For mange feberbørn fylder på hospitalerne, siger læger. “Det er blevet enormt ressourcekrævende at skulle forholde sig til snot.“\nSLØJ Hvornår er man syg nok til hospitalet? Det vil en gruppe børnelæger nu forsøge at oplyse landets forældre om. Arkivfoto: Ulrik Jantzen, Ritzau Scanpix\n6. august 2018⋅\nBørn, der fejler ukomplicerede lidelser, hober sig op på landets akutafdelinger og hos vagtlæger, selv om de burde blive hjemme. Børnelægerne undrer sig: Hvad driver forældrene ind på akutafdelingerne om natten? Historien sætter sundhedsvæsenets største problemstilling på spidsen: Vi har ikke rigtig råd til at tage imod de raske børn. Men måske har vi heller ikke råd til at lade være.\nVideoen begynder, og en kvinde toner frem. Hun ser på dig – seeren.\n“Puha,” siger hun indfølende. “Du har godt nok kastet meget op, hva’? Og der er diarré i alle dine bleer.”\nEt billede, der viser et grædende barn, toner frem i stedet for kvinden. Så begynder en barnestemme at tale.\n“Mor, husk nu på, at opkast og diarré er meget almindeligt,” siger den. “Det er næsten altid ufarligt og går tit væk i løbet af nogle dage. Jeg bliver næsten altid rask helt uden medicin.”\nVideoen fortsætter med flere råd fra barn til mor om sygdom. Feber er ikke farligt i sig selv, siger barnet blandt andet. Med vand og en smule smertestillende medicin kan man komme langt. “Mor, så venter vi lige et par timer og ser, hvordan det virker,” siger barnestemmen til sidst.\nOg dét er måske det vigtigste råd overhovedet, siger læge på Rigshospitalets Børneafdeling, Morten Schrøder, der har sendt mig videoen, som er en del af et nyt initiativ under navnet Børnelægens Børnetips.\n“Som børnelæger har vi de senere år oplevet, at der er kommet et kæmpestort pres på børneafdelingerne og et stort krav fra forældrene om, at alt fra banal ørebetændelse og øjenbetændelse til forkølelse eller måske noget roskildesyge skal ses akut klokken 02 om natten. For at sige det lidt firkantet,” siger han.\nFilmen er et forsøg på at løse netop den problemstilling. I skrivende stund har børnelægerne bag projektet indgået et samarbejde med blandt andre Lægehåndbogen, Patienthåndbogen og Akutberedskabet i Region Hovedstaden – herunder 1813-telefonen – men mangler stadig at rejse flere penge til projektet. Videoen er et forslag til en prototype, og som vi derfor ikke kan vise her i artiklen. Det er tanken, at Børnelægernes Børnetips vil fremstille korte videoer til forældre om sygdom via en app, hvis enkle formål er at rådgive nutidens forældre, som ellers møder op på skadestuen eller ringer til lægevagten.\n“Det er, som om der er nogle enormt simple tiltag – det, man kunne kalde bedstemors gode råd – der er forsvundet for nogle af forældrene,” siger Morten Schrøder. “Og det er dem, vi gerne vil genintroducere.”\nBonusinfo: Tanken med Børnelægens Børnetips er at udgive en app med otte film, som uddanner forældrene til at se forskel på alvorlig sygdom og lidt mindre alvorlig sygdom som for eksempel ukompliceret diarré, øjenbetændelse eller feber. Planen er, at appen skal blive tilgængelig omkring 2019 eller 2020.\nNår Morten Schrøder taler om “bedstemors gode råd”, så er der tale om en fornemmelse, som jeg møder hos en del børnelæger.\n“Vi har meget travlt i vores samfund, og vi mister måske noget basal sparring og nærvær. Man har ikke længere mor eller svigermor inde over, som kan sige: Det der, det er faktisk helt normalt,” siger formand for Dansk Pædiatrisk Selskab Malene Boas, som jeg taler med over en telefon. “Og hvis man har, er det ikke altid, at man tør stole på deres råd. For er det nu ikke bare forældet?”\nBegge børnelæger møder og taler jeg med, fordi jeg i juni blev bedt om at være ordstyrer på en debat om præcis samme emne til en konference for et par hundreder børnelæger fra hele landet. “Pædiatri til folket: Akut adgang til en børnelæge for alle?” lød overskriften i programmet, og både Morten Schrøder og Malene Boas sad i panelet for at diskutere udfordringen.