Brandvæsen og Falck bytter station efter store problemer med afgangstiderne – BeredskabsInfo\nForsidenBrandvæsenBrandvæsen og Falck bytter station efter store problemer med afgangstiderne\nI september 2012 besluttede Stevns Kommune at hjemtage brandslukningen i Store Heddinge-området fra årsskiftet. Det skete kort tid efter at Falck havde indviet en nyopført Falck-station i byen. Kommunen ønskede ikke at overtage Falck-stationen, men besluttede i stedet, at det nye brandvæsen skulle flytte ind hos det frivillige beredskab på Frøslevvej i Store Heddinge. Tilbage på Falck-stationen blev dermed kun en enkelt ambulance.\nFor Falck har den spildte investering i den nye station ført til, at redningskorpset har ændret sin strategi for bygning af nye stationer. Falcks redningsdirektør, Lars Vester, har således betegnet erfaringerne fra Store Heddinge som smertelige – og udtalt, at Falck på den baggrund fremover vil vurdere behovet for nye stationer på en anden måde og se tiden an, før der bygges nyt.\nNye køretøjer – og ny brandstation\nSom et plaster på såret vandt Falck imidlertid et udbud på levering af en autosprøjte og to tankvogne til det nye brandvæsen, og disse tre køretøjer blev leveret i sidste uge.\nMen ugen bød også på en anden nyhed: Stevns Brandvæsen flytter fra Frøslevvej til Falck-stationen, hvor man samler brandvæsnets administration samt de frivillige og deltidsansatte brandfolk. Efter aftale med Falck bygges der nye omklædningsrum samt en carport til de mindre køretøjer. Samtidig flytter Falcks ambulance den modsatte vej, da den fremover skal have base på den hidtidige brandstation på Frøslevvej. Kommunen lejer Falck-stationen for en periode på 10 år, hvilket vil koste 300.000 kr. om året, mens Falck skal betale 50.000 kr. om året for at leje dele af den gamle brandstation.\nIfølge Stevns Kommune er baggrunden for flytningen, at man ønsker at skabe bedre sammenhæng i hverdagen og mere liv på Falck-stationen. Flytningen sker imidlertid efter en periode, hvor der i læserbreve i de lokale medier har været massiv kritik af det nyoprettede brandvæsen, som ifølge kritikken har store problemer med at overholde lovgivningens krav til afgangstider. Selv om borgmester Poul Arne Nielsen i forbindelse med flytningen til Frøslevvej forsikrede, at det var undersøgt, om deltidsbrandfolkene kunne nå frem til Frøslevvej til tiden, er antallet af tilfælde, hvor lovgivningens krav om afgang indenfor 5 minutter ikke kan overholdes, ifølge kritikerne steget kraftigt siden flytningen.\nKun 44 % rettidige udrykninger\nEn gennemgang af Stevns Brandvæsens samlede afgangstider, som BeredskabsInfo har foretaget på baggrund af tal fra Beredskabsstyrelsen, synes at bekræfte kritikken.\nI årets første fire måneder var det således kun 44 % af brandudrykningerne i kommunen, som afgik inden for de 5 minutter, som er lovgivningens krav. På landsplan var det i samme periode 92 % af udrykningerne, som levede op til lovgivningens krav, og tallene placerer Stevns Kommune som en af de kommuner, der har størst problemer med afgangstiderne. I 2012 – inden hjemtagningen af brandslukningen og flytningen til Frøslevvej – var det 85 % af udrykningerne i Stevns Kommune, som afgik til tiden.\nStatistikken viser også, at der langt fra er sket en forbedring af afgangstiderne i årets løb. I februar afgik 55 % af udrykningerne til tiden, i marts faldt det til 42 %, og i april var det kun 25 % af udrykningerne, som afgik rettidigt.\nHvis der i stedet måles på den gennemsnitlige afgangstid, er den fra 2012 til 2013 steget med næsten et minut. I 2012 rykkede Stevns Brandvæsen således i gennemsnit ud efter 04:13 minutter, mens gennemsnittet i 2013 var 05:05 minutter.\nStatistikken omfatter hele Stevns Kommune og dermed også brandstationen i Hårlev.\n6. august 2012 Patrick Larsen Brandvæsen


