Pernille Drost Områdedirektør i Kulturstyrelsen Trine Nielsen Formand for Bibliotekschefforeningen Mogens Vestergaard Vicebibliotekschef ved Gentofte Bibliotekerne Thomas Angermann. På perspektiv.bf.dk fortsætter diskussionen. Et af diskussionens omdrejningspunkter er, hvorvidt det er i orden, at der vil være store forskelle mellem de kommunale bibliotekstilbud. Se mere på Oktober 2012 Perspektiv 23\nINDKØB INFRASTRUKTUR FORMIDLING UDVIKLING\nINDKØB INFRASTRUKTUR FORMIDLING UDVIKLING HVAD SKAL VI MED DANSKERNES DIGITALE BIBLIOTEK? Verden bliver mere digital: vores viden, vores flow af information, vores muligheder for kulturelle oplevelser.


Vejret i Alanya i januar - Godtur.dk\nHer kan du læse lidt om vejret i Alanya i januar, som typisk vil byde på temperaturer mellem 12 og 14 grader, hvor visse dage er lidt varmere. Måske har du allerede bestilt din ferie eller rejse til Alanya - måske er du ved at undersøge, hvilken måned, der vil være mest attraktiv at tage af sted. Uanset hvad, så kan du her få et overblik over januar-vejret i Alanya, som - når temperaturen er lavest i januar - byder på kolde dage, mens de varmere temperaturer kan beskrives som værende kølige. Længere nede finder du flere oplysninger og et samlet skema over vejret i Alanya i årets første måned.\nJanuar-temperaturer i Alanya\nI januar måned i Alanya kan temperaturerne - afhængig af sted og tidspunkt på dagen - beskrives som kølige eller kolde. Det betyder januar-temperaturer i Alanya, som i de fleste tilfælde ligger omkring 12 - 14 grader. Udsving kan dog forekomme, hvormed minimumstemperatur nogle sæsoner tilfælde vil være på 10 grader og maximumstemperaturer på 15 - 17 grader. Det bør man naturligvis pakke efter.\nTypiske vejrforhold i Alanya i januar\nHerunder kan du se et skema over de typiske vejrforhold i Alanya i januar. Tallene er opgjort over hele januar måned, og kan være med til at give dig en idé; om, hvordan vejret i Alanya tager sig ud i årets første måned.\nNu bør du have en idé; om, du skal pakke vinterjakker eller badeshorts til din tur til Alanya. Men husk selvfølgelig også at tjekke vejret i Alanya i årets andre måneder, hvis din ferie eller rejse strækker sig ud over januar. Herunder finder du links til flere sider, hvor du kan læse om årets vejr i Alanya:\njanuar måned i Alanya hører absolut ikke til en tør periode. Der vil derimod være masser af nedbør som fordelt over 13 og 15 dage giver mellem 226 og 228 mm nedbør. Til sammenligning kan det nævnes, at der i Danmarks vådeste måned falder omkring 65 millimeter vand.


høringssvar | Funktionelle lidelser\nArtikel zum Schlagwort: høringssvar\nDansk Selskab for Almen Medicin (DSAM) planlægger at udsende en klinisk vejledning vedr. såkaldte funktionelle symptomer og lidelser.. I arbejdsgruppen for udarbejdelse af vejledningen sidder bl.a. Per Klausen Fink, der er ledende overlæge ved Forskningsklinikken for funktionelle lidelser. DSAM valgte … Læs mere →\nUdgivet den. 5. september 2012 af Pia\nKategorier Offentlige indlæg Tags funktionelle lidelser, høringssvar, pia bjerre christensen


Sundhedsjobs.dk - Giv Blod/Den Mobile Blodbank søger ny leder\nJobbet "Giv Blod/Den Mobile Blodbank søger ny leder" er udløbet\nRathsacksvej 6, 1862 Frederiksberg C\nGivBlod/Den Mobile Blodbank står for halvdelen af Region Hovedstadens blodforsyning. Vil du være med til at videreføre et godt arbejdsmiljø, skabe fortsat motivation for et engageret personale samt sikre en god service for Regionens bloddonorer?\nDu skal i samarbejde med Sekretariatschefen have ansvaret for den daglige drift samt overholdelse af kvalitetskrav, driftsmål og budget.\nI skal sammen med, afdelingssygeplejersker og afdelingsledere indgå i et lederteam, der fastsætter driftsmål og løbende justerer disse. Klinikledelsen orienteres om alle væsentlige dispositioner og forhold, der kan påvirke blodforsyningen, bloddonorerne, og økonomien bl.a. gennem kvartalsvise driftsrapporter.\nDen samlede medarbejderstab er en blanding af sekretærer, sygeplejersker, bioanalytikere, teknikere, timelønnede tappere samt lægekonsulenter. Vi søger en leder, der kan skabe et godt samarbejde mellem alle fagrupper. Du skal have et stort overblik og en fornemmelse for alle arbejdsgange fra tilmeldt bloddonor, booket bloddonor og til tappet bloddonor.\nGivBlod har stor kontakt til bloddonorerne, og vi forsøger altid at give den bedste service. Det forventes, at du deltager regelmæssigt i Den Mobile Blodbanks tapninger.\nVil fokusere på et godt arbejdsmiljø med trivsel blandt medarbejderne.\nVil have god og åben kommunikation med både mellemledere og medarbejdere.\nHar sans for økonomi og ressourcestyring.\nHar relevant lederuddannelse, eller er indstillet på at videreuddanne sig.