\n“Der bliver henvist flere raske børn, som ikke fejler noget,” siger Malene Boas, da jeg ringer hende op inden debatten. “Og selvfølgelig skal der være en del raske børn, for at vi fanger alle de syge, men der er bare en større del raske børn nu end førhen.”\nDet sidste er vigtigt. Både Malene Boas og Morten Schrøder – og flere andre børnelæger, jeg taler med – understreger, at der på akutafdelingerne skal være plads til en vis portion raske børn. Hellere, at der møder lidt for mange op end lidt for få.\nSagen er bare, at noget tyder på, at der møder for mange op – og i hvert fald flere end tidligere.\nBonusinfo: En analyse af danskernes brug af Sundhedsvæsenet fra Sundhedsdatastyrelsen viste i 2016, at der er forskel på, hvor meget danskerne i de forskellige regioner bruger sundhedsvæsenet. Region Hovedstaden har den største andel borgere, der behandles på sygehuset – og tilsvarende det største udgiftsniveau per borger overhovedet.\nI april 2017 udkom undersøgelsen af børns kontakter med hospitalsvæsenet i Region Hovedstaden på baggrund af tal fra 2013. Resultatet er slående: 22 procent af de 0-4-årige børn, der møder op på akutafdelingerne – i alt cirka 8.800 børn – er såkaldte storforbrugere af de akutte kontakter. Det vil sige, at de i løbet af 2013 opsøgte akutafdelingerne fire eller flere gange.\nMan kan ikke konkludere, at alle 8.800 børn mødte op til overflødige besøg, men diagnoserne var i de fleste tilfælde i den lettere ende og handlede om feber, infektioner og andre lidelser, der kunne have ventet til et besøg hos egen læge dagen efter.\nDer findes ikke undersøgelser af problemstillingen på landsplan, og flere børnelæger fra hovedstaden fortæller mig, at de opfatter det som om problemet er blevet større i hovedstaden efter akuttelefonen 1813 blev etableret i 2014 – hovedsageligt fordi, børnene nu ikke længere skal til vagtlæge, men altid direkte ind på en akutafdeling i Hovedstaden. “Men det er,” siger Malene Boas, “min helt klare fornemmelse, at det her er noget, der sker over hele landet.”\nPå Odense Universitetshospital er man gået så langt som til at tilbyde udkørte og overbekymrede forældre en overnatning eller to til at få samling på sig selv, hvis de møder ind med et barn, der ikke vil sove eller græder meget, skrev Kristeligt Dagblad i maj. Simpelthen fordi deres adfærd er usund for barnet.\nMen mindre kan også gøre det. Det er almindeligt, at sløje børn, der ikke er så syge, at de har brug for at blive indlagt, befolker akutafdelingerne om aftenen, forklarer Morten Schrøder, der er børnelæge på Rigshospitalet (og i øvrigt lige hjemvendt fra en nattevagt, da jeg taler med ham).\n“Det er ofte ikke hensigtsmæssigt for børnene at blive hevet ud af sengen og sidde og vente i en lægemodtagelse et eller andet sted,” siger han.\n“Og rigtig mange forældre er jo også rigtig trætte af at komme hen til mig klokken halv 11 med et træt barn og måske med to andre børn, hvorefter jeg siger: ‘Ja, jeres barn er småsygt, men det er ikke farligt, I skal bare gå hjem og gøre de her simple ting.’ Så bliver de jo sådan: ‘Hvorfor kunne I ikke sige det i telefonen?’ Eller: ‘Hvorfor vidste jeg ikke det på forhånd?’”\nOg endelig, som Morten Schrøder siger, det vigtigste:\n“På sådan en nat som i nat skal jeg både håndtere alle de mindre farlige og ikke akutte henvendelser, der kunne være blevet hjemme, samtidig med at jeg hele tiden løber ind og ud af stuer hos børn, der er meget syge eller rent faktisk er ved at dø,” siger han.\n“Og jo mere tid de raske børn tager, jo mindre tid er der til de syge. Der er sket et kæmpe skred i hvert fald de seneste fire-fem år i antallet af banale henvendelser, der gør, at den energi og tid, vi gerne vil bruge på de rigtig syge børn, er blevet mindre.”\nDén udvikling kan aflæses i sundhedsvæsenets regnskaber. For selv om der på landets akutafdelinger er tale om et mindre hjørne af sundhedsvæsenets virkelighed, er det et illustrativt et. Det forklarer præcist, hvilket dilemma sundhedsvæsenet står i lige nu mellem hensynet til brugerne og hensynet til pengene.