Download "Arsberetning 2011. Aalborg Zoo deltager i det internationale samarbejde (EEP) for truede dyrearter. Dyrebare oplevelser"\n1 Arsberetning 2011 Aalborg Zoo deltager i det internationale samarbejde (EEP) for truede dyrearter Dyrebare oplevelser\n2 Medarbejdere Protektor: Hans Kgl. Højhed Prins Joachim Bestyrelse: Arne B. Schade, formand, udpeget af Aalborg Byråd Brian Bøgh Eriksen, udpeget af Aalborg Byråd Steen Royberg, udpeget af Aalborg Byråd Niels Iversen, næstformand, valgt efter indstilling fra Aalborg Universitet Lise Emborg, valgt som repræsentant for turisterhvervet Jan Vestergaard Olsen, valgt som repræsentant for erhverslivet Direktør: Henrik Johansen Dyreafdelingen: Jens Sigsgaard, chefzoolog Betina Andersen, dyrepasser Lise Andersen, dyrepasser Mette Brøndbjerg, dyrepasser Henriette Christensen, dyrepasser Mads Vigeholm, dyrepasser Ove Dahl, dyrepasser Thorvald Eggers, dyrepasser Paw Gosmer, dyrepasser Karina Jensen, dyrepasser Mikkel Kibsgaard, dyrepasser Ole Kristensen, dyrepasser Laura Larsen, dyrepasser Søren Lassen, dyrepasser Jesper Lauritzen, dyrepasser Kenneth Madsen, dyrepasser Vibeke Møller, dyrepasser Frank Thomsen, dyrepasser Marianne Thomsen, dyrepasser Sara Maria Villadsen, dyrepasser Michella Højer, dyrepasserelev Mia G. Rasmussen, dyrepasserelev Morten Stubbe Møller, dyrepasserelev Stine Lerche-Jørgensen, dyrepasserelev Trine Clausen Jespersgaard, dyrepasserelev Rune Konge Jensen, dyrepasserelev Lars Pedersen, dyrepasserelev Xenia Capton, dyrepasserelev Informationsafdeling: Søren Sørensen, informationschef Birgitte Neergaard Petersen, butiksbestyrer Lone Holmgaard, butiksassistent Rikke Kruse Nielsen, formidler Morten Smetana, formidler Mette Krebs, formidler Mette Dam, salg Nels Alrøe, event og salg Susanne Solskov, event og markedsføring Sussi Køber, grafisk designer Driftsafdeling: Peter Sønderby, driftschef Kasper Andersen, arbejdsmand Kirsten Jensen, gartner Allan Korup, maskinmester Erik Nielsen, tømrer Thejs Nielsen, smed Ole Thomsen, arbejdsmand Tonny Urban, chauffør Morten Rom - IT manager Administration: Louise Haugaard, administrationschef Henning Bertelsen, økonomimedarbejder Susanne Kongsted, kontorfuldmægtig Nikolai Ahrens Dokkedal, kontorelev Årsberetningen 2011 er udarbejdet i april Grafisk design: Outsource dk Fotos: Peter G. Christiansen, Sussi Køber, Kim Aagaard, Aalborg Zoos arkiv 2\n3 Indhold Arets højdepunkter 4 ZooShoppen 10 Dyreafdelingen 14 Dyrebestand 19 økonomiske nøgletal 20 Markedsføring 22 Formidling 24 Skoletjeneste 28 Samarbejdspartnere 30 Arrangementer 31 Sponsorklubben 32 3\n4 Arets højdepunkter Rekordsalg af årskort Til sæsonen 2011 havde vi fuldstændig nytænkt konceptet for Aalborg Zoos årskort. Vi fik aftaler i stand med fem andre attraktioner, så et zooårskort også gav fri entré hos Givskud Zoo, Odense Zoo, Ree Park Ebeltoft Safari, Danfoss Universe og Knuthenborg Park og Safari og i 2012 er aftalen udvidet yderligere, så årskortet nu også giver fri entré til Jesperhus, Den Gamle By i Aarhus og Aqua i Silkeborg. Der blev til den nye sæson også tænkt flere specialoplevelser ind i årskortkonceptet. Blandt andet holder vi nu hvert år en aftenog en morgenrundvisning specielt for vores årskortholdere. Desuden indførte vi en weekend årligt, hvor årskortholdere gratis kan tage en ven med ind på deres årskort. Vi lagde ved årets begyndelse en plan for at øge salget af årskort, og resultatet er blevet over al forventning: I november 2011 passerede vi årskort nummer , hvilket næsten var en fordobling i forhold til det foregående år og faktisk også 25 % bedre end vores hidtidige rekordår. Året endte med et salg på årskort. 4\n5 Arets højdepunkter 5\n6 Arets højdepunkter Nyt anlæg til tigere og løver Ganske ofte i Aalborg Zoos 75 årige historie har et år kunnet afsluttes med informationen om, at man er i gang med at bygge nyt. Det gælder også for 2011, for vi er i fuld gang med at opføre et løve- og tigeranlæg, der skal stå klart i juni Der er tale om en investering på 22 mio. kr., der vil tilføre Aalborg Zoo et spektakulært rovdyrsanlæg med nye og anderledes måder at opleve de store dyr på. Finansieringen er kommet på plads takket være 18 mio. kr. fra Det Obelske Familiefond, Villum Kann Rasmussen Fonden og Augustinusfonden, 2 mio. kr. fra Aalborg Kommune og yderligere 2 mio. kr. fra zoos sponsorer. Anlægget giver væsentligt mere plads og bedre forhold for dyrene, men havens gæster får desuden en helt fantastisk mulighed for at opleve dyrene. Tigerne vil kunne ses under vand, som man i dag kender det fra isbjørneanlægget. Man vil kunne bevæge sig på hængebroer og få indkig fra tårne, der er placeret direkte i dyrenes anlæg. Der vil i forbindelse med anlægget ligeledes komme mange formidlingsstationer, hvor man på en underholdende måde kan tilegne sig større viden om de store katte. Gratis juleaftensdag I tråd med de seneste år inviterede vi publikum på gratis zootur juleaftensdag. I 2011 oplevede vi en af de mest velbesøgte dage i havens historie, idet ikke færre end besøgende lagde vejen forbi. De kunne som tidligere år opleve gadepræst Loa Mortensen, der to gange i løbet af dagen holdt julegudstjeneste ved savannen. Julemanden havde også fundet tid til at kigge forbi, og det sammen med et smukt julevejr gjorde det til en fantastisk dag. 6\n7 Arets højdepunkter Samarbejde med universitetet Der er også grund til at fremhæve det yderligere styrkede samarbejde med Aalborg Universitet (AAU). Forskning har de senere år udviklet sig til at være et stadig mere centralt element i en moderne zoos arbejde og det har længe været vores ambition, at det også skal være sådan for Aalborg Zoo. Det mål er vi rykket afgørende hen imod med indgåelsen af en formel samarbejdsaftale med Institut for Kemi og Bioteknologi ved AAU. Aftalen styrker ikke alene os, men også universitetet, for det har nu endnu bedre muligheder for at tiltrække biologistuderende, der i tæt samspil med vores zoologer vil kunne studere dyrene på nærmeste hold. Men også Aalborg og Nordjylland i bredere forstand er vinder i kraft af aftalen. Nu er der nemlig endnu bedre muligheder for at underbygge og udvikle den formidling, som havens gæster oplever. En formidling, der også er et vigtigt element for en moderne zoo. Vi forventer os rigtig meget af samarbejdet med AAU i de kommende år. 7\n8 Medarbejder highlights Trine Jespersgaard Dyrepasserelev Hvilken begivenhed har betydet mest for dig i 2011? Der er en dato sidste år, som jeg aldrig vil glemme, nemlig den 10. februar, hvor jeg fik at vide, at jeg havde fået plads som elev i Aalborg Zoo den dag gik min største drøm i opfyldelse! Årets anden store oplevelse var en rejse til Sydafrika med dyrepasser Paw Gosmer, hvor deltagerne var med i et projekt til støtte for elefanterne. Sydafrikas natur og dyreliv er enestående. Det var især en stor oplevelse at se de vilde dyr i deres naturlige miljø, som ikke kan sammenlignes med dyr i zoo. Turen gav os stor indsigt i elefanternes levevilkår og de trusler, de lever under det er nu, vi skal gøre en indsats for at bevare de fantastiske dyr! Hvad holder du mest af i dit job? Miljøet i Aalborg Zoo! Jeg sætter pris på hver eneste dag. Der er ingen dage, der er ens, noget nyt og uventet dukker altid op. Jeg holder meget af, at jeg har min del af ansvaret i det daglige arbejde, og at kollegerne er lydhøre over for nye idéer. Der er en god stemning, og selv om vi har travlt, er der også altid plads til lidt sjov tit går jeg hjem med et smil på læben! Jeg er også meget glad for at formidle og at have kontakt med publikum, f.eks. har jeg hele sidste sommer speaket ved orangutangerne. Det var en udfordring, som jeg lærte meget af. Har du et fremtidsønske for Zoo eller dit job i Zoo? Et af mine ønsker er ved at blive opfyldt, nemlig et nyt anlæg til løver og tigre. Jeg håber, at alle de ældre anlæg hen ad vejen får en kærlig hånd eller bliver helt udskiftede, så alle dyr i Aalborg Zoo får et tidssvarende anlæg, som lever mest muligt op til dyrenes behov. Desuden kunne jeg godt tænke mig mere tid til træning og berigelse af dyrene, for på den måde trives dyrene bedre, og der bygges et godt tillidsforhold op mellem dyr og dyrepassere, som betyder at dyrene f.eks. lettere kan blive undersøgt af dyrlægen. Er der et dyr eller et sted i Zoo, som du har et særligt forhold til? Som elev skifter jeg afdeling ca. hver tredje måned, og på den måde kommer jeg hele tiden til at lære nye dyr at kende, som jeg bliver glad for. Lige før jul var jeg med ved fødslen af girafkalven Mogens. Det var en stor oplevelse, og Mogens er derfor min særlige giraf-ven. I Sydamerika-afdelingen, hvor jeg er nu, er jeg faldet for tapirhunnen, Tapita, som er drægtig, og da jeg skal på skole nu, glæder jeg mig til at komme tilbage efter sommerferien og muligvis hilse på en ny lille tapir! 8\n10 ZooShoppen Arskort den store udfordring Den helt store udfordring i 2011 har været service og salg af årskort, da det hovedsageligt er en opgave, som ZooShoppens personale tager sig af. Vi har solgt godt årskort. Det har givet ekstra travlhed, men ikke desto mindre har vi samtidig bevaret serviceniveauet og fastholdt gæsternes gode indtryk af butikken og dens vareudvalg og udseende har været et år med tid til eftertanke for Zoo- Shoppen, for den økonomiske afmatning har gjort, at de færreste bruger penge på ting, som bare kommer hjem på hylden. Det har ellers i mange år været det, der hovedsageligt har solgt bedst i branchen. Grundet denne udvikling har vi ved alle indkøb kun bundet os for mindre mængder, så vi ikke hvis vi nu satsede forkert kom til at stå med et større antal usælgelige varer. Vi kan se, at når familier køber årskort, køber de ikke også bamser til småbørnene. Kombinationen af krise og et større salg af årskort har betydet, at salget af souvenirs har været mindre i Så meget desto mere gælder det i højere grad end nogensinde at få skudt de varer af, der ikke sælger godt, så der bliver plads til at eksperimentere med noget nyt. Der er et godt samarbejde på tværs af branchen via en erfagruppe, hvor vi åbent forsøger at hjælpe hinanden og udvikle nye idéer. Det er vigtigt at være kreativ for at finde på nye ting, så butikken ikke bliver statisk. Uanset at omsætningen har været ringere i 2011, skal butikken hele tiden fremstå ny og spændende. Vi glæder os til 2012, hvor vi har planlagt en ny afdeling for voksne. Det skal være til mor, for det er vores erfaring, at det er hende, der køber mest og bestemmer, om der skal købes noget. Alt i alt er det lykkedes at holde salget på et nogenlunde niveau specielt når man betænker, at der er andre attraktioner, der har en omsætning pr. gæst, der ligger på det halve af vores. Legetøj og brugsting er fortsat populært. Blandt andet har vi investeret ekstra meget i beklædning, profil-tøj og bamser baseret på Augo-temaet og det har solgt godt. Men der vendes op og ned på mange ting i disse år. Eksempelvis har vi i tidens løb solgt rigtig mange dvd er og bøger, men der bliver stort set ikke solgt noget af dette længere, måske fordi der er så mange spændende naturudsendelser på tv. Dertil kommer at de fleste går på nettet og finder bøger, også til småbørnene. Vores kunst fra Esben Hanefelt er stadig godt sælgende, både kunstkort og plakater. Vi har arbejdet på at få udviklet en ny webshop, hvor koncentrationen er på de helt rigtige profilvarer. Det er typisk årskort, Esben Hanefelts plakater og kort samt plysdyr med logo på. 10\n11 Medarbejder highlights Birgitte Neergaard-Petersen Butiksansvarlig Hvilken begivenhed har betydet mest for dig i 2011? Sidste år nåede vi op på et skyhøjt salg af årskort. Det var en stor dag for mig, da vi slog rekorden og solgte årskort nummer sidst i november og da året var omme, havde vi solgt over årskort! Den lille ny isbjørneunge, Augo, var en stor publikumsmagnet, og vi fik fremstillet en speciel Augo plysbamse med logo, som blev et stort hit hos gæsterne og flere andre isbjørneunge-souvenirs, der også solgte godt. Zooshoppen fik desuden en ansigtsløftning med bl.a. nye glashylder i vinduerne, så der blev skabt en mere lys og indbydende atmosfære også set udefra. Hvad holder du mest af i dit job? Jeg er utroligt glad for mit job i det hele taget! Men kontakten med mennesker står øverst på min liste, og her tænker jeg på både gæster og personale. Gæsternes første møde med Zoo er personalet i Zooshoppen og ved billetlugen, så her gælder det om at give gæsterne en god start. Når jeg kan få tid til selv at stå i butikken, er det altid noget, der får mit humør til at stige. En af mine mest spændende opgaver er at købe ind til den nye sæson, her gælder det om at have tungen lige i munden og fingeren på pulsen. Det er noget af en udfordring, men jeg jubler, når det lykkes, og varerne bliver revet ned fra hylderne! Har du et fremtidsønske for Zoo eller dit job i Zoo? Mit store ønske er, at Aalborg Zoo kunne løfte sig til en superattraktion i Nordjylland eller Jylland i det hele taget! Med nytænkning og et samarbejde på tværs med flere andre attraktioner kan der måske udvikles et helt nyt og anderledes turisttiltrækkende koncept for Nordjylland. Skulle det blive til noget, ville det nok kræve et ekstra tilskud hvert år i en årrække. Kunne vi få udvidet Zoo med et areal fra Mølleparken, ville vi få endnu bedre muligheder for at udvikle en fantastisk zoo, hvor natur og miljø er sat i hovedsædet. Er der et dyr eller et sted i Zoo, som du har et særligt forhold til? Der er så mange dejlige dyr og steder i Zoo, men det er altid hos orangutangerne jeg slutter, og der hvor jeg tilbringer mest tid. Da Mona lige havde fået sin unge, Anton, der nu er 4 år, var jeg meget interesseret i at få den lille ny at se, men Mona vendte ryggen til og ænsede mig ikke. Men efter et kvarters venten, vendte hun sig pludselig om, kom helt ned til ruden og fremviste ungen. Det var næsten, som om hun vidste, hvad jeg var kommet for, og omsider gav efter: Så kig da, men lad det gå lidt tjept, jeg har travlt! Bagefter vendte hun hurtigt ryggen til igen. 11\n12 Medarbejder highlights Ove Dahl Dyrepasser i primatafdelingen Hvilken begivenhed har betydet mest for dig i 2011? Sidste år blev katta lemurerne flyttet til et større og bedre anlæg, og der blev født to unger. Flytningen var en stor succes, og de tidligere magtkampe er nu næsten forsvundet, da kattaerne har fået mere plads både ude og inde. Det var også en glædelig begivenhed, at vi fik afsat 4 bavianhanner til Knuthenborg Zoo, for det kan nemlig være ret svært at få afsat overskuddet af hanner (der ellers må aflives). At pengene kom i hus til bygningen af det nye rovdyranlæg var selvfølgelig også en af de helt store begivenheder sidste år, og vi glæder os alle til at se resultatet til sommer. Hvad holder du mest af i dit job? Det er en glæde at arbejde med dyrene i det hele taget! At møde ind om morgenen og opleve, hvordan dyrene glæder sig over at se os, er noget af det bedste, jeg ved. Så starter alle morgenritualerne, vores to bjørne, Teddy og Louise, forventer f.eks. at få hver deres græske kartoffel en af deres livretter - og ikke nok med det, de skal naturligvis håndfodres! Jeg er også glad for mine menneskelige kolleger. Vi kan arbejde meget selvstændigt, og det skaber både engagement og et godt sammenhold. Har du et fremtidsønske for Zoo eller dit job i Zoo? Mit store håb er, at Zoo på et tidspunkt kan blive udvidet med en del af Mølleparken (ved Faunavej). Det ville åbne op for nye fantastiske muligheder. Der kunne f.eks. laves et brag af en børnezoo med bondegård, ponyridning og mange flere klappedyr, end vi har nu. Til at fastholde gæsterne på den anden side kunne man desuden gøre noget ud af opholdsarealerne f.eks. ved at have et hyggeligt spisested i bondegården. Et nyt tropehus, hvor der udover de nuværende tropehusdyr også kunne skabes et fantastisk anlæg til orangutangerne, hører også til på min ønskeliste. Er der et dyr eller et sted i Zoo, som du har et særligt forhold til? Der er ingen tvivl om, at chimpanserne hører til mine favoritter. Jeg er så gammel i gårde, at jeg var med til at modtage Dorte, chimpansernes alderspræsident på 45 år, da hun kom hertil fra Afrika som en lille unge på kun to år! Hun var blevet indfanget som moderløs i naturen, hvilket heldigvis er en praksis, som zoologiske haver er gået bort fra, for hvordan gik det mon til, at hun mistede sin mor? Så mange år med Dorte og de øvrige chimpanser, som jeg har kendt det meste af deres liv, skaber selvfølgelig et helt særligt bånd. 12\n13 Medarbejder highlights 13\n14 Dyreafdelingen Farvel til sibirisk tiger og afrikansk løve Aalborg Zoo tager afsked med sibirisk tiger og afrikansk løve. Baggrunden er, at der findes en forholdsvis stor population i de zoologiske haver, og at andre arter er mere truede og derfor har mere brug for den begrænsede plads, som haverne råder over. I stedet for den afrikanske løve får vi i det nye rovanlæg asiatiske løver. Disse løver levede engang fra Middelhavet til Indien, men findes nu kun i Gir-skoven i Indien. Populationen har været helt nede på kun 13 registrerede individer i 1907, hvor man gav den fuld beskyttelse i to indiske provinser. Nu tæller bestanden 411 individer, men den er stadig truet. Området er for lille til at kunne give dyrene optimale leveforhold, og man søger derfor efter nye områder, hvor de kan sættes ud. Det er også vigtigt at sikre arten i de zoologiske haver ved at give den mere plads derfor er vi gået med i avlssamarbejdet om den asiatiske løve. Vores sibiriske tigere den største af tigerne erstattes af samme grund af Sumatra-tigeren, der er den mindste. Der er anslået Sumatra-tigre tilbage i naturen, og de lever næsten alle i en enkelt af Sumatras nationalparker. I de zoologiske haver er der kun 40 avledygtige hanner og 46 hunner tilbage. Sumatra-tigeren hører sammen med Java- og Bali-tigeren til en lille undergruppe af forholdsvis små tigre, hvoraf de to sidstnævnte er uddøde inden for de seneste 100 år. Byggeriet af det nye rovdyranlæg gik i gang i november 2011, og vi måtte finde nye hjem til de 15 tigre og løver. Ikke en opgave, der var helt nem, for det kan være sin sag blot at finde plads til én. Men det lykkedes for de fleste. Knuthenborg Safaripark, Ree Park, Odense Zoo, Zürich Zoo og Parco Zoo Falconara i Italien har alle modtaget dyr fra Aalborg. Den gamle tigerhan valgte vi at aflive, da han ikke var egnet til en flytning. Og to af de unge løver måtte vi aflive, da den zoo på Cypern, som skulle modtage dem, aflyste. Det nye rovdyranlæg står færdigt i juni\n15 Dyreafdelingen 15\n16 Dyreafdelingen 16\n17 Dyreafdelingen Giraf med hjertestop Aalborg Zoos bestand af Rothschild-giraffer går mange år tilbage. De første kom til zoo i 1966 direkte fra Uganda, og siden er flokken kun blevet suppleret med nye giraftyre med års mellemrum. Det er en god og meget avledygtig gruppe, og kalve er blevet sendt til zoologiske haver i Europa, Argentina og Canada. De gode resultater skyldes ikke kun gode dyr, men også erfarne og dedikerede dyrepassere. Girafkalven Cocio skulle i august 2011 sendes til Dublin Zoo. Inden en sådan transport kan foregå, skal dyrene testes for blandt andet tuberkulose. Det betyder, at giraffen skal bedøves to gange, første gang for at injicere stoffet og anden gang for at måle reaktionen på det injicerede. En bedøvelse er en risikabel affære for en giraf, for jo højere du er, jo længere falder du. Alt gik dog godt. Efter bedøvelsen fik Cocio et antistof, som fik hende ud af bedøvelsen og på benene igen inden for få minutter. Samme aften kiggede dyrepasser Paw Gosmer ind for at se, hvordan Cocio havde det. Hun havde virket meget træt i løbet af dagen, hvilket er naturligt efter sådan en omgang, så et ekstra tjek var på sin plads. Paw fortæller: - Da jeg kom ind i huset stod Cocio med hovedet mod gitteret og lænede sig op ad væggen, som om hun var faldet tilbage i bedøvelsen. Da jeg snakkede til hende, kiggede hun op, tog to skridt og faldt om på gulvet. Paw ringede straks til dyrlægen, lukkede de andre giraffer fra og satte sig ind til Cocio. Med hendes hoved i skødet kunne han følge vejrtrækningen, og mærkede at der blev længere og længere mellem hver indånding. Pludselig trak hun vejret dybt, pustede ud og blev tung og øjnene matte. Paw, der ikke længere kunne mærke puls, gik resolut i gang med hjertemassage. Et knæ i brystet og hele vægten lagt på og så ellers vente. Derefter en ny omgang massage og hjertet begyndte at slå igen inden dyrlægen nåede frem. Cocio fik et skud modgift, og i dag går hun rundt i Dublin Zoo og er en del af en ny flok. 17\n18 Sorte kaimaner Dyreafdelingen Tropehusets nyeste udfordring er de sorte kaimaner, som i februar 2011 afløste Mississippi-alligatorerne. En han og to hunner, der er ved at være kønsmodne, er nu 2,5 meter lange og i naturen kan de største eksemplarer nå op på en længde af fem meter. Vi har før set, at en flytning kan få disse store krybdyr til at gå fra kosten i rigtig lang tid, men disse tre spiste igen i løbet af den første måned. Udfordringen er dog ikke så meget at få dem til at vokse, snarere at få dem til at yngle. Hvis det lykkes, vil det være første gang i verden, at det sker uden for deres naturlige udbredelsesområde, Amazonas i Sydamerika. Tidligere har både Panserkrokodiller og Mississippi-alligatorer ynglet i vores anlæg, så forhåbningerne er store. Den sorte kaiman kan spise lidt af hvert, blot det er kød. Det inkluderer også fisk, hvorfor det måske kan undre, at de går sammen med fisk i anlægget. Det kan de også kun, fordi de er blevet vænnet til andet foder og fordi de ikke får lov til at sulte. En af tropehusets andre stoltheder er Fiji-leguanen. Den fik unger i 2011 og der er tale om førstegangsopdræt i Danmark. Den lille elegante leguan lever kun på Fiji-øerne og er særdeles truet. Nu forsøger vi at bytte vores unger til andre ubeslægtede, så vi kan fortsætte avlen. 18\n19 Dyrebestand Antal arter Antal individer Pr Pr Pr Pr Hvirvelløse dyr Fisk Padder Krybdyr Fugle Pattedyr I alt\n20 økonomiske nøgletal Antal gæster Antal solgte årskort\n21 økonomiske nøgletal Indtægternes fordeling 2011 Udgifternes fordeling 2011 Rest./kiosk 2.3% Ekstraordinære indtægter 6.4% Sponsorer 3.9% Zoo Shop 0.2% Øvrige 0.0% Administration 5.0% Finansering/investering 12.5% Øvrige 0% Personale 52% Formidling 6.2% Dyrehold 5.6% Offentlige tilskud 36.6% Indtægter i alt: kr Billetindtægter 50.6% Drift byg/anlæg 18.6% Udgifter i alt: kr Nøgletal Indtægter, kr: Entré pr. gæst: Køb i ZooShop pr. gæst Udgifter, kr: Drift/vedligehold pr. gæst: Dyrehold pr. gæst Administration pr. gæst: Formidling pr. gæst\n22 Markedsføring Isbjørneungen Augo Aalborg Zoos markedsføring kom i 2011 i store perioder til at handle om isbjørneungen Augo. Han forlod den trygge isbjørnehule i februar og var fra første dag et stort hit hos publikum. Der blev i samarbejde med Politiken arrangeret en navnekonkurrence, og valget faldt på det grønlandske drengenavn Augo. Det er samtidig, hvad fodboldklubben AaB s midtbanespiller Thomas Augustinussen bliver kaldt, så på den måde klingede navnet godt og var velkendt i mange nordjyske øren. Isbjørneungen Augo blev brugt som blikfang i meget af vores markedsføring i Arskort Efter nedgang i 2010 blev alle rekorder slået i 2011, hvor vi solgte årskort. Medvirkende har givetvis været, at vi fik genetableret aftalerne om fri entré med seks andre attraktioner, ligesom en række gode tilbud i haven særligt for årskortholdere var med til at skærpe interessen. Disse tilbud var for eksempel en årlig grillaften kun for årskortholdere, mulighed for at vinde et Dyrepasser for en dag -arrangement og rabat i ZooShoppen. Vi forsøgte os for første gang med markedsføring af årskortet, og vi må konstatere, at det har givet den helt rigtige opmærksomhed på et godt produkt. Aftalen med udvalgte attraktioner fortsætter i 2012 og vi forventer endnu et år med godt salg af årskort. Giraffødsel på Facebook I 2011 havde markedsføringen i Aalborg Zoo stort fokus på tilstedeværelsen på de sociale medier, og hvordan man får mest muligt ud af dette. Den største indsats var primært rettet mod Facebook og Youtube. Vores officielle Facebookside rundede synes godt om -ere inden årets udgang, og vi havde held til at få fortalt historier, der skabte megen aktivitet. Tanken bag brugen af Facebook er stadig, at det handler om at involvere brugerne i udviklingen af vores produkt. Aalborg Zoos bedste historie på de sociale medier i 2011 var en giraffødsel med Facebook-brugerne på første række. Giraffen Camilla gav sig til at føde midt i åbningstiden, og straks blev der lagt billeder, video og gode historier på Facebook-siden. Historien spredte sig med lynets hast og gav Aalborg Zoo en massiv eksponering på Facebook. Viral markedsføring Et andet socialt medie, der også blev arbejdet meget med i 2011, var Youtube. Vi forsøger så vidt muligt at få videomateriale af de gode historier, vi har i Aalborg Zoo, og lægger meget af det på Youtube og den øvelse lykkedes rigtig godt i årets løb. En bestemt historie nåede bogstaveligt talt hele verden rundt. Det drejer sin om videoen The Polar Bear Blue Hat Show og historien er denne: Dyrepasserne gav isbjørnene en blå spand som aktiveringslegetøj, og den gav anledning til mange timers leg for isbjørneungen Augo. Videoen med Augo har i skrivende stund haft visninger på Youtube. Optagelserne er så specielle, at der blandt andet er blevet bragt billeder i The Times, Daily Mail og Daily Express og videoen er blevet vist i NBC-Los Angeles, ligesom vi har fundet den på både japanske og russiske hjemmesider. Et billede af Augo med den blå spand endte endda med at blive ugens billede i The Telegraph. 22\n24 Formidling 24\n25 Formidling Vinterferien I vinterferien havde vi under overskriften når enden er god fokus på nogle af de store og svære spørgsmål om livet og døden, når man taler om dyr i fangenskab. I en uddelt quiz skulle man for eksempel gætte på, hvad der sker, når der bliver født flere geder, end der er plads til i gedegården. Og vores gæster kunne arbejde med knogler fra høns og få en god snak med zoos konservator, Kim Schøtt Hansen, som demonstrerede, hvordan han udstopper døde dyr. Traditionsarrangementer I Aalborg Zoo er der efterhånden opstået en række traditionsarrangementer, ikke mindst i forbindelse med fastelavn, store bededag, sankthans og juleaftensdag. Fastelavn var godt besøgt af små udklædte purke og søde prinsesser, der med hjælp fra blandt andre forældrene fik hamret hul på de mange ophængte tønder og selvfølgelig var der gratis slikposer til alle børn. I bededagsferien er der sædvanligvis åbent hus i Skoletjenesten, men i 2011 valgte vi i stedet at indbyde til skydning med pusterør mod udstoppede aber fra regnskoven. Zoos samarbejde med Payamino-stammen i Ecuadors regnskov var i centrum og gæsterne kunne få gode fortællinger om indianerliv og de dyr, som de lever sammen med i Sydamerika. Det åbne hus i Skoletjenesten blev i stedet afviklet i Kristi himmelfartsferien. Sankthansaften og juleaftensdag er begivenheder, som i nyere tid har fået større opmærksomhed i Aalborg Zoo blandt andet kom gæster fra nær og fjern for at høre årets båltaler Anders Lund Madsen, der på yderst humoristisk vis gav en indføring i børsteormens sexliv. Menneskeaber EAZA s kampagne for menneskeaberne (Great Apes) i påskedagene handlede for Aalborg Zoos vedkommende om chimpanser og orangutanger. Ved begge anlæg er der blevet opsat informative plancher om blandt andet de mange trusler med menneskeaberne, ligesom der nu er mulighed, for at børn og barnlige sjæle kan lege aber i det gamle indeanlæg til ringhalet lemur, da disse halvaber er blevet naboer til chimpanserne. Skoletjenestens folk fortalte gæsterne om de forskellige menneskeaber, og man kunne for eksempel røre kranier fra disse aber samt købe masker af menneskeaberne og dermed også støtte abekampagnen. I øvrigt var der også tre uger i skolernes sommerferie fokus på de store aber. I Pinsen blev formidling rettet ind på orangutanger, hvilket skete i samarbejde med WWF s Panda Club. Det var et stort og vellykket arrangement, hvor WWF blandt andet havde lejet ægte palmer, så der blev skabt den rette visuelle stemning. Og der optrådte udklædte abedrenge, som viste eksempler på deres kunnen inden for tricking, der er en slags parkour med elementer af dans og spring til musik. 25\n26 Formidling Sommerferien I skolernes sommerferie kunne man atter opleve falkeflyvning (uge 31), men der var også mange nye tilbud til publikum. Eksempelvis kunne man prøvedykke med firmaet Easy Dive (uge 27), og i de efterfølgende uger kunne man opleve skovhuggershow ved Rold Skovklub, Martin og Ketil samt et slangetæmmershow. Naturvidenskabsfestival Naturvidenskabsfestivalen i uge 39, der har som formål at sætte spot på de naturvidenskabelige uddannelser, var en kæmpe succes. Festivalen er et samarbejde mellem Aalborg Kommune, Aalborg Universitet, University College Nordjylland, Aalborg Tekniske Gymnasium, Aalborghus Gymnasium, NTS-Center Nordjylland og Aalborg Zoo. Temaet var Lys og luft, og der blev sat besøgsrekord og festivalen i zoo var igen landets største aktører fra gymnasierne og de videregående uddannelser og folkeskoleelever besøgte zoo i ugens løb. Efterårsferien Dyrepasser for en dag var et nyt emne i skolernes efterårsferie, og også det var en vaskeægte succes. Da planlægningen af det nye rovdyranlæg var påbegyndt, kunne børnene være med til at nedbryde leopardernes udeanlæg. Hvert barn blev udstyret med en hammer og sikkerhedsbriller og så blev der ellers banket på livet løs. Mure, tremmer og sågar nogle af træerne fik nogle ordentlige gok med hamrene Desuden kunne børnene blandt andet hjælpe dyrepasserne med at fodre bavianer, søløver og næsebjørne eller få et rigtigt lortejob med at gøre rent i elefanternes udeanlæg. 26\nArsberetning 2009. Aalborg Zoo deltager i det internationale samarbejde (EEP) for truede dyrearter. Dyrebare oplevelser\nArsberetning 2009 Aalborg Zoo deltager i det internationale samarbejde (EEP) for truede dyrearter Dyrebare oplevelser Medarbejdere Protektor: Hans Kgl. Højhed Prins Joachim Bestyrelse: Arne B. Schade,