\nEn utrolig spændende, dynamisk og anderledes arbejdsplads, hvor godt humør er vigtigt.\nEt positivt og professionelt personale, der brænder for bloddonorsagen.\nEt miljø præget af respekt for tværfagligt samarbejde.\nEn stilling med attraktive ledelsesmæssige udfordringer.\nEn stilling hvor der gives stor selvstændighed og et varieret arbejde.\nYderligere oplysninger gives gerne ved henvendelse til chefbioanalytiker Susan Mathiasen tlf. 3545 3471 eller susan.mathiasen@regionh.dk.\nStillingen er på 37/timer/ugen og til besættelse den 1.december 2017 eller efter nærmere aftale.\nLøn- og ansættelsesvilkår i henhold til relevant overenskomst indgået med Danske Regioner.\nAnsøgningsfrist søndag den 22. oktober 2017. Ansættelsessamtaler vil foregå i uge 43.\nAnsøgning incl. CV, relevante oplysninger og eksamensbeviser sendes via linket i opslaget.\nGivBlod/Den Mobile Blodbank, der er en del af Klinisk immunologisk afdeling på Rigshospitalet, udfører donortapning i større virksomheder i Storkøbenhavn og i lokalområder i Region Hovedstaden. På årsbasis tappes ca. 38.000 portioner fuldblod samt ca. 6.000 portioner plasma- www.givblod.dk -


3Dconnexion - taske til 3D mus Bærbar\nHjem / Kameratasker / 3Dconnexion – taske til 3D mus\nVarenummer (SKU): 2620121 Kategori: Kameratasker\nTaske til 3D mus, neopren … læs mere her\n3Dconnexion – taske til 3D mus – Kamera/Video\n3Dconnexion – taske til 3D mus kan du finde sammen med resten af de populære fra varer i varegruppen Kameratasker. Husk du får hele lovpligtige 14 dages returret der giver dig en god sikkerhed, hvis du alligevel ikke skal bruge din vare. Langt de fleste i Norden køber deres 3Dconnexion – taske til 3D mus i webshoppen Proshop.dk, som ofte har gode tilbud og sørger for du sparer gode penge. Der er mange varer i shoppen og i det store udvalg går mange på jagt efter deres mål, det kan jo passende være dette produkt. Købes der ind i online webshops er varerne billigere- det skyldes bl.a. at sådan noget som husleje kan være meget lavere, da en god beliggenhed ikke er nødvendig.\nKøb 3Dconnexion – taske til 3D mus allerede i dag til kun kr. 195.00\n3Dconnexion – taske til 3D mus til arbejde, studie eller bare til lidt surfing\nHusk at når du køber varer i webshops, er betingelserne lidt gunstigere, så du på nogle områder er bedre stillet, end hvis du handler I fysiske butikker. Danske webshops skal jf. loven give 14 dages returret. når produkterne er købt online, og nogle webshops har valgt at give mere og nogle giver endda et helt års returret. At webshops har alt liggende klar til dig online, betyder også at deres priser online, og det gør en prissammenligning let, på tværs af forskellige webshops. Og du kan endda gøre det fra mobilen eller en tablet uden brug af en computer. Ved at købe dine varer online, slipper du for, at bære alle varerne fra butikkens hylder hele vejen gennem butikken og hjem til dig selv. Webshoppen sender din varer direkte til din adresse, medmindre du vælger at få dem sendt til din arbejdsadresse, så du kan frit vælge den løsning, der er bedst for dig. Hvor mange gange har du stået i kø i en butik – det er slut nu, når du handler online så det er direkte til kassen, når du er færdig med at handle, så undgår du skrigende unger, der plager deres forældre om slik og søde sager.


XQ28, Tjetjeniens præsident afviser forfølgelse af homoseksuelle\nTjetjeniens præsident afviser forfølgelse af homoseksuelle\nAf Elvir Pelešević 16. juli 2017\nBenægtelse er det våben, man hyppigst griber til, når man bliver presset af virkelighedens tilstande. Det har Tjetjeniens præsident, Ramzan Kadyrov, lige bevist.\nI et interview til HBO Real Sports har Kadyrov afvist, at forfølgelse og tortur af homoseksuelle skulle have fundet sted i den autonome russiske republik, sådan som mange internationale medier ellers heftigt har beskæftiget sig med i længere tid, .\n"Det er nonsens. Vi har ikke den slags mennesker her. Vi har ingen homoseksuelle. Hvis der er nogen, så send dem til Canada", har Tjetjeniens præsident udtalt i interviewet.\nDet var ellers den uafhængige russiske avis Novaya Gazeta, som i foråret gjorde opmærksom på homoseksuelles pinsler i Tjetjenien. Avisen skrev bl.a., at homoseksuelle mænd var blevet buret inde i koncentrationslejre, mishandlet og tortureret til at udlevere navnene på andre homoseksuelle. Desuden er flere hundrede mænd angiveligt blevet bortført, alene fordi bortførerne formodede, at de var homoseksuelle. Novaya Gazeta har endvidere meldt ud, at man kan bekræfte drab på tre mænd.\nI interviewet har Kadyrov afvist alle beskyldningerne. Han kalder kritikerne "djævle".\nDen tjetjenske præsident har opbakning fra Ruslands præsident Vladimir Putin, som også har afvist kritikken, og som hævder, at alle nyder samme rettigheder i hele Rusland.