\nBonusinfo: I 2000 kostede hospitalstjenesterne statskassen lige over 80 milliarder kroner. I 2017 lå prisen lige under 120 milliarder kroner.\nUndersøgelsen fra Region Hovedstaden, der viste, at der i 2013 var 8.800 børn, der var storforbrugere af akutafdelingerne, undersøgte også flere andre spørgsmål.\nBlandt andet, hvor meget det kostede regionen i kroner og øre. Omkring en halv milliard kroner ud af de i alt 2,3 milliarder kroner, der blev brugt på at behandle børn samlet set.\n“Der er virkelig meget økonomi i det her,” som Morten Schrøder siger. “Så hvis vi kan reducere antallet af henvendelser med bare fem procent, taler vi millioner, der kan spares hvert år på landsplan.”\nOg lige præcis dét – at spare, hvor det er muligt – er noget, som de, der styrer sundhedsvæsenet, er stærkt interesserede i for tiden. Af samme årsag er det tal, som oftest nævnes i forbindelse med sundhedsvæsenet for tiden, nok dette:\nHvert år siden 1999 er sygehusene – der i dag bestyres af Danske Regioner – blevet bedt om at levere to procent “meraktivitet”, som det hedder, for de samme penge. I økonomiaftalen for 2018 er regionerne og regeringen blevet enige om at suspendere kravet for i år, imens man arbejder på en ny model. I praksis har kravet betydet, at visse dele af sundhedsvæsenet er blevet nødt til at spare, fordi andre har slugt flere penge over årene.\nMen afskaffelsen af kravet om at effektivisere for to procent hvert år fjerner ikke den udfordring, som kravet var et forsøg på at løse – nemlig at visse dele af sundhedsvæsenet sluger flere penge for hvert år, der går. For sagen er, at det er enøjet blot at se på besparelserne, hvis man vil forstå, hvilken økonomisk situation sundhedsvæsenet befinder sig i for tiden.\nForklaringen kan findes i dette tal:\n(Også kendt som 50 milliarder)\n… Så meget er det offentlige forbrug på sundhedsområdet steget fra 2000 til 2017, viser tal fra Finansministeriet fra juni i år. Det svarer til en forøgelse på 40 procent.\nEller sagt på en anden måde: I 2000 udgjorde udgifter til sundhedsvæsenet cirka seks procent af Danmarks bruttonationalprodukt. I 2017 fyldte det 7,75 procent af BNP.\nUdviklingen er primært drevet af en stigning af udgifter til hospitalstjenester. I 2015 var der simpelthen flere danskere, der kom på sygehuset end i 2005. Dengang blev én ud af tre borgere behandlet på sygehuset, mens det gjaldt for godt 45 procent i 2015. Den afdeling af vores sundhedsvæsen, der koster flest penge, er vores hospitaler – og det er lige præcis hospitalerne, vi bruger mere end tidligere.\nSkyldes det så, at raske mennesker vælter ind på hospitalet? Næppe. Alle demografiske undersøgelser af udviklingen peger på en aldrende befolkning med flere kroniske sygdomme som hovedårsag. Men tallene rejser spørgsmålet om prioritering: Hvis der skal være råd til de rigtig syge, hvad skal vi så gøre ved dem, der i det store og hele er raske?\nFor Morten Schrøder er det ikke et svært spørgsmål at besvare.\n“I de der 1813-tilfælde er det måske 80 procent, der burde være blevet hjemme,” siger han. “Vi vil slet ikke af med alle de 80 procent, men hvis vi kunne reducere det bare lidt, er der rigtig meget vundet for børnene og deres familier, og som en vildt positiv sidegevinst kan lægerne komme til at bruge deres tid på de rigtig syge børn. Det er blevet enormt ressourcekrævende at skulle forholde sig til snot.”\nJeg ringede til 1813 for at høre, hvordan de oplever tilstrømningen af bekymrede forældre. I en mail fik jeg oplyst, at Akuttelefonen 1813 årligt får cirka 140.000 opkald vedrørende børn 0-3 år, hvoraf cirka 35 procent af opkaldene visiteres videre til de fem hospitaler med børnemodtagelser og børneafdelinger til nærmere vurdering. Både antal opkald og henvisninger er uændret gennem de sidste fire år, og der findes ikke konkrete data, der viser, at otte ud af ti af besøgene er overflødige. Men netop initiativer som Børnelægens Børnetips kan forhåbentlig få dem, der findes, ned, skrev direktør for Akutberedskabet Freddy Lippert i mailen.