Mutiara Taman Negara - C&C Travel\nForside > Lande > Asien > Malaysia > Hoteller > Mutiara Taman Negara\nMutiara Taman Negara Resort er et rigtig dejligt resort, der ligger ned til floden midt i en af verdens ældste regnskove. Resortet har hyggelige, rustikke træbungalows med dejlige, brede verandaer, aircondition, tv samt te- og kaffefaciliteter. Her er en udmærket restaurant, der serverer både internationale og lokale retter og en hyggelig bar, som betjenes af det meget imødekommende personale. Resortet ligger med floden på den ene side og regnskoven på den anden, så beliggenheden er fantastisk. Der er mulighed for at gå på opdagelse i junglen på egen hånd, eller for at tage med på nogle af de mange spændende udflugter med en lokale guide.\nLæs mere om Taman Negara\nEt dejlig resort tæt på floden og frodig regnskov\nAt bo i hyggelige, rustikke bungalows\nAt spise lækker med i hotellets restaurant\nAt gå på opdagelse i regnskoven


Holiday Inn Kochi Kochi, hotel Japan. Tidsbegrænset tilbud!\n« Tilbage Holiday Inn Kochi\nSe flere fotos Check priser og tilgængelighed for Holiday Inn Kochi: Check ind :\nHoliday Inn Kochi - Beskrivelse\ni Kochi hører ind under kategorien budget. Her findes adskillige faciliteter bl.a. Restaurant, Roomservice, Vask, Fri parkering, Fjernsyn.Hotellet ligger på 933 Myoken Nangoku i nordvest Kochi kun 18 minutter til fods fra centrum.Du kan nyde hotellets indendørs swimmingpool.Dette hotel hører med til hotelkæden Holiday Inn Hotels & Resorts.Bemærk:Hotellet har fri parkering.\nHoliday Inn Kochi type(r):\nHoliday Inn Kochi faciliteter og service\nFri parkering(Find andre hoteller med Parkering i Kōchi-shi)\nComfort Hotel Kochi i kategorien budget har mange faciliteter såsom n.a..Hotellet ligger 4 minutter med bil fra centrum på 2-2-12 Kita-Hommachi i nord Kochi, hvilket gør det nemt at besøge både indre 1,7 km -\nCheck priser og tilgængelighed for Holiday Inn Kochi: Check ind :


De bedste hoteller med swimmingpool i Bradford-on-Avon\nBedste hoteller med swimmingpool i Bradford-on-Avon, England\nHoteller med swimmingpool i Bradford-on-Avon\nAndre overnatningssteder i nærheden af Bradford-on-Avon (23)\n4,7 km fra Bradford-on-Avon\n6,2 km fra Bradford-on-Avon\nPrisen, som du fandt, er 37 % lavere end dette hotels gennemsnitspris på 416 $ pr. overnatning.\n6,1 km fra Bradford-on-Avon\nNr. 148 af 159 B&B'er i Bath\nNr. 158 af 159 B&B'er i Bath\n9,2 km fra Bradford-on-Avon\nNr. 20 af 33 B&B'er i Frome\n10,5 km fra Bradford-on-Avon\nNr. 59 af 159 B&B'er i Bath\n14,0 km fra Bradford-on-Avon\nNr. 1 af 6 B&B'er i Radstock\n15,1 km fra Bradford-on-Avon\nNr. 2 af 2 B&B'er i Rowde\n15,4 km fra Bradford-on-Avon\n15,8 km fra Bradford-on-Avon\nNr. 1 af 1 hotel i Babington\n16,2 km fra Bradford-on-Avon\n17,3 km fra Bradford-on-Avon\nNr. 2 af 6 specialiserede indkvarteringssteder i Warminster\n17,4 km fra Bradford-on-Avon\n18,2 km fra Bradford-on-Avon\n19,4 km fra Bradford-on-Avon\nNr. 4 af 4 B&B'er i Grittleton\nNr. 4 af 7 hoteller i Bradford-on-Avon