Byggeteknisk sælger til startup inden for bæredygtigt byggeri\nWoodsense søger en profil der ønsker at bidrage til den grønne omstilling i byggebranchen ved at sælge vores produkter ind til større projekter. Udover at sælge vores produkt kommer du til at agere som konsulent, da vi vægter det tætte samarbejde med vores kunder højt. Du kan bidrage med byggeteknisk viden og være med til at lede udviklingsprojekter, hvor vi prøver nye metoder eller teknologier af. Vores fokus i Woodsense er at forlænge byggematerialers levetid og forhindre ressourcespild. Det gør vi ved hjælp af sensor løsninger hvor vores første produkt registrerer bl.a. træfugt, luftfugtighed og temperatur. Ved bruge af machine learning kan vi forudsige komplikationer i byggeriet og underrette vores kunder, så forholdene kan udbedres, inden skaden indtræffer.\nVi har et udviklet og valideret produkt og har nu brug for at styrke det kommercielle team. Du bliver en vigtig spiller inden for følgende områder: Kundeforståelse og behovsanalyse, produkttilpasning, tilført værdi til kunden og vores økonomiske vækst. Du kommer til at indgå i vores kommercielle team hvor du refererer til vores CCO.\nFølgende arbejdsopgaver som vi forestiller os rollen indeholder\n- Sparring med kunder om projekter der kunne være spændende at monitorere med vores løsning, herunder placering af sensorer på tekniske tegninger mm.\n- Salg til både indkommende leads og opsøgende til virksomheder vi har kvalificeret gennem vores netværk\n- Sparring med det tekniske team om kundernes behov og brug af produktet.\n- Udviklingsprojekter med partnere der videreudvikler produktet eller skaber ny viden til Woodsense.\n- Bidrage til at udvikle den strategiske retning for det kommercielle team og Woodsense generelt.\nDen rigtige kandidat opfylder størstedelen af følgende\n- En byggeteknisk forståelse. Du kan være bygningskonstruktør, arkitekt, kan et håndværk eller andet relevant.\n- God til at skabe relationer og har erfaring med at arbejde med eksterne partnere.\n- Dygtig til at kommunikere, både skriftligt og mundtligt.\n- Netværk i byggebranchen.\n- Salgs/konsulent erfaring.\n- Kørekort og mod på at tage til møder i hele landet, når nødvendigt.\nVi er en startup der for nylig har fået funding. Vi har et stærkt bagland med bestyrelse og investorer der deler deres netværk fra byggebranchen. Som team er vi ambitiøse, men også meget bevidste om at det skal være sjovt at gå på arbejde. Stillingen er som udgangspunkt fuld tid, men vi er en fleksibel virksomhed hvor vi gerne tilpasser os individuelle behov.\nSom en af de første medarbejdere får du stor mulighed for at sætte dit præg på rollen og virksomheden generelt, både nu og på lang sigt. Derudover tilbyder vi et warrantprogram hvor man på sigt kan optjene ejerskab i virksomheden.\nKontoret ligger på Østerbro. Vi har fælles frokost hver dag og en græsplæne med det perfekte sol spot lige uden for hoveddøren. Ansøgninger behandles løbende med opstart efter aftale. Send CV og ansøgning til thijs@woodsense.dk. Har du spørgsmål til stillingen, kan du kontakte CCO, Thijs van Tilburg, på telefon 61333533.\n42 83 87 52


Når drømme bliver til virkelighed | Hos Mommer\nAf sted, af sted med jer; det kan kun gå for langsomt. Det lyder som en helt fantastisk tur I planlægger. Det bliver så dejligt og de penge, I har på kistebunden, skal I selvfølgelig bruge på jer selv.\nAustralien er meget dyrt. En af mine nærmeste venner har lige været der, og han tjener ellers temmelig godt, og han sagde, at alting var vanvittig dyrt. Man skulle tænke sig om for at gå ud og få en øl…\nKommentar af Stegemüller — 22. februar 2013 @ 17:12\nJeg tror heller ikke, at børnene har ondt af, at vi bruger penge på at rejse. Tværtimod 🙂\nEr der SÅ dyrt? Det vidste jeg ikke, men er da mindre og mindre ked af, at vi valgte Canada.\nKommentar af Ellen — 22. februar 2013 @ 17:36\nOg jeg gæder mig også – på jeres vegne! – og planlægning læs (forventningens glæde er ikke den mindste)\nKommentar af Anni — 22. februar 2013 @ 17:20\n🙂 – helt enig … at sidde og google og planlægge og … jo, det er helt bestemt en meget stor del af glæden.\nKommentar af Ellen — 22. februar 2013 @ 17:38\nDet ville jeg huleme også glæde mig til! Pensionisttilværelsen er slet ikke så dårlig, hva?\nNu skal jeg jo så til at skrive nogle blogindlæg, ellers går det jo ligesom sidte år, hvor jeg slet, slet ikke fik skrevet, det jeg gerne ville.\nNår I nu planlægger turen i detaljer, så vær lige opmærksom på, at I måske skal mellemlande et eller andet sted i Nordamerika. Hvorfor så ikke lade det blive Toronto? Så kan jeg hente og bringe jer i lufthavnen, og vi kan tilbringe nogle dage sammen.\nKommentar af Salix - Lene — 22. februar 2013 @ 17:35\nDen der tilværelse glæder jeg mig bare SÅ meget til 🙂\nTusind tak for tilbuddet – vi vil tage det med til MP og ser hvad de siger til det.\nHvis ikke det er praktisk muligt at lægge turen over Toronto, har John og jeg lovet hinanden at gøre alvor af at tage den NY-tur og kombinere det med en tur op til dig. Det skal der være råd til, og det bliver der også.\nKommentar af Ellen — 22. februar 2013 @ 17:43\nNåh… det lyder godt\nKommentar af Salix - Lene — 22. februar 2013 @ 17:46\nDet syn’s vi osse 😀\nKommentar af Ellen — 22. februar 2013 @ 18:54\nJeg har kun været i British Columbia en gang i een week-end; men jeg var der længe nok til at vide, at jeg gerne vil besøge både BC og Alberta engang. I BC er der også muligheder for nogle helt fantastiske – hvis man kan stole på reklamerne – togture. http://www.rockymountaineer.com/en_CA_ON/routes_and_packages/all_routes_map\nOg når vi taler om at krydse Canada fra kyst til kyst, så er der også muligheden for at tage toget på første klasse. Jeg har altid syntes, at det måtte være noget særligt at opleve prærien. At køre i dagevis gennem flade, uendelige strækninger. Det har min mand slet ikke lyst til; men jeg kan se fordelen ved så at tage toget.