Stigegolfregler | Havespillet for hele Familien | BR.dk\nStigegolfregler - alle kan være med!\nEt havespil er altid en god idé, når det er tid til familiehygge og samvær. Spillet er nemlig så simpelt, at alle - også børnene - kan være med, og samtidig kan I spille både enkeltvis og i hold. Hvis I spiller enkeltvis har hver spiller 3 sæt bolde, og hvis der spilles i hold, fordeler I blot boldene imellem jer.\nHar I anskaffet jer et sæt stigegolf? Så er næste skridt at få helt styr på reglerne. I denne guide præsenterer vi dig for alt, hvad du skal vide om stigegolf. Og så er det ellers bare med at samle familien og vennerne til en turnering på græsplænen.\nHvordan er reglerne for stigegolf?\nEt spil består af en stige med 3 ribber samt sæt af bolde med én i hver ende. Det er bedst at stille stien op i et åbent område, hvor boldene ikke kan ende indviklede i en hæk eller ramme en rude.\nSamtidig skal der være god plads, så I opnår den rette kasteafstand fra stien. Som tommelfingerregel bør I gå efter en fri radius på ca. 2 meter med plads til, at I kan gå 3-4 meter væk fra stien. I bestemmer selv, hvor langt fra stien I vil gå. Det kan for eksempel afhænge af, om der er børn med i spillet.\nSpillet spilles i omgange, og vinderen er den, der først får 21 point.\nI trækker lod om, hvem der starter, medmindre I kan blive enige om på det anden vis.\nI bestemmer selv, om hvert hold kaster alle eller én ad gangen. Når alle boldsættene er kastet, er runden slut.\nDu må kaste med over- eller underhånd, men de fleste vælger at bruge underhånden og kaste ved at holde den ene bold i hånden og lade den anden hænge frit.\nNår alle spillere har kastet boldene, tæller I pointene sammen og tildeler dem hvert hold.\nMan vinder kun ved at ramme præcis 21 point. Det vil sige, at hvis man mangler 1 point for at ramme de 20, så gælder pointene ikke, hvis man får 2 point.\nBoldene skal blive hængende på ribben hele runden uden at falde ned.\nHvis en modstander rammer en spillers bolde, og de falder ned, giver de ikke point.\nDen øverste ribbe giver 3 point, den midterste ribbe giver 2 point, og den nederste ribbe giver 1 point.\nBonus-point: Man får bonuspoint, hvis man på én runde har et boldsæt på hver ribbe. Altså et boldsæt på både den nederste, midterste og øverste ribbe. Det giver ét ekstra point.


Delikatesser i Hørsholm Midtpunkt – Luksuschokolader m.m.\nButikker og åbningstider Delikatesser\nDamemode Herremode Teens Børnemode Skomode Supermarkeder Sport, leg & fritid Accessories Hjem og bolig Personlig pleje Delikatesser Spisesteder Elektronik Service\nKalder alle livsnydere: Delikatesser, vine og chokolade en masse!\nHård dag på job? Noget der skal fejres? Eller bare en ustyrlig craving efter noget sødt eller godt glas vin? Grundene til liiiige at smutte forbi en af vores delikatesseforretninger er ikke svære at komme på. Især ikke hvis du er chokolade-lover og/eller vinelsker – for er der noget, vi ikke går ned på i Hørsholm Midtpunkt, så er det chokolade og vin. I centeret finder du nemlig en vinforretning med passionerede vinfolk hos Otto Suenson og 2 forretninger, der har specialiseret sig i ja, chokolade: Peter Beier og Chokoart.\nÅbent i dag 10:00-19:00\nTelefon nummer: 45868635\nÅbent i dag 07:00-19:00\nTelefon nummer: 45 86 88 21\nTelefon nummer: 88 88 76 95\nÅbent i dag 10:00-18:00\nTelefon nummer: 45 86 02 55\nChokolade af højeste kvalitet\nEnhver dansk chokoladeelsker skylder sig selv et besøg hos Peter Beier. Den danske chocolatier har sin egen kakaoplantage i Den Dominikanske Republik. Herfra høster han de bønner, som bruges til at fremstille chokolader af den ypperste kvalitet – og som ender i Peter Beier-butikken i diverse spændende afskygninger, lige fra de rene plader til chokoladedrikke og flødeboller.\nChokolade finder du også hos Chokoart. Plus en masse andre skønne delikatesser, fx lakridser fra Johan Bülow, håndlavede karameller og spændende te- og kaffevarianter. Det oplagte sted at købe værtindegaver – her er lidt for enhver (sød) smag og noget til ethvert budget.\nKringlebageren har også en delikatesseafdeling med flotte konditorkager – køb en færdig, og nyd med det samme, eller bestil det helt store festfyrværkeri af en kage til din næste fest.\nVine fra alle verdenshjørne\nHar du brug for hjælp til at finde den helt perfekte vin? Så er du i virkelige gode hænder hos Otto Suenson. De ved uendeligt meget om vin! Personalet åbner også gerne en flaske vin, som du kan smage på, mens I får en god snak om vinens verden. Kig forbi og oplev den gode stemning!


Inden du du spiller spillemaskine From Russia With Love\nSoftwaren blev grundlagt i af Teddy Sagi. Virksomheden startede med at have fokus på casino spilmen udviklede sig hurtigt efterfølgende inden for gambling og investeringsbranchen. Derudover, har Playtech siden udviklet software til pokerbookmaker, bingoskrabespil på nettet og spilleautomater på nettet , og mobil casino spil.\nVind stort på From Russia With Love spilleautomaten\nGenerelt om Finn and the Swirly spin spillemaskine Hvis du ikke har hørt om spillemaskinen Finn and the Swirly Spin før, så er der reel en god grund til dette. Det er nemlig en ret så nuværende spillemaskine, der først kom på markedet i november i år — altså Så hvis du allerede har […]. Selvfølgelig kommer dette lidt an på din alder, men hvis du er i den rette alder, så er […]. Et kæmpe udvalg af skuespil hos Guts Casino — et sæde for alle spilleelskere Hos Guts Kasino kan du finde over forskellige skuespil. Det er altså et udvalg, der siger spar to, når det kommer til et online casino. Du behøver derfor ikke bekymre dig om man vil kede dig efter et broderpar måneder […]. From Russia With Love — det hele er i selve navnet Hvis du vil spille på en spillemaskine, som du på ingen måde har mulighed for at TOP skuffet over, så skal du forsøge at spille på spillemaskinen From Russia With Love. Her får du nemlig en oplevelse samt en meget letkøbt rejse til Rusland […].\nGiver muligheden for vinde Lake Palace casino


Nedlægger udfører fræsningsopgaver | Stennedlægningsfræser\nStennedlægningsfræser efterlader et perfekt såbed\nDrømmer du om et perfekt såbed fri for sten og jordknolde? Så kommer vi gerne og ordner bedet med vores stennedlægningsfræser. Denne maskine er effektiv og løser opgaven professionelt. Vi står til rådighed i hele Sønderjylland.\nEn stennedlægningsfræser fungerer ved, at dens knivaksel roterer modsat en almindelig fræser. Dette gør, at alle sten, jord og jordknolde bliver smidt bagom i fræseren. Her rammer de et gitter, gitteret får større dele (såsom sten) til at falde ned først og jorden ovenpå. Bagerst er monteret en gittertromle, der efterlader et perfekt såbed. Der er mulighed for at montere en såkasse på de fleste af modellerne.\nVi har en professionel stennedlægningsfræser til rådighed\nEn stennedlægningsfræser kan anvendes ved flere forskellige opgaver. Vi har en 3-meters nedlægningsfræser til rådighed, som benyttes til fræseopgaver på arealer, der ikke tidligere har været brugt som skov eller lignende.\nFræseren kan desuden benyttes til omlægning af grønne arealer, plæner og lignende samt til genopdyrkning af brakmarker.\nFræseren efterlader det behandlede areal klar til såning af græs, korn eller beplantning. Uanset hvad dine ønsker og behov er, så gør vi altid vores bedste for at imødekomme disse. Vi sørger for at have en god og tæt dialog med hver enkelt kunde, hvilket sikrer et godt samarbejde.\nHvis du kunne tænke dig at høre mere om, hvad vores stennedlægningsfræser kan bruges til hos dig, så er du altid meget velkommen til at kontakte os for at høre nærmere.\nKontakt os på telefon 20 15 27 51 eller på e-mail info@frede-andersen.dk, så hører du fra os inden længe.\nFræsning af lysning i skov\nNedenstående billedeserie viser, hvordan nedlægningsfræseren klargør et areal til direkte såning.\nFræsning af brakmark\nOvenstående billedserie viser, hvordan nedlægningsfræseren gør en brakmark klar til gendyrkning.\nSkovareal der er fjernet med gummiged fræses.\nSkovareal der er fjernet med gummiged fræses.\nOvenstående billedserie viser, hvordan nedlæggeren fræser et tidligere skovareal, der er blevet fjernet med gummiged.


Smelt din egen chokolade ⋆ Familiefristelser\nHjem Ingen mel Smelt din egen chokolade\nSmelt din egen chokolade\naf Linda maj 19, 2016\nSkrevet af Linda maj 19, 2016\nSmelt din egen chokolade og få din yndlingssmag lige som du vil have den. Det er super nemt at lave sine egne små chokolader, og du bestemmer jo selv om den skal være lys, mørk eller hvid. Jeg vælger altid mørk fordi jeg er helt tosset med mørk chokolade, faktisk vil jeg helst have den fra 70-80% . Den som du ser på billedet er den helt almindelige mørke kogechokolade fra supermarked, og den er vist kun 45%. Det fortæller lidt om hvor meget eller hvor lidt sukker der er i chokoladen.\nHvad kan du bedst lide ? En med peanuts ? Eller hvad med lakrids ? Jeg kan lide det hele. På billedet ser du ikke lakrids men det er jo fordi det er pulver og det ligger indenimellem. Jeg har for længe siden købt en chokolade silikoneform, og det er den som laver de pæne små chokolader. Jeg har købt den i den lokale isenkræmmer, og er sikker på at du kan finde den nærmest alle vegne. Men ellers kan du også bruge almindelige muffinforme i silikone. De store som du ser på billedet er lavet i sådan en. Jeg fyldte bare kun bunden med chokolade og dryssede hakkede mandler henover.\nKom lidt vand i bunden af en gryde og varm det op. Stil en lille skål (som kan tåle varmen) ned i gryden og knæk chokoladen i små stykker og læg det hele ned i skålen. Nu smelter chokoladen stille og roligt, du kan røre lidt rundt i det indtil der ikke er flere klumper. Når chokoladen er helt smeltet tager du en spiseske og fylder den med chokolade og hælder op i din muffinform. Hvis du bruger lakridspulver kan du drysse lidt ned i bunden først, og evt også på toppen. Nødder vælger jeg at komme i til sidst, og så stikker jeg dem lidt ned med en gaffel. Nogen af dem har jeg valgt at toppe med hakkede mandler eller paranødder. Thats it ! Det er da nemt, ikk,? Nu skal de bare ind i køleskabet en lille times tid, eller indtil de er stivnet. Prøv det ! 🙂\nÆndringer på familiefristelser


Liv og mad: Vegetarburger m. bønnebøf\nVegetarburger m. bønnebøf\nFindes der bedre søndagsmad end en stor burger med fritter? Nej især ikke, hvis det er en hjemmelavet omgang. Det behøver ikke at være nogen straf ikke at spise kød, og med denne omgang, ja så var selv min kød-spisende kæreste en meget meget glad mand :)\nTil retten havde jeg også lavet en omgang hjemmelavet guacamole med Black Eye Bønner, som jeg både brugte i burgerne, og som dip til fritterne. Desuden har jeg også brugt noget sandwich spread både i burgerne, og som dip til fritterne.\nDisse burgerboller smager utrolig godt, også er de nemme at lave. Jeg har kun lavet en halv portion, det blev til to meget store burgerboller. Opskriften har jeg fra Nikolaj Kirks kogebog "Mad til folket", som jeg har tilpasset lidt.\n(2 meget store burgerboller)\n88 g. durummel\nOpløs gæren i vandet. Kom herefter salt sukker og olien i.\nDurummelet tilsættes, og der røres grundigt rundt (mindst 2 minutter).\nHvedemelet tilsættes lidt efter lidt, mens der æltes (mindst 10 minutter). Jeg brugte ikke alt hvedemelet, dejen skal være glat og elastisk.\nStil dejen et lunt sted, og lad den hæve i ca. 30 minutter.\nForm to store boller ud af dejen, og lad dem hæve på et stykke bagepapir i ca. 2 timer. Tænd ovnen på 225 grader, og lad den varme op med en bageplade inden i.\nPensl bollerne med mælk, og drys sesamfrø udover.\nTræk bollerne på bagepapiret over på den varme bageplade, og bag dem i den forvarmede ovn i ca. 15 minutter.\nBønnebøffer, hjemmelavede fritter og fyld\nOpskriften på bønnebøffer er egentlig den sammen, som jeg plejer at bruge til bønnefrikadeller. Men jeg kommer ekstra havregryn i for at det klistrer bedre sammen. Jeg former dejen til to store og flade bøffer, men vær opmærksom på, at de er ret svære at vende på panden.\n(2 stk. meget store bøffer)\n200 g kogte Black Eye Bønner (Kogning af bønnerne klik her)\n1/4 smuldret grønsagsbouillon terning\nBønner, løg, hvidløg, chili, persille, havregryn og krydderier kommes i en foodprocesser, og det hakkes helt fint. Smag til med salt og peber.\nFarsen formes til 2 store og flade bønnebøffer, som steges på en pande i olie ved lav varme. De skal have ca. 3-4 minutter på hver side. Vær opmærksom på at farsen er anderledes end alm. fars, så de re ret svære at vende.\nKartoflerne og gulerødderne skrælles og skæres til pomfritter. De er hældes i et ovnfast fad, vendes i salt, peber og olivenolie (evt. lidt herbs de provence).\nFritterne bages i en forvarmet ovn i ca. 50 minutter ved 225 grader. Der skal vendes rundt i den engang i mellem.\nNår burgerbollerne tages ud af ovnen, skæres de over i halve. Den øverste halvdel smøres med hjemmelavet guacamole, og den nederste halvdel smøres med sandwich spread.\nBønnebøfferne kommes på de smurte nederste halvdel. Ruccolaen fordeles over de to bøffer.\nAgurk, tomater og peberfrugt skylles og skæres i skiver. Herefter fordeles grønsagerne ud over de to burgere.\nTilsidst lukkes burgerne med den guacamole-smurte øverste halvdel. Kom nogle fritter på tallerkenen, som dip til fritterne kommes en klat hjemmelavet guacamole og en klat sandwich spread.\nOg det er klar til servering med det samme.\nOpskriften kan selvfølgelig også bruges med en helt almindelige oksekødsbøf.\nEtiketter: Black Eye bønner, Brød, Burgerboller, Bønnebøffer, Guacamole, Nem, Opskrifter, Varme retter, Veganer, Vegetar\nMadame 4. april 2011 kl. 20.18\nDet lyder rigtig dejligt, Anita! Og jeg glæder mig til at prøve at lave dine bønnebøffer.\nAnnesofie 4. april 2011 kl. 20.40\nSikke en fin blog du har - og dejligt med madinspiration..\nHar lige tilmeldt mig som fast læser :o) - Måske du vil kigge forbi os?\nLise B 4. april 2011 kl. 22.58\nMh ser super lækkert ud Anita, monstro om ikke de kan lave med nogle andre bønner, så tror jeg nemlig jeg er på ;)\nMiss A 5. april 2011 kl. 11.01\nDet er altså nemmere at lave dem til lidt mindre bøffer. Men de smager godt uanset :)\nMiss A 5. april 2011 kl. 11.02\nHej Annesofie :)\nHvor er det dejligt, at du giver dig til kende. Og tusinde tak for de søde ord, og din tilmelding som fast læser.\nJeg skal nok lige kigge forbi din blog også :)\nMiss A 5. april 2011 kl. 11.04\nJo, du kan sagtens lave dem med andre bønner. Jeg vil foreslå enten røde eller hvide bønner. Farven på bøfferne vil nok ændre sig lidt alt efter hvilken type bønner du vælger.\nMarian N. Larsen 5. april 2011 kl. 18.14\nsikke en lækker burger! Jeg elsker vegetarmad selvom jeg er en glad kødspiser... tak for inspiration og opskrift!\nMiss A 6. april 2011 kl. 09.47\nHej Marian :)\nTak fordi du havde lyst til at kigge forbi :) Og tak for din ros.


Digitalt TV og Digital modtager - PDF\nDownload "Digitalt TV og Digital modtager"\n1 Digitalt TV og Digital modtager Digitalt TV er en betegnelse for det TV signal, du modtager. Når man taler Digitalt TV taler man også tit om DVB, henholdsvis DVB T, DVB C eller DVB S. DVB står for Digital Video Broadcasting og DVB betyder, at signal transmitteres digitalt i stedet for analogt. Afhængigt af om der er tale om terrestrisk, Kabelbaseret eller Satellit signal kalder man det for DVB T, DVB C eller DVB S. Terrestrisk vil blot sige, at signalet lader sig modtage via en almindelig antenne lig de antenner vi benytter i dag. Det Digitale TV signal er fremtiden, og byder på en række fordele og forbedringer i forhold til det hidtidige analoge TV signal. Med Digitalt TV signal får du følgende fordele i forhold til det analoge signal: Bedre billedkvalitet. Billede i bredformat. Elektronisk TV programguide. Bedre lydkvalitet. Flere TV kanaler. HD TV Bedre billedkvalitet Med Digitalt TV vil du opleve en klart bedre billedkvalitet i forhold til det analoge TV. Billedet bliver klarere, roligere der kommer mindre baggrundsstøj i farverne. Det gælder uanset hvilken type skærm, du benytter. Har du et moderne Fladskærms TV, LCD eller Plasmaskærm, vil du også opleve betydelige forbedringer med et Digitalt TV signal. De store fladskærme er meget sårbare overfor et halvdårligt analogt TV signal, og en Fladskærm med et sådant analogt signal vil opleve meget væsentlige forbedringer med et Digitalt Signal. Billede i bredformat (16:9 formatet) Det brede billede er det format, som man kender det fra biograffilm. Det brede format giver dig et klart bedre billede, og vil også i fremtiden blive det primære format til TV skærmen i hjemmet. Bredformat i TV verdenen er et format, hvor forholdet mellem billedets bredde og højde er i forholdet 16 til 9 (dette format kaldes 16:9 formatet), dvs. Bredden er næsten det dobbelte af højden. Allerede nu\n2 udsendes en række TV programmer i 16:9 format, hvilket især gælder film. For at kunne få glæde af 16:9 formatet skal du have en TV skærm, der kan vise dette format. Alle nye TV er forberedt til 16:9 formatet. På en gammeldags TV skærm er forholdet mellem bredde og højde 4 til 3 (4:3 format). Et TV med 4:3 skærm vil vise udsendelser i 16:9 format, i form af sorte bjælker i toppen og bunden af skærmen, hvilket forhindrer, at man på disse TV får det fulde udbytte af udsendelser sendt i 16:9 format. Elektronisk TV programguide Som en del af det Digitale TV signal sender mange TV udbydere en elektronisk programguide, med omfattende information om de kommende dages programmer. Med det rette udstyr kan du benytte denne information til forud at programmerer optagelser af bestemte udsendelser. Med elektronisk programguide kan du eksempelvis en gang for alle fastsætte, at alle afsnit i en serie skal optages. Så sikrer den elektroniske programguide herefter, at optagelserne starter på dette rette tidspunkt, selvom udsendelsestidspunktet eksempelvis ændres. Bedre lydkvalitet Digitalt TV er også et tilbud om bedre lyd. Men ligesom de øvrige muligheder i Digitalt TV kræver det en udbygning af det udstyr, du benytter. Bedre lyd er i denne sammenhæng Multikanal Lyd eller Surround Sound (der bedst kan oversættes til "omringet af lyd"), som er en betegnelse for, at du hører lyden, som om du befinder dig midt i det rum eller på den plads, hvor handlingen udspiller sig. Det er den lydoplevelse, du kender fra biografen. For at få udbytte af udsendelser, der udsendes med Surround Sound, skal du have et Surround Sound anlæg og du skal installere flere højttalere. Du kan læse nærmere om Surround Sound anlæg i nogle af vores andre artikler. Flere TV kanaler Digitaliseringen af TV sker dels for at forbedre kvaliteten af de billeder, du ser på din TV skærm, men også for at give plads til flere kanaler på sendenettet. Når noget transmitteres Digitalt, er det muligt at komprimere og der bliver dermed langt mere plads på de forskellige båndbredder. Dette kender brugerne af Satellit TV, Kabel TV og Fibernet TV allerede til. Derimod\n3 kan seere, der modtager TV via antenne kan se frem til en række nye tilbud. Med Digitaliseringen af TV signalet bliver der nemlig plads til flere kanaler 4 8 Digitale kanaler for hver analog kanal. I første omgang er der mulighed for kanaler senere flere. Det vil typisk være nogle af de kanaler, der i dag findes på Satellit TV og i Kabel TV nettet, der i fremtiden også kan ses via antennen. HD TV Fremtidens TV vil blive betydeligt skarpere og hvor farverne opleves mere naturtro. Til dette benyttes en teknologi, der hedder HDTV. HD TV betyder High Definition TV (høj opløsnings TV). Et TV billede består af en masse små punkter, der kaldes pixels (en engelsk forkortelse for picture elements på dansk billedpunkter). Jo flere pixels et billede består af, jo bedre er billedet. Man taler om en højere opløsning. Opløsningen angives som antallet af pixels vandret gange antallet af pixels lodret. På et almindeligt standard TV er opløsningen typisk knap en halv million pixels. Et HD TV billede kan have over to millioner pixels. På Kabel og via Satellit sendes flere kanaler allerede nu i HD TV. Fra 2012 forventes DRs kanaler i det jordbaserede sendenet også at blive sendt i HD TV. Flere af de kommende jordbaserede betalingskanaler forventes ligeledes også sendt i HD TV. Ønsker du TV i HD TV kvalitet, skal såvel din modtagerboks som dit TV apparat kunne håndtere HD TV signaler. Du kan købe TV apparater, der har betegnelsen HD Ready (det betyder: Forberedt til HD). Det er ikke i sig selv et HD TV apparat, men er forudsætningen for, at du kan se udsendelser i HD TV kvalitet. Digital modtager For at få udbytte af Digitalt TV skal du have en Digital modtager, og her skal du træffe nogle valg. Du kan vælge fortsat at benytte dit gamle TV apparat dette kræver, at du sætter en Digital modtagerboks mellem TV signalet og TV apparatet. (Dit TV skal være udstyret med et scartstik). Du kan anskaffe et helt nyt HD TV med en indbygget digital modtager. Inden man beslutter sig, skal man dog være opmærksom på nogen væsentlige ting, som vi kort vil gennemgå.\n4 Den billigste løsning er at anskaffe sig en Digital modtagerboks, der både kan modtage digitale satellit og jordbaserede signaler. På den måde sikrer man sig, at man fremover kan modtage de Digitale Tv signaler fra det jordbaserede digitale sendenet, som DR og TV 2 fremover vil sende på. En dyrere (og bedre) løsning er at anskaffe sig et nyt TV apparat, der har indbygget Digital modtager (Tuner), og afhængigt af valg af udstyr og den måde, du modtager tv på så kan denne løsning give dig flere af fordelene ved modtagelse af det Digitale TV Signal. Men samtidig skal du være opmærksom på, at den digitale teknologi udvikler sig meget hurtigt på dette område, så det, der ligner den bedste løsning i dag, kan nemt blive erstattet af en bedre løsning om nogle måneder. Såfremt du anskaffer dig et TV med indbygget Digital Tuner, så er det vigtigt, at du får et TV med den korrekte indbyggede Tuner, og vi vil derfor kort gennemgå de forskellige typer af Tunere til Digtalt TV. DVB T Tuner Langt de fleste TV med indbygget Digital Tuner er til modtagelse af Digital TV via antenne, og denne type Tuner kaldes DVB T. Altså kan du med egen antenne modtage Digitalt TV, når du har en DVB T Tuner indbygget i TV et. DVB C Tuner Såfremt du har Kabel TV, så kan du ikke benytte en DVB T Tuner til modtagelse af Digital TV. Den Tuner der benyttes, når man har Kabel TV kaldes en DVB C Tuner og det er endnu kun få TV mærker, der har indbygget DVB C Tuner. DVB S Tuner Når du vil modtage Digital TV via Satellit/Parabol, så skal du benytte en DVB S Tuner, og der er endnu kun få TV mærker, der har indbygget en DVB S Tuner. Et andet ofte stillet spørgsmål er: Er et TV med digital tuner fremtidssikret? Her er svaret nej. Hele den fremtidige Digitale teknologi er endnu ikke fastlagt og det er eksempelvis endnu ikke fastlagt, hvad der bliver endeligt gældende for fremtidens DVB T Tuner Net hvad angår betalingskanaler, og der er snak om, at man her vil sende med en anden teknik end den man kender i dag. Vil man derfor være fremtidssikret, må man nok vente nogle år endnu, indtil alle signaler for de forskellige typer kanaler er endeligt fastlagt.\n5 Afslutningsvis har vi erfaret, at alle de forskellige udtryk, som der bliver slynget omkring med, når man taler om Digital TV og Digital Tuner ofte skaber forvirring hos vores kunder, så her er en lille oversigt over de mest gængse udtryk indenfor det Digitale område: DTT (Digitalt Terrestrisk Tv): Den danske betegnelse for DVB T. DVB T (Digital Video Broadcasting Terrestrial): Betyder, at tvprogrammerne sendes fra master i et såkaldt jordbaseret sendenet og kan modtages med egen antenne. DIGI TV Navnet på det selskab, som DR og TV 2 ejer i fællesskab og samtidig navnet på Danmarks første DTT multipleks, der rummer public service signalerne fra DR og TV 2 og som derfor sendes ukodet som et såkaldt free to air signal. DVB C (Digital Video Broadcasting Cable): Betyder, at TV programmerne sendes og modtages via kabelnet. DVB S (Digital Video Broadcasting Satellite): Betyder, at tv programmerne modtages via Satellit. DVB subtitles I Danmark benyttes der undertekster, når der tales fremmede sprog og vises udenlandske film. DVB Subtitles er den standard, der sikrer, at underteksterne kommer på skærmen. IDTV (Integrated Digital TeleVision): Digitale fjernsyn med indbygget dekoder til modtagelse af de jordbaserede digitale signaler. HDTV (High Definition TV) HDTV er det nyeste højtopløselige TV format med skarpe, farverige og mere detaljemættede billeder. Kræver et TV, der er HD ready.