\nKommentar af Salix - Lene — 23. februar 2013 @ 2:24\nJeg tror på den med togturene – det er der flere af rejseselskaberne, der har på repertoiret, men tager jeg meget fejl, hvis min fornemmelse er, at det vil være endnu dyrere end at tage turen i egen bil? Det kunne være en god oplevelse, hvis vel at mærke komforten er i top med rigtig gode sæder og senge … ellers vil det føles som en meget lang tur 🙂\nKommentar af Ellen — 23. februar 2013 @ 8:37\nFor pokker hvor kan jeg godt forstå, at I glæder jer. Det er jo lige den slags, man kan nyde, når man har trukket sig tilbage og kan bruge tiden, som man vil. Jeg ønsker dig mange gode stunder med planlægningen. 🙂\nKommentar af Eric — 22. februar 2013 @ 17:47\nDet er nemlig det, det er – og tak, jeg er sikker på, at vi vil nyde planlægningsseancerne 🙂\nKommentar af Ellen — 22. februar 2013 @ 18:55\nHvis jeg var jer, ville jeg også glæde mig helt vildt og har man tid og råd så er det da også bare med at få gjort nogle af drømmene til virkelighed. God planlægning…;-D\nKommentar af rejen — 22. februar 2013 @ 18:08\nJa. Den der gemmer til natten, gemmer til katten … 🙂\nKommentar af Ellen — 22. februar 2013 @ 18:59\nDet lyder SÅ skønt.. Hvor bliver det fedt både at planlægge, og når I kommer af sted. Vi glæder os til at høre mere om den tur. 🙂\nKommentar af Inge — 22. februar 2013 @ 19:40\nOhh, det bliver så godt … og er helt sikkert to lange flyveture værd 😉\nKommentar af Ellen — 22. februar 2013 @ 20:11\nDer er nok andre end mig, der er kommet i rejsehumør… 😉 Men mine fire dage med blomster i Holland kan ikke helt hamle op med jeres planer, men lidt har også ret. Hvor lyder det usandsynligt spændende med jeres tur – det er så godt at have drømme, og bare NOGLE af dem går i opfyldelse…! Jeg vil glæde mig til at høre mere… 🙂\nKommentar af Mia Folkmann — 22. februar 2013 @ 20:05\nDet kan jo være, I får lyst til at gøre turen efter … alene ordet ‘motorhome’ får sikkert et eller andet til at hive i jer, kan jeg godt forestille mig 😉\nKommentar af Ellen — 22. februar 2013 @ 20:14\nJo tak, at rejse rundt i motorhome i USA og andre steder står meget højt på ønskesedlen, kan du nok forestille dig – men indtil videre vil jeg nøjes med at være med “som en lille flue på væggen” i jeres. I øjeblikket sidder jeg næsten hver aften og studerer autocamperbrochurer, så jeg er GRØN af misundelse (du ved, på den gode måde… 😉 )\nKommentar af Mia Folkmann — 23. februar 2013 @ 19:33\nMia, bare afsted med jer … vent ikke, hvis I overhovedet har mulighed for at tage afsted 🙂\nSkal vi ikke bare aftale at mødes i Banff?\nKommentar af Ellen — 23. februar 2013 @ 23:50\nNogle venner var på krydstogt, med fremadvendt kahyt, så de bare kunne nyde turen. Til gengæld skulle de meget, meget nødigt til Captain’s dinner og aftenunderholdningen med floorshow og hvad har vi: dét er jeg fuldstændigt med på, jeg vil ikke ane, hvad jeg skulle ned i det hurlumhej for. De fortalte, at godt nok var der rigeligt med mad, hvilket jo får alle lamper til at blinke; til gengæld var der forbud mod at bringe egne drikkevarer med, og det var absolut ikke “glade Østersø-priser”, snarere tværtom!\nSå jeg har kigget på fragtskibs-ferier: flere containerbåde tager passagerer med, en tur gik fra Bremen gennem Panama-kanalen, og så op og vende i Seattle.Den kunne man jo så tage den ene vej. Niecen læste på New Foundland, efter endt eksamen købte de en brugt bil og kørte tværs igennem Canada, det var så den anden vej. Så skal man bare ha’ solgt bilen, men mon ikke det ku’ lykkes: ellers må man jo tage den med hjem i en container! 😉\nKommentar af AagePK — 22. februar 2013 @ 20:30\nHelt enig – vi hedder ikke Mr & Mrs Hyacinth og vil meget hellere sidde i fredelig tosomhed og nyde livet og udsigten.\nDet er alt inklusive, undtagen alkoholiske drikkevarer, så vi behøver ikke at dø af tørst undervejs (men mon ikke vi køber en flaske vin eller to? 🙂 )\nJeg kan godt se ideen i at forsøge at komme med på et fragtskib – de er jo stort set lige så komfortable som en luksusliner i dag.\nDet er en rigtig god ide, og oftest billigere end at leje, at købe en bil og sælge den igen. Køber man i vest og sælger i øst, kan man oven i købet være heldig og få mere for den, end man gav.\nKommentar af Ellen — 22. februar 2013 @ 20:55\nVéd du, hvad jeg skal i dag? Lige efter middagsluren? Fra kl 14 til 14.58 sender 3-sat, som er en tysk-østrigs-svejtsisk kanal, “Toronto – Vancouver, einfache Faht, bitte!” En togrejse med The Canadien, fra Indian Summer i Ontario til de vinterlige Rocky Mountains.\nPrøv om du kan nå dem via nettet.\nKommentar af AagePK — 24. februar 2013 @ 10:03\nJeg var selvfølgeligt bagefter på MyPlanet for at se priser bagefter, 26.000 for et vældigt fint program. Men hvorfor læste jeg, i kataloget, i adresselinien: mommerturforslag, når der står mobilehometurforslag?\nKommentar af AagePK — 24. februar 2013 @ 18:01\nTjah, det ved jeg søreme ikke 🙂\n26000 pr. næse er altså mange penge for en 16-dages togtur plus det løse – så vil jeg hellere 18 dage i autocamper for en tredjedel af den pris, men sådan er vi jo så forskellige 🙂\nKommentar af Ellen — 24. februar 2013 @ 18:42\nHvis I nu vil spare på noget, så kunne det være krydstogtet. Der er nemlig færger fra Vancouver til forskellige destinationer, ganske vist mere i nærheden end Alaska, men selv på de kortere af disse færgeture har man en fantastisk naturoplevelse. Hvaler kan jeg dog ikke love, i hvert fald så jeg ikke nogen.