De 5 bedste 4-stjernede hoteller i Maidenhead - TripAdvisor\nBedste 4-stjernede hoteller i Maidenhead, England\nPrisbesked: Hotelpriserne er under gennemsnittet i Maidenhead. Gå ikke glip af disse tilbud!\nDette er et af de oftest bookede hoteller i Maidenhead i løbet af de sidste 60 dage.\nNr. 1 ud af 9 i 4-stjernede hoteller i Maidenhead med bedste værdi for pengene\nNr. 2 ud af 9 i 4-stjernede hoteller i Maidenhead med bedste værdi for pengene\nNr. 3 ud af 9 i 4-stjernede hoteller i Maidenhead med bedste værdi for pengene\nNr. 4 ud af 9 i 4-stjernede hoteller i Maidenhead med bedste værdi for pengene\nNr. 5 ud af 9 i 4-stjernede hoteller i Maidenhead med bedste værdi for pengene\nNr. 6 ud af 9 i 4-stjernede hoteller i Maidenhead med bedste værdi for pengene\nNr. 7 ud af 9 i 4-stjernede hoteller i Maidenhead med bedste værdi for pengene\nNr. 8 ud af 9 i 4-stjernede hoteller i Maidenhead med bedste værdi for pengene\nNr. 9 ud af 9 i 4-stjernede hoteller i Maidenhead med bedste værdi for pengene\nNr. 1 af 6 specialiserede indkvarteringssteder i Maidenhead


Solen er stået op i landsbysamfundene | Debat | stiften.dk\nSolen er stået op i landsbysamfundene\nAF: AKSEL HUNDSLEV, JOURNALIST OG FORFATTER, ULLERSLEV\nPubliceret 16. december 2018 kl. 13:10\nAksel Hundslev, journalist og forfatter, Ullerslev\nDet må være vanskeligt for unge og yngre mennesker at forstå, at vi er nogle nulevende, som har gået hver anden dag i landsbyskole med én lærer, at vi har slået græs med le, håndmalket køer, kørt med to heste for plov om efteråret, såmaskine om foråret og med tre heste for selvbinder i høst og sneplov om vinteren. Men for os, der var bondebørn i landsbyerne i 1940'erne, var det virkeligheden. Netop 1940'erne er interessante for danske landsbyers og ikke mindst dansk landbrugs historie, fordi det blev det sidste årti med landsbyernes stillestående bondesamfund, som det havde været i århundreder, da det ene år lignede det næste og det næste igen - bortset fra de små forskelle, som skiftende vejrlig bragte med sig.\nDet blev derved det årti, som var et farvel til det gamle bondesamfund, men - set i bakspejlet - samtidig det årti, som blev et sikkert fundament for det nye, frembrusende landbrug. Ikke at 1940'ernes landsbybeboere ønskede det eller forstod, hvad der var ved at ske med deres lille samfund; men de stod så fast forankret, at de kom til at skabe base for alt det, som var på vej.\nPå grund af de fem års afspærring fra det store udland medførte besættelsesårene den absolutte stilstand i dansk landbrugs og i landsbyernes udvikling. Derfor skulle der efter 1945 ske noget dynamisk, så dansk landbrug kunne komme op på siden af landbrug i ikke mindst Storbritannien og USA. Det tog fart i 1950'erne, takket være Marshall-hjælpen 1948-52, da 42 procent af landbrugets hastigt voksende maskinpark blev betalt med 'Marshall-dollars. Den lille, grå Ferguson-traktor blev første skridt i den begyndende mekanisering. Snart skete der større ændringer i landsbyernes liv, end der var sket i flere hundrede år før.\nTraditioner og rutiner fyldte meget. Ændringer i dagligdagen blev hverken foreslået eller overvejet. Landsbyens og sognets beboere havde næsten alle levet deres liv dér - ligesom deres forældre og bedsteforældre, ofte bedsteforældre på såvel moderens som faderens side. Der blevet hæget om den sociale arv: Gårdejersønnen blev landmand, og den ældste søn overtog fødegården. Murerens søn blev murer, tømrerens tømrer, købmandens købmand, dyrlægens dyrlæge, smedens smed, og arbejdsmandens søn blev arbejdsmand - dog ikke på grund af ønske, men fordi der ikke var råd til andet. Det var status quo, som levede op til, hvad mange af de besiddende (læs: gårdmandsstanden) kaldte, at "folk skal kende deres plads". Alt det begyndte at forsvinde i de nærmeste årtier efter 1940'erne - og er i dag fjern fortid. Der er symbolik i, at samtidig med, at omvæltningen skete, forsvandt det store, halvandet hundrede år gamle kastanjetræ, som skyggede over mit barndomshjem, og som landsbyens højeste punkt ragede op over min barndoms landsby.\nMen livet i min barndoms landsbymiljø er ikke glemt. Det kan imidlertid hurtigt ske, når vi gamle ikke er her mere. Så vil fortællinger om det gamle landsbysamfund nødvendigvis blive fiktion, romanskriveri, ikke selvoplevet. Derfor har jeg som 81-årig fundet det vigtigt at skrive bogen 'Under kastanjetræet', som kan fortælle eftertiden om en landsbykultur, der var, og som trods væsentlige mangler - bl.a. historisk baserede standsforskelle og ulige fordeling af goder - havde styrke til at holde sammen og derved skabe fundamentet for, at landbobefolkningen i de næste årtier kunne træde ud af århundreders, nedarvede, åndelige og materielle armod og nu om dage - på alle områder - er kommet på omgangshøjde med Danmarks øvrige samfundsgrupper.\nSå forskellige fra 'dengang' som landsbyerne er i dag, så bygger de dog videre på den kultur, som jeg kendte i min barndom på landet. Den måde, livet i danske landsbyer leves på nu, er ikke ringere, end den var. Den er blot anderledes. For hvad I. P. Jacobsen sagde i 1884 gælder stadig: "Alle gode tanker, de kan slet ikke dø, før endnu bedre tanker er spiret af deres frø." Det kan naturligvis være trist for os gamle landsbybørn at se, hvad der er sket med vore landsbyer, at Brugsen, købmanden, smedjen, skolen, møllen, jernbanestationen, andelsmejeriet, snedker- og tømrerværkstedet, kroen, slagteren, bageren, skrædder- og skomagerværkstederne - og ishuset! - er lukket.\nI stedet for at blive triste bør vi glæde os over, at meget nyt er sket. Ændringerne har været meget hårde for mange på landet. Men skal landsbysamfundene og landsognene igen udvikles til dynamiske samfund, vil det vise sig, at omvæltningerne har været nødvendige. Stilstand har altid været tilbagegang. Intet nyt under solen. Det så Henrik Pontoppidan kvaliteten ved i 1893, da han i bogen 'Minder' fortalte om gensynet med sin barndoms by: "Hvad ville jeg mellem skyggerne? Tiden var jo ikke udrunden. Lad de døde være døde, det glemte være glemt. Solen er oppe. Af sted!" Heller ikke tiden nu, 125 år senere, er udrunden. Nye generationer af landsbybeboere har i mange år vist, at de har hænderne oppe af lommerne. Det vil der stadig være brug for til sikring af landsbyernes eksistens og udvikling i en tid, da skævvridning af landet er en stadig trussel mod de små samfund i landdistrikterne.\nEnden på en æra: Så er bolsjedamens forsømte hus på Hallssti væk\nBrand hos autoophug udvikler kraftig røg: Luk døre og vinduer\nEfter flere balladesager: Aarhus skal have nye regler for digitale skilte\nNu betaler vi prisen for politikernes fejlslagne prioritering af politiets opgaver\nTankstation udsat for væbnet røveri: Tre maskerede mænd efterlyses\nFlyt ind i 'Slønglernes' klubhus: Ole Lund Kirkegaards barndomshjem til salg\nHjælp til lånerne - ikke til udlånerne\n08:27 Vi må forklare Iran, at de er på gale veje\n08:14 McKee valgte mand - og Danmark\n08:00 Fire generationer sammen til vikingetræf: - De første år var vi 50 mennesker og boede i campingvogne\n08:00 Udvidede åbningstider og mere musik: Kom med til vikingetræf på Moesgaard\n08:00 Kvinder kan godt være vikingekrigere: - Kampen er pisse sjov\n07:58 Se billederne: 600 krigere, 65 heste og 70 boder forvandler Moesgaard til vikingeby\n07:53 Verdensklasse: Rindom vinder VM for anden gang\n07:50 Retssager og airbags koster Mercedes-ejer milliarder\n07:47 Anne-Marie Rindom vinder VM-guld i Laser Radial\nSe billederne: 600 krigere, 65 heste og 70 boder forvandler Moesgaard til vikingeby\nBakken Bears åbner døren for årgang nul\nFire generationer sammen til vikingetræf: - De første år var vi 50 mennesker og boede i campingvogne\nFlere end 50 anmelder kvinde for snyd med camping-udlejning: Sådan undgår du at blive snydt\nVerdensklasse: Rindom vinder VM for anden gang\nStaten svigter kunsten: Kulturaktører i Aarhus bliver mere og mere afhængige af fonde\nFem fikse smutveje: Sådan vrider du penge ud af fonde\nDanmark svækket med hårarkitekternes mareridt i spidsen for Storbritannien\nMcKee valgte mand - og Danmark\nUdvidede åbningstider og mere musik: Kom med til vikingetræf på Moesgaard\nKvinder kan godt være vikingekrigere: - Kampen er pisse sjov\nHistorisk nemt for studerende at finde bolig i Aarhus\nGrøn Koncert 2019\nFed Fredag - Poul Krebs\nAarhus Jazz Festival - Zebrass


Styrk grisenes immunforsvar\nDa virusset PRRS brød ud i en stor svinebesætning, foreslog dyrlægen behandling med vaccination mod et helt andet virus, PCV2. Det styrkede dyrenes immunforsvar, så de selv kunne bekæmpe PRRS.\nBob Pinstrup undgik en bekostelig totalsanering ved at stole på Charlotte Johannesens alternative behandlingsstrategi. Foto: PR\nDet skulle ellers have været de sundeste af sunde grise, svineproducenten Bob Pinstrup købte hos en SPF-deklareret avler.\nMen soholdet, hvorfra grisene på syv kilo var købt, blev smittet med PRRS-virus, der kort efter ankomst bredte sig og gav store problemer med hjernebetændelse, generel utrivelighed og forhøjet dødelighed.


Hvordan klarer man sig uden en milt?\nMin søn på 23 år har slået sin milt i stykker ved en arbejdsulykke som bygningssnedker. Han havde en svær indre blødning og mistede 3 liter blod inden milten blev fjernet. Får han nogen mén af ikke at have sin milt? Kan han gøre noget selv? Ved du hvilken méngrad en milt takseres til hos forsikringsselskaberne?\nSelv om det ofte er en dramatisk ulykke at komme til skade med milten, fordi det altid bløder så meget, så er det heldigvis et af de organer, der alligevel kan undværes bagefter. Vor viden om miltens funktion er meget begrænset, men man antager, at den virker som et slags filter for blodet. De røde blodlegemer har kun en vis levetid, og bliver til slut destrueret i milten, som dog på den anden side også er med til at danne nye røde blodlegemer. Ligeledes bekæmper milten forskellige bakterier. Milten kan blive forstørret ved sygdom f.eks malaria, mononucleose (kyssesyge) og i tilslutning til alvorlige lidelser i blodet (leukæmi).\nMilten har en tynd kapsel, som nemt kan briste ved ulykker, men også spontant i forbindelse med en af de nævnte sygdomme. Nogle gange kan det lykkes at reparere milten under operationen, eller implantere noget af det friske miltvæv i bughulen, så der derved bevares nogen funktion i fremtiden. Oftest vil man dog ende op med at måtte fjerne den, for at få kontrol over blødningen, der jo kan være livstruende.\nNår man er kommet sig nogle uger efter operationen, er der ingen særlige restriktioner, idet man kan spise og drikke almindeligt og iøvrigt leve, som man plejer. Dog skal man have en såkaldt pneumokok-vaccination, idet man uden milt skal beskyttes særligt mod disse bakterier, der bl.a.kan forårsage en alvorlig lungebetændelse. Den såkaldte mengrad for tab af milten er 5%.


Nu boarding: Terror tager til himlen i disse Horror-film med flysæt\nHjem Gyserunderholdningsnyheder Nu boarding: Terror tager til himlen i disse Horror-film med flysæt\nGyserunderholdningsnyhederGyser filmLister (film)\nby Chris Harper April 12, 2021\nskrevet af Chris Harper April 12, 2021\nAt flyve er aldrig let. Lad os være ærlige, det er et totalt mareridt, og hvem ved, hvornår det er sikkert at rejse igen. Fra turbulens til skrigende babyer er flyvning som en gyserfilm, og genren har udnyttet flyvningens rædsler. Disse fem flysætede gyserfilm fulde af slanger, zombier, spøgelser og selve døden får dig til at genoverveje din næste flyvning.\nSlanger på et fly (2006)\nSom Indiana Jones sagde: "Slanger, hvorfor skulle det være slanger?" Slanger på et fly er den ultimative horrorfilm med flysæt - en thriller med høj oktan med Samuel L. Jackson i hovedrollen.\nFBI-agent Neville Flynn (Samuel L. Jackson) eskorterer et vidne og flyver fra Hawaii til Los Angeles. Men dette er ingen almindelig overførsel, da en snigmorder frigiver en kasse med dødbringende slanger på flyet for at dræbe vidnet. Flynn og resten af passagererne skal binde sig sammen, hvis de vil overleve det dødelige angreb.\nAt klare sig både sjovt og skræmmende, Slanger på et fly har præcis, hvad du ville forvente af en film som denne. For at være mere af en B-film formår filmen stadig at komme under din hud med nogle unødvendige sekvenser af slanger, der glider ind mellem gangene, under sæderne, falder ned fra rumhovedene og bider og klæber på deres ofre. Outlandish, og ikke for svag af hjertet, Slanger på flyet er en god tid fyldt med galskab af B-film.\nDer sker noget mystisk på flyvning 7500. Fra direktøren for The Grudge, Takashi Shimizu, kommer en skræmmende spænding, der holder dig på kanten af dit sæde.\nI filmen afgår flyvning 7500 fra Los Angeles International Airport til Tokyo. Da flyet natten over finder vej over Stillehavet i løbet af sin ti-timers flyvning, lider flyet med turbulens, hvilket resulterer i, at en passager pludselig dør. Uden at vide det for resten af passagererne, frigøres en overnaturlig kraft, der langsomt tager passagererne en efter en.\nAtmosfæren er et af højdepunkterne i filmen, da Takashi Shimizu udarbejder en lun, klaustrofobisk spøgelseshistorie. Flight 7500 er stort set en hjemsøgt film, der er sat på et fly. Shimizu bruger japanske rædselelementer som lange, mørke korridorer og spøgelser, der lurer i baggrunden. Du finder dog ikke nogen langhårede spøgelsespiger på denne flyvning, da Shimizu bruger temaerne død og sorg til at køre historien i stedet for de typiske amerikanske springskræk.\nIngen slanger eller spøgelser er nødvendige for at gøre denne flyvning skræmmende.\nPrimært sat om bord på en passagerfly, Red Eye følger hotelchef Lisa Reisert (Rachel McAdams), der flyver hjem fra sin bedstemors begravelse. På grund af dårligt vejr er flyet forsinket. Mens hun venter på sin flyvning, møder Lisa den uimodståelige Jackson Rippner (Cillian Murphy), og en romantik begynder at blomstre.\nSom held ville have det, sidder de sammen på flyet, men Lisa lærer snart, at dette ikke var tilfældigt. Jackson håber at myrde lederen af Homeland Security. For at gøre det har han brug for Lisa for at omfordele sit hotelværelse. Som forsikring har Jackson en hitman, der venter på at dræbe Lisas far, hvis hun ikke samarbejder.\nRed Eye er en flysæt horrorfilm fyldt med spænding og klassisk spænding, som kun Wes Craven kan trække sig fra start til slut. På baggrund af vores frygt tegner instruktøren en intens psykologisk thriller med stramme kameravinkler, ildevarslende belysning og tæt lukkede rum sammen med en truende skurk og en stærk kvindelig hovedrolle.\nCraven beviste endnu en gang, at han kan skræmme os med Rødt øje.\nÅr efter udbruddet i Raccoon City bringer et zombieangreb kaos til Harvardville lufthavn som Resident Evil: Degeneration begynder.\nUdbruddet begynder, når en overlevende fra den oprindelige hændelse frigør en variant af T-Virus, hvilket får flyet til at gå ned i lufthavnen. Raccoon City-overlevende Claire Redfield (Alyson Court) og Leon Kennedy (Paul Mercier) smides igen i kaos, da de er nødvendige for at begrænse smitten, før den spreder sig.\nVil Claire og Leon være i stand til at afslutte virussen, før det er Raccoon City igen?\nIkke helt indstillet på et fly, Resident Evil: Degeneration er ubarmhjertigt skræmmende og fyldt med non-stop handling. Degeneration vil tilfredsstille fans af franchisen, da filmen er mere trofast over for spillet end live-actionfilmene. Motion-capture CG-animationen er godt udført, hvilket får filmen til at se ud og føles som en 90-minutters cut-scene fra spillene. Filmen har effektive springskræk, en gribende historie og er bestemt værd at se.\nDøden tager fly med Final Destination.\nFinal Destination følger Alex Browning (Devon Sawa) på rejse til Paris med sin seniorklasse. Før start oplever Alex en forudanelse og ser flyet eksplodere. Alex insisterer på, at alle kommer ud af flyet og prøver at advare dem om den forestående katastrofe.\nI kaoset tvinges syv personer, inklusive Alex, af flyet. Øjeblikke senere ser de, når det eksploderer. Alex og de andre overlevende har snydt døden, men døden kommer for dem, og de vil ikke undslippe deres skæbne. Én efter én begynder de overlevende snart at blive offer for den dystre knæ, fordi der ikke er nogen undslippe fra døden.\nFinal Destination tager døden til nye højder. Filmen er fyldt med uventede vendinger og over-the-top dødssekvenser. Hvem kan glemme den berygtede bus scene? Men det er filmens åbningssekvens, der skaber mest angst og spænding. At være både opfindsomme og originale, Final Destination er et dagligt syn i gyserbiograf og leverer måske den mest skræmmende flysekvens nogensinde.\nHvis disse film ikke var nok for dig, tjek disse andre horror-film med flysæt: Flight of the Living Dead: Outbreak on a Plane, Flight: 666, den hitchcockiske thriller Flyplan, og for hvad det er værd, tjek åbningssekvenserne til Freddy's Dead: The Final Nightmare og Ringe.\nRædsel med flysætChris HarperFinal DestinationFlight 7500Red EyeResident Evil: DegenerationSlanger på et fly\n'PG: Psycho Goreman' Kommer udelukkende til Shudder i maj!\nInterview: Clancy Brown om 'The Mortuary Collection' og hans dyrebare karriere\nGennemse Cateories Vælg Kategori Amazon (film) (7) Amazon (serie) (9) AppleTV + (4) Blu Rays (5) Comedy Horror (46) Tegneserier (13) Facebook (serie) (1) Skønlitteratur (39) Fundne optagelser (28) Gore (24) HBO (film) (5) HBO (serie) (7) Gyserbøger (54) Gyserunderholdningsnyheder (10,646) Gyserfilm (236) Horror Series (62) Horror-undergenrer (10) Hulu (serie) (4) Interviews (film) (35) Interviews (serier) (2) LGBTQ Horror (38) Lister (film) (38) Lister (serier) (2) Markedsplads (19) Monster Horror (9) Filmanmeldelser (48) Film (14) Musik (35) Netflix (film) (21) Netflix (serie) (25) Faglitteratur (4) Paranormal (75) Psykologisk rædsel (thrillere) (52) Series Review (8) Gyser (film) (44) Gyser (serie) (15) Slasher (4) Mærkeligt og usædvanligt (35) Streaming af film (65) Streaming-serie (25) Legetøj (2) Trailer (film) (191) Trailer (serie) (37) Sand kriminalitet (43) Videospil (176) YouTube (film) (3) YouTube (serie) (11)


Nyheder Skrevet af BNB | 13.09.13 | 14:43\n»Jeg tror ikke, der er nogen, der er uenige i, at hvis borgerne har betalt for meget i skat, så skal de selvfølgelig have pengene tilbage,« siger Helle Thorning-Schmidt.\nDermed bakker statsministeren op om økonomi- og indenrigsminister Margrethe Vestager (R), der tidligere fredag udtalte, at boligejere, der har betalt for meget i ejendomsskat, skal have deres penge tilbage.\nSagen udspringer af en rapport fra Rigsrevisionen i sidste måned, der retter en skarp kritik af Skat og tidligere såvel som nuværende skatteministre, fordi mange danskere de seneste år har betalt for meget i skat på grund af fejl i Skats ejendomsvurderinger.\nHelle Thorning-Schmidt lægger vægt på, at der endnu ikke er fundet en afklaring af, hvordan de for meget betalte skattekroner kommer tilbage i de danske boligejeres lommer.\n»Vi bliver nødt til at tage det meget alvorligt, at Rigsrevisionen er kommet med deres rapport. Det sidder vi nu og vurderer i Skatteministeriet, og jeg tror ikke, det giver mening at give konkrete svar på, hvad der skal ske i forhold til borgerne, før vi har dykket helt ned i den sag,« siger hun.\nStatsministeren langer samtidig ud efter den tidligere regering, hvorunder de fejlagtige ejendomsvurderinger blandt andet fandt sted.\n»Det gælder mest i forhold til de ejendomsvurderinger, der var under den tidligere regering. Det er ingen tvivl om, at den tidligere regering ikke prioriterede det her spørgsmål. Man ville gerne afskaffe ejendomsvurderinger og prioriterede ikke det spørgsmål,« siger Helle Thorning-Schmidt.


Ny Sara Blædel på vej | News | Politikens Forlag\nDu er her: News » Ny Sara Blædel på vej\nSara Blædel siger: ”Der er gået fire år, siden jeg sidst var sammen med Louise Rick & Camilla Lind, og dengang vidste jeg faktisk ikke, om jeg kom til at skrive flere Rick-krimier. Det skulle afhænge af, om der kom en historie ind i bøtten på mig, som gjorde mig nysgerrig. En historie, som jeg havde lyst til kaste mig over og bruge et år på. Den historie dukkede op en februar aften, mens jeg boede i New York og skrev på ’Den tredje søster’. Pludselig gik det op for mig, hvordan Louise Rick kom tilbage. Og jeg begyndte at se linjerne i den næste historie. Da vi slap Rick, havde hun netop fået orlov i seks måneder efter at have takket ja til et job som drabschef. Nu kommer hun tilbage - som pårørende.”\nLidt om krimien:\nPå Bornholm findes liget af skolepigen Susan, der forsvandt sporløst under en lejrskoletur i 1995. Liget har ligger gemt i en klippesprække i Ekkodalen under et myldrende dække af insekter.\nLouise Rick er på orlov fra sit job i Drabsafdelingen og er i utide blevet kaldt hjem fra sin jordomrejse, efter hendes bror har forsøgt at begå selvmord. Han er sønderknust, fordi hans kone, Trine, igen har forladt ham og deres to små børn. Louise prøver at hjælpe sin bror med at finde Trine, som ikke har givet lyd fra sig, siden hun forlod hjemmet. I sin søgen blandt Trines ting finder Louise et gammelt klassebillede, og det går op for hende, at Trine i sin tid gik i klasse med Susan og Pia og var med på den lejrskoletur, hvor Susan forsvandt …


Sådan er det at være undercover hos Hells Angels | This Unruly\nSådan er det at være undercover hos Hells Angels\nMed stærkt tatoverede arme, motorcykelvest, rødt bandana og lang gedebukkel passer Jay Dobyns til stereotypen på den type person, der ville hænge ud med de hærdede motorcyklister i Hells Angels Skull Valley Charter. Han ville sælge T-shirts for motorcykelklubben med et center, gå ærinder på ugudelige tidspunkter og til sidst bryde brød med personer, der ikke ville tænke to gange over at tage et baseballbat til nogens hoved.\nTo år inde, og Hells Angels havde ingen anelse om, at Dobyns, der var tæt på at få sit patch, var en undercoveragent for Bureau of Alcohol, Tobacco, Firearms and Explosives (ATF). For Hells Angels er patchen ukrænkelig. Efter en skudveksling mellem Hells Angels og Mongols, en rivaliserende rockergruppe, “fandt vi Mongols skåret op i ventilationskanaler, proppet i skraldespande, og nogle flød ned ad Colorado-floden”, sagde Dobyns. “Hvad angår Hells Angels og deres patches, fandt vi ikke en eneste af dem. Hells Angels tager ikke deres patches af for nogen.”\nDet er ikke nogen nem opgave at blive medlem af banden med patches – og Dobyns havde allerede gjort meget mere end blot at løbe ærinder for dem i sit forsøg på at blive budt velkommen i banden.\nDobyns undercover hos Hells Angels. Foto venligst udlånt af Jay Dobyns.\nI nogle tilfælde måtte han endda deltage i overfald, så han fik en smagsprøve på den ondskabsfulde verden, som Hells Angels holder til i.\n“Min reaktion var at kæmpe mig frem til offeret og tage kontrol over offeret, kaste mine slag, både bevare mit dække og beskytte min persona og beskytte offeret mod eventuelle livstruende slagskader”, sagde Dobyns. “Det er et af elementerne i tradecraft.”\nFor Hells Angels var det næppe nok.\nI 2002 nåede kløften mellem Hells Angels og deres legendariske rivaler, Mongols, et kogepunkt. De to bander var involveret i en stor skudveksling på Harrah Casino & Hotel i Laughlin, Nevada. Det var den begivenhed, der førte til, at Dobyns gik undercover.\nDobyns ønskede at få et godt indtryk af, hvor Hells Angels stod i forhold til Mongols, især efter det, der var sket i Laughlin. “Jeg spurgte formanden for Skull Valley Charter, hvad jeg skulle gøre, hvis jeg stødte på en mongol,” sagde Dobyns. “Og han sagde til mig: ‘Det er dit job at dræbe ham.'”\nSom tiden gik, sad Dobyns på de belastende oplysninger fra charterpræsidenten og fortsatte med at få større tillid hos bandemedlemmerne, alt imens en række drab skete i hans kølvand. Et af mordene var særligt brutalt. Hells Angels slog en kvinde ihjel i deres klubhus, pakkede hendes lig ind i et stykke gulvtæppe og skar hendes hoved af i ørkenen.\nDet var et afgørende øjeblik i efterforskningen. Dobyns besluttede, at det var på tide for Hells Angels at se, hvor langt han var villig til at gå for at vise sin hengivenhed og loyalitet. Hvis det virkede, var han med. Hvis det ikke gjorde det, var han død.\n“Vi tog et levende, åndende medlem af vores specialstyrke, fik en mongolsk klipning, klædte ham på med vesten og tog en kriminalbetjent ind for at skabe et gerningssted”, sagde Dobyns. “Vi brugte sminke, dyredele, dyreblod og gravede en lavvandet grav. Så tapede vi hans hænder og fødder med gaffatape og smed ham i graven.”\nDet udspekulerede kneb skulle dokumenteres ordentligt for at overbevise Hells Angels’ ledelse om, at det var ægte.\nDet falske mord, som Dobyns brugte for at blive lappet ind i Hells Angels. Foto venligst udlånt af Jay Dobyns.\n“Jeg bad drabsinspektøren om at få det til at se ud som om, at offeret var blevet slået med et baseballbat og skudt i hovedet”, sagde Dobyns. “Næsten som i Hollywood-stil. Vi fotograferede det. Vi tog billeder af gerningsstedet, og vi tog den blodige mongolvest med tilbage til Hells Angels’ ledelse.”\nDobyns viste vesten til charterpræsidenten, vicepræsidenten, sergenten og et andet medlem af banden. “Enten ville de tro på mig, eller også ville jeg få et baseballbat i baghovedet eller barberbladet ståltråd i halsen,” sagde han.\nDobyns havde præsidenten heldigvis ikke planer om at skille sig af med Dobyns. Faktisk tværtimod: De omfavnede ham, kyssede ham og bød ham velkommen i banden.\nOverbevist om, at Dobyns lige havde myrdet en mongol på brutal vis, ville banden straks slippe af med det fabrikerede bevis. “Vi gik ud i ørkenen og brændte alle beviserne sammen med mongolskåret. De hjalp med at ødelægge beviserne for det mord, vi udsatte dem for, for at dække over forbrydelsen.”\nDobyns havde nu sit plaster, men hans tid i Hells Angels var ved at være forbi.\nUndersøgelsen, der fik kodenavnet “Operation Black Biscuit”, blev afsluttet med ATF-ledere, der anførte, at det var for farligt at fortsætte – selv om Dobyns argumenterede for, at de burde lade ham blive og arbejde videre med sagen. Uanset hvad er han stadig den første politibetjent, der med succes har infiltreret Hells Angels’ kolde og ubarmhjertige verden.\nHvordan sover du med tinnitus?\nHvor kommer prins Harrys enorme rigdom fra?