\nKommentar af Henny Stewart — 22. februar 2013 @ 21:42\nÅhja, du kender jo BC rigtig godt 🙂\nTak for tip. Det er rigtigt, at naturen ser fantastisk ud, lige meget hvad man slår ned på i det område, men vi må dog nok indrømme, at tanken om et krydstogt tiltaler luksusdyret i os en hel del – især fordi det ikke er i tropiske eller subtropiske egne. Vi har til gengæld ikke sat os ind i, hvornår der er størst chance for at se hvaler, for vi vil helst slet ikke vide det, hvis det er mellem oktober og april …\nKommentar af Ellen — 22. februar 2013 @ 21:51\nGlaed jer rigtig meget. Vi kommer af og til i Vancouver og har taget turen op gennem the Rocky Mountains til Lake Louise, Calgary og Lethbridge. Der er saa utroligt flot og dit fotografiapparat bliver roedgloedende! 🙂\nKommentar af Tina - omme i London — 22. februar 2013 @ 23:33\nUha – det gør jo ikke forventningens glæde mindre at høre det fra en (til), der har været ruten igennem, så at sige 🙂\nDet er vist godt, at John og jeg tilsammen har fire kameraer – så mange kan vi vel næppe nå at brænde af …\nKommentar af Ellen — 23. februar 2013 @ 0:45\nVaer ikke for sikker paa det; I skal jo ogsaa tage billeder fra flyveren naar I flyver ud og hjem, for der er jo baade indlandsis og bjerge og hvad ved jeg, der skal billedferes…\nKommentar af Tina - omme i London — 24. februar 2013 @ 2:36\nJa … jeg håber, vi skal flyve til Seattle med Icelandair via Reykjavik, så vi får hele den fantastiske tur med, som jeg var på i 2011 🙂\nKommentar af Ellen — 24. februar 2013 @ 10:17\nDet bliver spændende at læse om til den tid. Jeg har ikke noget særligt forhold til Canada, og det skyldes helt klart manglende research. Men jeg kan da ikke lade være med at blive lidt bidt, når du sådan fortæller. Dog tror jeg ikke, jeg helt er til krydstogt, men sådan er vi jo så forskellige. Jeg er sikker på, det bliver en fornøjelse at læse om jeres eventyr – og en ikke mindre fornøjelse for jer at være der IRL.\nKommentar af conny — 23. februar 2013 @ 0:41\nEn af mine kolleger tog en tilsvarende tur i bil i Canada for to år siden, og hendes begejstring og strålende øjne har jeg ikke glemt 🙂\nEfter tre uger på landevejen tror jeg, vi har godt af at krydstogte i en uges tid, men jeg må nok indrømme, at havde de ikke også lokket med hvaler og delfiner, havde vi nok ikke forsøgt os 😉\nMed e-bøger, strikketøj, fantastisk natur og forhåbentlig også wi-fi kan vi sagtens få en uge til at gå – og der er stop i flere byer, hvorfra vi kan tage på udflugter.\nKommentar af Ellen — 23. februar 2013 @ 0:51\nHuh, at få opfyldt en drøm af så storslået karat ( og natur) …\nForventningens glæde ved at planlægge …\nOg bagefter når I gennemser alle billederne kommer turen tilbage\nJeg glæder mig til at følge med på sidelinjen…\nKommentar af Kisser — 23. februar 2013 @ 6:43\nJa, du ved jo lige, hvordan det er, som eks-motorhomeejer … man har glæde af turen tre gange 🙂\nKommentar af Ellen — 23. februar 2013 @ 8:39\nEr jo nærmest efterladt ordløs her… er slet slet slet ikke misundelig. 😀\nNej hvor lyder det godt og jeg håber virkelig at I får verdens mest perfekte tur og at John er så venlig ikke at falde ned af trapper denne gang. Håber I får spottet en masse hvaler og at de er så venlige at danse lidt for jer…\nKommentar af overleveren — 23. februar 2013 @ 7:35\nMisundelse er også sådan en grim ting 😉\nJeg håber så sandelig heller ikke, at John laver flere stunts med autocamper-trapper! Men jeg tror, han har lært at være meget, meget forsigtig.\nKommentar af Ellen — 23. februar 2013 @ 8:41\nGleder meg på deres vegne, jeg også. Men må nok melde pass for å slå meg med i reisefølget. Men tror vi skulle ha fått det svært så moro om så hadde skjedd. Mine tidligere antagelser om et pensjonistliv uten fritidsproblemer ser ut til å holde for deres del. 🙂 Blir nesten anpusten bare ved tanken og av å lese om dem. 🙂\nPlanene for min del er å komme meg opp på hytta så snart som mulig, og den ligger bare mellom fem og syv mil hjemmefra, alt etter hvilken vei en tar. Men det er mer enn nok for min del. Vel, planer om en liten bobil igjen, er fortsatt ikke lagt til side, så ønsker om litt mer, ligger nok i bakgrunnen. Når ærligheten kommer frem i dagslyset. 🙂\nFin dag, fine drømmer fremover i planleggingen og måtte alt gå slik som dere ønsker. 😉\nKommentar af karlhalvorsen — 23. februar 2013 @ 10:20\nTak for gode ønsker, Karl. Jeg håber virkelig for dig, at du vil få kræfter til at få dig en bobil igen – husk, at du aldrig må opgive håbet!\nKommentar af Ellen — 23. februar 2013 @ 23:37\nÅh hvor er jeg glad på jeres vegne, det bliver så godt. Man skal da også mærke, ar man ikke skal begrænse sig og være afhængig af andres ferieønsker 🙂 Da min mor gik på efterløn som 60 årig, havde min far været det i tre år. Det første de gjorde var at cykle Hærvejen fra Viborg til Sønderjylland først på sommeren. Så drog de til Nordkap midt på sommeren. Og til sidst drog de til Passionsspillene i Tyskland sidst på sommeren. Måske havde de en forudanelse om at mor få år efter blev syg, og da måtte de ikke rejse udenlands. Men da hun blev frisk igen drog de både til Island, Færøerne og i Luthers fodspor 😉\nKommentar af Lene — 23. februar 2013 @ 13:10\nHvor er det dejligt at høre, at dine forældre nåede at opleve så mange gode ting sammen, inden det var for sent – og også stadig forstod at nyde det, selv om din mor havde været syg.