Særpodcast: Sådan påvirker corona-krisen dansk erhvervsliv\nØkonomi 14 min\nDette er endnu en særpodcast fra Nykredit om corona-krisens påvirkning af dansk erhvervsliv og økonomi. Her vil cheføkonom i Nykredit, Troels Danielsen, fortælle om de foreløbige konsekvenser samt fremtidsudsigterne.\nVi har således fået i denne uge fået nogle af de første tal, der siger noget om betydningen af nedlukningen.\nDet der går hen og bliver afgørende for konsekvenserne for dansk økonomi, er hvordan billedet ser ud i de lande vi eksporterer til, lyder det videre.\nOg så giver billederne fra bedringen i Kina en indikation på, hvad det er vi kan forvente i Danmark.\nLæs også om Nykredits initiativer oven på corona-krisen her: nykredit.dk/corona-hjalp/\nBedre stemning i markederne – men vær klar på flere udsving\nIndikationer om en bremset smittespredning og et stort politisk respons har bidraget til, at markederne har klaret sig bedre over de seneste uger. Det fortæller Frederik Engholm, chefstrateg i Nykredit, i ugens podcast.


Kortere ferie pga. flyforsinkelse? Få kompensation – SweetSamøe: Alt om rejser og natur\nVar du udsat for en flyforsinkelse på din seneste ferie? Førte denne forsinkelse til, at du ankom senere til din feriedestination? Så blev din ferie faktisk forkortet af flyforsinkelsen. Dette er ikke fair, da du har ret til alt den ferietid, som du har betalt for.\nDerfor er det vigtigt, at du får kompensation for din mindskede tid på ferieresortet. Læs med her og find ud af, hvordan du bærer dig ad i processen om at blive kompenseret.\nDu har ret til at blive kompenseret\nDu har faktisk en ret til at blive kompenseret. Dette er noget, som mange ikke ved. Derfor handler det bare om at få fat i en advokat, så du kan få nogle penge af flyselskabet. Så får du måske lidt penge til den næste ferie?\nDet er intet under, at du gerne vil kompenseres. Du havde måske sparet sammen i lang tid, til jeres seneste ferie, som blev forkortet af flyforsinkelse. Så har du også fortjent at være på feriedestinationen i al den tid, som du har betalt for.\nSelvom I måske bare blev forsinket et par timer, har du stadig ret til at kræve kompensation af flyselskabet. Flyselskabet betaler tusindvis af kroner tilbage i kompensation hvert af. Så hvorfor skal du ikke være en af dem, som modtager kompensation for din flyforsinkelse?\nDet er en nem og hurtig proces at blive kompenseret af flyselskabet. Du skal bare have fat i en advokat, som kan klare sagen for dig. Så kan du bare læne dig tilbage, mens advokaten kontakter flyselskabet.\nDu har højst sandsynligt ikke lyst til at bruge en bondegård på en advokat. Hvis du gerne vil gøre det så billigt som muligt, kan du få 3 tilbud på advokater hos JUF. På siden kan du hurtigt danne dig et overblik over de billigste advokater på markedet.\nForrige indlæg Tager du din hund på ferie? Her er 3 tips\nNæste indlæg Tag på en romantisk tur med din partner i Danmarks natur


Bonsai træning i Indien | Gartnerens Have\n28. november 2016 28. november 2016 / Skriv en kommentar\nPå min nylige rejse til Indien fik jeg lavet en hel del bonsai. En af mine opgaver var at raffinere nogle bonsai, og andre skulle formes fra råmateriale. Det blev også til enkelte Shohin, men de fleste bonsai var i mellem-størrelse. Alt arbejde vist herunder er lavet af mig, mens jeg blev assisteret med omplantning (som det kan ses på billederne), mens jeg arbejdede videre på andre bonsai (eller fik en kop kaffe i de 30 graders varme).\nDet viste er kun nogle af de bonsai jeg nåede at arbejde på. Første bonsai i billedserien herunder, er en lokal variant af den Kinesiske Enebær vi kender herhjemme. Den tropiske variant er lidt løsere i væksten og med lysere nåle.\nFør første formgivning.\nHer er det en bonsai set efter den første del af formgivningen, som er første indledende skridt på vej mod en mere færdig bonsai. Tilvækst og yderligere beskæring og snøring vil komme når træet har vokset et stykke tid. Det tager dog ikke ret lang tid i det tropiske klima i Indien.\nSom det kan ses har jeg ladet en del løv være. Det er for at sikre forsat god vækst. Den primære opgave har været at få åbnet stammerne så der kan komme lys ind, som er fundamentet for nyvækst. De yderste skud er klippet tilbage til semihårdt ved, hvilket sender energi til nye skud længere tilbage på grenene. Herefter skal især de stærkest voksende yderste skud trimmes, for at sikre en bedre fordeling af vækst og energi overalt på træet. De yderste skud tager energi fra de svagere længere inde på grene og stammer, og derfor skal den yderste vækst altid beskæres hårdere end den inderste.\nNæste træ som jeg vil vise arbejdet med, er en Kinesisk Enebær med kortere og tættere vækst end den tropiske udgave. Trænet som skov, men med lidt udfordringer i form af stammer, der står lige over for hinanden og som er forkert placeret i skålen.\nFørste billede, er taget efter der er tyndet ud i løvet og nogle grene er snøret og sat i ny position.\nEfter snøring af de mindre grene, og ny placering af stammerne ved hjælp af snøring som også har afhjulpet mangel på bevægelse. En ny skål er valgt til træet.\nManoj Kumar hjælper med at placere træet i den anviste position i den nye skål. Rødderne beskæres ikke for at sikre træets sundhed.\nTræet er flyttet til den nye skål, og placeret i venstre side, da bevægelsen i træet/skoven er mod højre. Som det er tydeligt at se, betyder det at nogle rødder skal beskæres for at den kan være i skålen.\nAssistenterne omplanter træet uden at beskære rødder.\nEn større skål bliver anvendt til dobbelt-potning.\nFordi det ikke er sikkert at fjerne de overskydende rødder, som er tilovers efter skoven har fået ny position, bliver træet dobbelt-pottet. Det vil sige at træet placeres i en ekstra og større skål, som så senere fjernes når rødderne er beskåret over nogle gange. De overflødige rødder reduceres over tre — fire beskæringer, så de øvrige rødder kan få tid til at overtage vandforsyningen uden stress. Derefter kan den ekstra skål fjernes.\nPlacering af skål-i-skål justeres.\nEn anden Enebær, der har brug for justeringer. Efter beskæring af de overbevoksede grene, er træet blev snøret og forsigtigt genplantet i en ny skål uden, at røre (beskære) rødderne. Det døde ved er også bearbejdet som en del af genopretningen af træet.\nBilledet er taget efter udtynding af løvet, snøring og formgivning som understreger bevægelsen i træet. Der er ikke et før-foto. Det nåede jeg ikke lige.\nGrenene er nu justeret i detaljen, og har brug for vækst for at skabe balance og udvikle løvskyer. I det tropiske indiske klima vil det ikke tage ret lang tid. det døde ved har jeg bearbejdet med powertools.\nAssistenten placerer træet i en ny skål. Rødderne beskæres ikke, for at sikre træets sundhed.\nNu fastgøres træet i den nye skål, og bliver samtidigt rettet op så det hælder mere fremover og får en bedre bevægelse.\nNæste træ, er en Shimpaku Enebær. Her er det midlertidigt taget ud af skålen, for at kunne arbejde med det. Træet ændres fra opret til kaskade-stil. Det kræver grundig beskæring og en ny position.\nFør arbejdet begyndes.\nDen nederste del af træet er her beskåret og træet er tiltet så det kan formes som kaskadetræ.\nGrenstrukturen set fra oven.\nTræet i sin nye position og sat i en midlertidig skål efter den første og indledende formgivning. Herefter skal træet gro, og sætte ny vækst så det kan bringes et skridt videre.\nNæste. Også et træ, der bliver til kaskade. Simpelthen fordi det inviterede til det. Også her handler det om den første del af formgivningen. Man skal ikke misforstå, at man ofte ser på bonsai-demonstrationer, hvor det ligner man laver en færdig bonsai på en gang. Det gør man ikke. Træet skal formes over flere gange, og de viste eksempler er netop den indledende øvelse, der skal følges op af efterfølgende beskæringer og ny snøring etc. Det viste er blot første skridt på en lang udvikling.\nDen første formgivning sætter retningen, og det fremtidige arbejde forfiner og fuldfører det som blev startet.\nEfter. Det væsentlige, og interessante, i det her træ findes i den dramatiske bevægelse i stammen. Det er her sjælen i træet findes.resten af træet bør derfor bygges op om det. Derfor fulgte jeg bevægelsen i stammen og understregede det ved at forme træet som en kaskadebonsai. Det var det træet inviterede til. Jeg bearbejdede også det døde ved, for visuelt at gøre stammen tyndere nogle steder, og får at tilføje alder.\nTil sidst nogle enkelte fotos af andre træer jeg fik lavet under mit ophold i Indien.\nEn opret bonsai, lagt ned og designet som flådebonsai. Bliver omplantet.\nEn enebær i Shohin størrelse.


Inventar & display til kontorforsyning & butik | Stort udvalg\nFlytning var lig med nyt inventar hos Lynge Papir & Kontor A/S.\nLynge Papir & Kontor A/S i Silkeborg flyttede til større lokaler og mente, at de i den forbindelse skulle bruge nyt inventar, så butikken kunne få et nyt og inspirerende udtryk. Skulle der indrettes med basisinventar, eller skulle der sættes koncepttanker og ideer i spil?\nValget blev det første. Markedet blev screenet, og to tilbud kom på bordet. Efter videre afstemning blev PRIP Inventar valgt som leverandør, og samarbejdet kunne begynde. ”Det har været en meget speciel og lærerig proces for mig, og for os som virksomhed, men jeg føler, at vi har truffet de rigtige valg”, fortæller virksomhedens direktør.\nBegejstringen over samarbejdet var stor, da direktøren blev spurgt, hvordan hele processen havde været. Han fortæller, ”Teamet hos PRIP Inventar har leveret en rigtig god service, og ikke mindst sparring, for at få butikken til at se ud som den gør”. Han fortsætter, ”vi er meget tilfredse med den behandling, vi har fået hos PRIP Inventar”.\nLynge Papir & Kontor undgik at bestille for meget eller forkert inventar, da konsulenten fra PRIP Inventar, med tekniske tegninger kunne regne præcist ud, hvad der skulle bruges af hyldemeter, kroge mm., så det rigtige blev købt fra starten af.\nFra virksomheden lagde deres ordre til levering, gik der ikke længe. Og var der reklamationer, var direktøren meget tilfreds med administrationen fra PRIP Inventars side. Han fortæller, ”reklamationer og anden form for henvendelse bliver behandlet hurtigt og meget professionelt, og vi har ikke oplevet, at et problem ikke har kunnet løses”. Han afslutter ”vi vælger PRIP Inventar igen, hvis vi skal have suppleret op”.\nLøsningen er meget fleksibel\nHos Lynge Papir og Kontor mener de, at løsningerne fungerer efter hensigten, og de er glade for den store fleksibilitet, løsningen giver dem. Muligheden for at kunne hænge produkter fra gulv til loft ved hjælp af forskellige rillepanelløsninger, som giver uendelige muligheder for virksomheden, som har mange småting i deres produktsortiment.\nHar Lynge Papir og Kontors historie givet anledning til tanker omkring fornyelse af dit butiksinventar, kan vi altid kontaktes på telefon 81102030, eller email info@prip-inventar.dk