\nDet er lidt det, John og jeg tænker: lad os gøre så meget som muligt, mens vi kan og mens vi har hinanden.\nKommentar af Ellen — 23. februar 2013 @ 23:41\nUh, hvor bliver det fantastisk! Du lover at blogge rigtig meget undervejs ikk’?\nKommentar af Fruen i Midten — 23. februar 2013 @ 15:58\nJa, det gør, gør det, og jo, jeg lover – i det omfang, at vi kan finde campingpladser med wifi … det er åbenbart ikke lige så selvfølgeligt som det er i Europa.\nKommentar af Ellen — 23. februar 2013 @ 23:43\nJeg kan varmt anbefale det vestlige Canada. Banf og vestpå er et dejligt område.\nJeg arbejdede i sin tid på en farm 1 times kørsel fra Banf, så det var et sted jeg flere gange besøgte. Videre ind til Lake Louise og op til Glacier National Park og Columbia Icefield (selv om isen efter sigende har trukket sig gevaldig tilbage siden 1978) og, og, og……..\nHusk lige at køre en tur ud og se prærielandbruget lidt øst for bjergene også.\nKommentar af natural2222 — 23. februar 2013 @ 22:58\nDet er jeg glad for, at du bekræfter (altså, at det er et dejligt område) – og hvorfor er jeg ikke forbavset over, at du også har været der? 😉\nDe steder, du nævner, er med i planen, men hvor langt østpå vi kommer, ved vi ikke helt endnu.\nKommentar af Ellen — 23. februar 2013 @ 23:47\nNu har I sat jeres kryds ved Canada 🙂 men ellers kan jeg fortælle, at hvis I havde valgt Australien og mobilhome ville det i mange tilfælde havde været bedre (og billigere) at tage Australien og fly, fordi landet er så stort at man alligevel ikke kan se det hele og flybilletterne bliver betegnet som transport der og derfor er indenrigs ruter noget billigere 😉\nMen jeg glæder mig til at læse mere om det, når den tid kommer 🙂\nKommentar af Tove — 24. februar 2013 @ 21:42\nDet lyder meget rigtigt, og jeg tror selvfølgelig på dig – du har jo boet dernede, men vi kommer jo ikke uden om at skulle leje bil de forskellige steder alligevel for at komme ud og se noget.\nHvis vi vinder i Lotto, tager vi til Australien 🙂\nKommentar af Ellen — 24. februar 2013 @ 21:50


At vælge med OmTanke - Lottedalager.dk\nAt vælge med OmTanke\nIntroduktionskursus i mentalisering for pædagogisk personale.\nAlle ansatte i FU-områdets klubber, legepladser og ungdomsskoleafdelinger.\nEt aktuelt behov\nMange større børn og unge oplever dagligt at de på egen hånd skal vælge fra og til - hvad enten det omhandler venskaber, livsstil, ungegrupper, en kriminel løbebane, ungdomsuddannelse eller generel prioritering af muligheder i fritiden. Men hvordan tager man et godt valg? Og hvordan kan vi som FU-ansatte støtte eller træne børn og unge i deres daglige valg? Med dette kursus får du ny viden, øvelse og redskaber til stå stærkere i en\nUnge og omtanke?\nNy forskningsbaseret og praktisk viden om tanker, følelser og hjernen, giver os nu bedre muligheder for at udvikle mentalt overskud og træffe valg - især i en turbulent hverdag. Denne viden kommer bl.a. fra den såkaldte mentaliseringsforskning.\nMentalisering betyder direkte oversat: Omtanke - altså evnen til at tænke tanker om sine egne tanker - kunne se sig selv udefra og dermed forstå de andre indefra.\nForskningen viser bl.a., hvad der sker hjernen, når vi tænker os om - og når vi ikke tænker os om, hvilket har betydning for stort set alt, hvad børn og voksne foretager sig i hverdagen. Der udvikles flere steder i verden metoder, som omsætter denne viden til praktisk brug i helt almindelige hverdagssituationer.\nVi arbejder med udvikling af større børn og unges robusthed til at tackle de udfordringer, de står overfor og gøre dem i stand til at træffe valg, der bringer dem på rette vej i forhold til det liv/ ungdomsliv de ønsker at leve. Så de bliver bedre til, at fokusere på det de gerne vil have\nKurset er bygget op om 3 hovedtemaer:\n1. Hvad er mentalisering?\n2. Mentalisering som værktøj i hverdagen med børn og unge\n3. Cases og praksiserfaringer fra snakke med unge, samtaler, konflikthåndtering og forløb/kurser for en særlig gruppe børn eller unge\nAt være i stand til at tænke tanker om egne tanker\nBevidsthed om, at jeg har mulighed for at sætte fokus på mine tanker\nAt få større viden om de tanker jeg har om mig selv, mit liv og mine omgivelser\nHvordan påvirker mine tanker min adfærd?\nAt lytte til egen mavefornemmelse\nFå indsigt i egne værdier - hvad er vigtigt for mig?\nTræffe valg som er i overensstemmelse med egne værdier o Forståelse af hjernens alarm-system - hvad kan jeg selv gøre, når jeg har det svært, hvad kan andre gøre?\nDer tages afsæt i materialet "OmTanke" fra Børn og Unge - Sundhed og Trivsel samt erfaringer fra arbejdet med børn og unge i bl.a. Bispehaven i Aarhus, EGU i Aarhus og mentaliseringskurser og -forløb med unge. Der vil også blive brugt inspiration fra mindfulness, ACT og den kognitive adfærdsterapi.\nMetoden bag mentalisering giver FU-medarbejderen en større forståelse for, hvad der er på spil, når tingene går skævt og er svært i de unges liv, og redskaber til at håndtere konkrete situationer. Som barn og ung kan det være en stor hjælp, at have voksne omkring sig, der kan være med til at skabe trygge mentaliserende miljøer, hvor de kan spejle sig og øve sig i at være sig selv på vej ud i det virkelige liv. Bærende for projekt Ungdomspædagogisk udviklingsindsats i FU-regi er helhedstænkningen omkring unge. Med dette kursus sættes der netop fokus på den unges indadrettede kompetenceområder (deres refleksivitet og sensitivitet), og FU-medarbejderens evne til at arbejde med dette område - kompetenceområder der hidtil har været underprioriteret.


Brugt RENAULT CLIO IV benzin-bil [22 min siden] - 15 til salg på Jubii\nMed landets skarpeste priser og en variabel finansieringsrente fra 1.49 % eller en fast rente på 1.99 % er det nu du skal slå til og gøre en god handel – Vi har over 600 biler på lager og anbefaler at du booker en tid via vores hjemmeside www.kvalitetsbiler.dk eller på 75801011. Vi glæder os til at se dig! Highlights... • Bilen kan leveres med 12 mdr. landsdækkende Cargarantisikring..! • Anhængertræk • Integreret Navigation • Fartpilot • Baksensor • Tågelygter • AUX & USB Tilslutning • Bluetooth Man-fre: 09.00-17.00 Lør: 09.00-15.00 Søn: 11.00-17.00 SV 721002, 1. reg: 27-05-2015 Se flere billeder på: www.kvalitetsbiler.dk Forbehold for tastefejl samt bildata..! VI TILBYDER FINANSIERING/LEASING..! Komplet Udstyrsliste: Integreret touchskærm, airc., fuldaut. klima, c.lås, fjernb. c.lås, parkeringssensor (bag), fartpilot, kørecomputer, infocenter, startspærre, udv. temp. måler, regnsensor, sædevarme, højdejust. forsæder, højdejust. førersæde, el-ruder, el-spejle, cd, cd/radio, navigation, multifunktionsrat, bluetooth, musikstreaming via bluetooth, isofix, bagagerumsdækken, kopholder, stofindtræk, splitbagsæde, tågelygter, automatisk lys, airbag, 6 airbags, abs, esp, servo, tagræling, ikke ryger, træk


Vælg variant Paul Mitchell MarulaOil Rare Oil Replenishing Conditioner 222 ml\nPaul Mitchell MarulaOil Rare Oil Replenishing Conditioner er en super lækker lukseriøs balsam. Paul Mitchell er kendt for professionelle hårpleje og styling produkter af den højeste kvalitet. Deres værdi er at de altid vil være dedikeret til at gøre vores verden til et smukkere sted. MarulaOil serien er ikke en undtagelse og gør virkelig en forskel indenfor hårpleje samt styling med deres unikke formel. Denne balsam tilfører overdådig fugt til et tørt, beskadiget eller naturligt kraftigt hår. Den unikke formel er beriget med beskyttende antioxidanter og marulaolie, der efterlader håret sundt, blødt, glat samt med en smuk glans.


Journalisten » Hul i isen\nRusland har lært af erfaringerne fra Kursk-katastrofen og lover nu medierne langt bedre arbejdsvilkår, nu da ubåden skal hæves.\n"Det var ikke korrekte oplysninger, vi gav pressen om Kursk den første uge efter ulykken," siger Vladimir Navrotskij.\nNoget af en indrømmelse fra en russisk embedsmand. Og så meget mere bemærkelsesværdig, fordi han selv, som leder af Nordflådens informationsafdeling, havde en ledende rolle i formidlingen af de falske signaler, da ubåden sank 12. august i fjor.\nOver for en gruppe nordiske pressefolk fra Nordisk Journalistcenter optrådte denne presseofficer for nylig nærmest ydmyg og undskyldende. Han forklarede, at man langt inde i flådesystemet var dybt usikker på mødet med medierne.\nDe havde efterhånden sendt 500 repræsentanter til Murmansk for at følge den største russiske historie i årevis, forsøgene på at redde de 118 mand nede i Kursk.\nDesuden havde man i flåden de første døgn heller ikke selv overblik over, hvor galt det var gået med det supermoderne atomdrevne fartøj. Både han og flådeledelsen var yderst karrige med oplysninger, og kun en enkelt tv-kanal fik lov at komme ombord på det skib, hvorfra redningsaktionen blev ledet.\n"Den holdning var jeg uenig i, men jeg blev underkendt," siger Vladimir Navrotskij.\nHan forsikrer, at overskriften fremover er åbenhed og service. Det har man lært. Det betyder, at hævningen af Kursk, der efter planen skal ske midt i september, skal kunne følges fra det pressecenter, som er åbnet i en ishockey-hal i Murmansk.\nPressen vil, mod betaling forstås, kunne komme ombord i aktionens kommandoskib eller blive fløjet hen over det sted, hvor Kursk ligger – 80 kilometer fra kysten og i internationalt farvand. De første videooptagelser fra de norske og hollandske dykkeres arbejde med at bore huller i skroget, så ubåden i wirer kan trækkes op under en platform, er dukket op blandt andet i dansk fjernsyn.\nAt hæve Kursk er en omstridt beslutning blandt de efterladte og en risikabel operation, fordi der kan ske yderligere eksplosioner af torpedoer som den, der ødelagde den forreste sektion og var ulykkens mest sandsynlige årsag.\nMen da det nu er besluttet at hæve ubåden, er det samtidig målet at gøre den mediemæssige skade, som skete for et år siden, god igen.\nDengang fremstod den russiske flådeledelse som dybt inkompetent og præsident Vladimir Putin, der først kom til stede en uge efter katastrofen, som dybt ufølsom.\nMen nu roser flådens talsmand, Vladimir Navrotskij, uden forbehold både en lokal reporter, der lavede undersøgende journalistik på forliset, og en enke efter en af de ombordværende. Hun kontaktede avisen Poljarna Pravda helt på tværs af det officielle system.\n"De har begge bidraget til, at vi fik øje på vore fejl og lærte af dem," siger han.\nPravda-medarbejderen, Igor Sjeveliuk, har en fortid som ung officer i flåden og kunne derfor trække på en række anonyme, meget velinformerede kilder. De gjorde ham i stand til at gå ud med den første, velunderbyggede historie, tre dage efter at Kursk lagde sig hjælpeløs på havbunden.\nDen fulgte han op på de følgende dage med meget grundige reportager. Problemet for ham var, at han kunne komme til at røbe militære hemmeligheder, for eksempel at Kursk er udstyret med blandt andet 22 meget avancerede krydsermissiler, ligesom han også skulle passe på med ikke at skræmme de pårørende, som endnu levede i håbet.\n"Det afgørende for mig blev," siger han, "at jeg ville være med til at hindre noget lignende i nogensinde at ske igen. Derfor var det meget vigtigt at få alt frem, så vidt muligt, og finde årsagen til ulykken. Men jeg var oppe mod en sovjetisk mentalitet i militæret, som sætter flådens image højere end mennesker."\nIgor Sjeveliuk er af kollegaer blevet prisbelønnet for sin indsats. Og enken, som var med til at bryde isen for pressefriheden i denne arktiske region, har fået gennemført, at staten har betalt en stor kontant erstatning til de efterladte.


Hidsig rovfugl angriber løbere omkring Dyrehaven - MX.dk\nAf Bo Norström Weile - 26/05-14 10:23; Opdateret: 26/05-14 10:44\nHidsig rovfugl angriber løbere omkring Dyrehaven\nEn løber blev i fredags angrebet en af hidsig musvåge ved Jægersborg Hegn nord for København. Det er ikke første gang, den angriber, oplyser Naturstyrelsen.\nEn løber blev i fredags angrebet en af hidsig musvåge ved Jægersborg Hegn nord for København. Det er ikke første gang, den angriber, oplyser skovfoged. (Billede: Polfoto/Arkiv)\nLøbere eller folk med håbet om en idyllisk gåtur i skoven omkring Dyrehaven ved Jægersborg Hegn nord for København, bør være ekstra opmærksomme på, hvad der kommer foroven.\nEn hidsig musvåge – stor dansk rovfugl med et vingefang på op til 128 centimeter – huserer nemlig i området, og i fredags gik det ud over en intetanende kondiløber.\nHar du oplevet noget lignende, eller ved du noget, må du meget gerne kontakte os eller sende billeder på mail eller SMS 1204(koster alm. sms-takst) skriv mx efterfulgt af besked\nManden kom ifølge Det Grønne Område løbende på grusstien, der går ind i Jægersborg Hegn fra Raadvad Kro, da han pludselig blev angrebet bagfra.\nMed udspilede kløer kom musvågen lydløst svævende mod ham fra trækronerne, og han fik en lang rift hele vejen ned af venstre side af ansigtet efter mødet med rovfuglen.\nSamme fugl har angrebet før\nIfølge Torben Christiansen, som er skovfoged fra Naturstyrelsen Hovedstaden, er det ikke første gang, at den iltre musvåge er på spil. For to år siden blev en kvinde angrebet i samme område, og tre år før det blev en tredje person overfaldet af den store rovfugl.\n- Min vurdering er, at det er den samme fugl. Musvåger bliver relativt gamle - mellem 8 til 15 år - og vi ved, at de kommer tilbage til de samme steder for at yngle. Derfor er der god grund til at tro, at der er tale om den samme fugl, siger Torben Christiansen til metroxpress.\nTorben Christiansen hæfter sig ved, at musvågen under alle tre tilfælde har angrebet bagfra, og at den har angrebet, imens ofrene løb væk fra den. Noget, der ifølge skovfogeden indikerer, at rovfuglen måske ser mennesker, til trods deres størrelse, som lette bytter:\n- Fra en menneskelig betragtning virker det jo vanvittigt, at en fugl på den størrelse angriber et menneske, der er adskillige gange større. Men ligesom med bjørne, som vi ved angriber, når man løber væk fra dem, kan det være, at musvågen er styret af samme mekanik og derigennem opfatter mennesket som et et let bytte, lyder det fra Torben Christiansen.\nSådan undgår du angreb\nFor at undgå den hidsige musvåges skarpe kløer er der ifølge Naturstyrelsens skovfoged to ting at gøre. Det ene er helt og holdent at blive væk, imens det andet går ud på at narre fuglen:\n- Vi ved fra tidligere episoder, hvor folk er blevet angrebet, at fuglen kun angriber i nakken eller i baghovedet. Derfor har folk haft stor succes med at tegne eller påklistre øjne bag på deres kasketter eller paraplyer, og det har simpelthen medvirket, at musvågen ikke har angrebet, lyder det snu råd.\nIfølge Torben Christiansen forsvarer musvåger deres territorium fra midten af april til først i juni, hvorfor der ikke er lang tid til, at der ikke længere er 'fare' på færde.\n- Lige nu er det nok bedst at blive væk fra lige netop den passage i skoven.\n- Problemet er meget lokalt, og der er masser af andre stier eller veje, man kan løbe eller gå på, så der er ingen grund til at gå ind på musvågens territorium og - i gåseøjne - risikere noget, lyder det.\nIfølge skovfogeden er det de sidste 200 meter på Stampevej i Jægersborg Hegn, der er særligt 'hotte'.\n- De sydligste par 100 meter ad Stampevej, inden den støder til Svenskevej, er det område, man skal undgå, siger Torben Christiansen.\nHvis man vil læse mere om musvågeangreb, kan man finde info på naturstyrelsen.dk.


Gallagher-brødrenes ordkrig ender i retten - Avisen.dk\nGallagher-brødrenes ordkrig ender i retten\nLiam Gallagher (billedet) hiver sin storebror Noel i retten. Noel har sagt urigtige ting om lillebroren, som ikke kan se andre udveje end at fortsætte dysten i offentligheden. (Foto: Foto: Retuers/Suzanne Plunkett)\nSkyttegravskrigen mellem Liam og Noel ender nu i retten, hvis ikke Noel siger undskyld for tidligere udtalelser, som ifølge Liam var løgn.\n19. august 2011 09:40\n'Det er din skyld!' 'Nej, det er din skyld!'\nOasis-brødrene Noel og Liam har de seneste uger givet et fascinerende indblik i debat- og værdighedsniveauet i Gallagher-familien.\nBrødrene har gravet sig ned på hver sin side af spørgsmålet om, hvem der var skyld i, at Oasis gik fra hinanden.\nOg den skyttegravskrig har nu såret Liam Gallagher så dybt, at han sender sin bror i retten, skriver thesun.co.uk.\nNoel har blandt andet sagt, at Liam aflyste en koncert i 2009 på grund af tømmermænd, men det passer i hvert fald ikke, siger Liam nu i en udtalelse, som følger op på injuriesøgsmålet mod storebroren.\n"Det er løgn, og jeg vil have, at Oasis-fans skal kende sandheden," siger Liam ifølge thesun.co.uk.\n"Sandheden er, at jeg havde strubebetændelse, hvilket Noel udmærket godt vidste, da en læge stillede diagnosen samme morgen," forklarer Liam, som nu kræver en offentlig undskyldning.\n"Jeg er vant til at blive kaldt alt muligt af Noel, og jeg har i fortiden sagt ting om ham. Men det, Noel har sagt denne gang, går langt ud over rock-and-roll-opførslen og stiller spørgsmål ved min professionalisme," siger Liam, som ikke kan se andre udveje på krigen end at fortsætte den i al offentlighed.\nEn kilde tæt på brødrene siger, at Noel modtog søgsmålet med 'døvende tavshed.' Det er uvist, hvor længe den varer ved.