\n“Det er en rigtig god løsning for børnefamilierne, og det kan være med til at styrke visitationen til hospitalerne yderligere, så de børn, der har brug for at blive tilset af en børnelæge, kommer ind på hospitalerne, mens de børn, som ikke har brug for det, kan blive derhjemme og komme sig.”\nPå sin vis kan regnestykke om de syge og de raske lyde enkelt. Men hvad der giver mening på en lommeregner, giver ikke altid mening direkte i virkeligheden. Det er dilemmaet:\nDe forældre, der møder op på hospitalerne, betaler for systemet over skatten for at have netop den mulighed. Har vi råd til at afvise dem, hvis vi ved, at deres tilfredshed med systemet ryger over bord samtidig?\nEller som en af børnelægerne på et tidspunkt pointerer under paneldebatten, da hun rejser sig op for at spille djævelens advokat: I forsamlingen af børnelæger kan de nemt blive enige om, hvad der er relevant at henvende sig med, og hvad der er irrelevant. Men har de ikke også selv henvendt sig til en ekspert med et computerproblem, som i udgangspunktet var nemt at løse, men som de alligevel ikke havde viden eller tålmodighed til at klare selv?\nMorten Schrøder kan sagtens se en risiko ved ikke at tage alle bekymringer alvorligt.\n“Det er en af vores vigtigste funktioner som børnelæger, at vi møder forældrene i den bekymring, de har,” siger han.\n“For hvis ikke vi tager det alvorligt, føler forældrene ikke, at de får en god service. Og så kommer der i øvrigt flere genkontakter.”\nRegnestykket afhænger af brugerne – i dette tilfælde forældrene. Så hvad er det, der er kendetegnende for de forældre, der møder op?\nTil konferencen taler lægerne i udbredt grad om en bekymringskultur blandt nutidens forældre.\nFamilievejleder Lola Jensen (kendt fra Go’ morgen Danmark på TV 2) er også blandt paneldeltagerne. I sit oplæg opridser hun en historisk udvikling i det danske forældreskab over de seneste årtier. Engang var børn nogle, der kun skulle ses og ikke høres. I dag – hovedsagelig efter 1960’ernes pædagogiske revolution – er børn nogle, man forhandler med.\nEller, som hun på et tidspunkt spidsformulerer det: Nutidens forældre er med rette gået væk fra kæft og trit – men de skulle aldrig have forladt ambitionen om at give deres børn retning.\nPå den baggrund er det naturligvis nemt at tale om curlingforældre. Men begrebets negative klang stemmer alligevel dårligt overens med det faktiske billede af forældrene til storforbrugerbørnene.\nDet billede tegnede Region Hovedstaden nemlig også i deres undersøgelse fra april 2017. For de 8.800 børn gjaldt det, at:\nForældrenes uddannelsesniveau havde stor betydning. Børn med forældre uden uddannelse ud over grundskolen havde en markant øget risiko for at være storforbrugere. Hvis det gjaldt begge forældre, havde barnet 78 procent større risiko for at være storforbruger.\nDet havde betydning, hvilken plads i børneflokken barnet havde. Førstefødte børn havde 33 procent større risiko for at være storforbrugere sammenlignet med børn, der var født som nummer tre i en familie.\nMorens alder ved fødslen havde også betydning. Børn med unge mødre (16-25 år ved fødslen) havde 37 procent større risiko for at være storforbrugere.\nForældrenes herkomst havde betydning. Børn med en eller begge forældre, som var enten indvandrer eller efterkommer havde en øget risiko for at være storforbruger med henholdsvis 28 og 10 procent.\nBegge forældres eget akutforbrug gjorde en stor forskel. Risikoen for, at barnet var storforbruger, var øget to en halv gang, hvis moren selv var storforbruger, og to gange, hvis faren var storforbruger.\n“Der sås således en række sammenhænge, der kunne tyde på, at der findes et familiemønster blandt især familier uden uddannelse, hvor både børn og voksne har mange akutte kontakter,” opsummeres det i rapporten.\nEller sagt med andre ord: Hvis der er tale om curlingforældre, er curling ikke nødvendigvis en disciplin, der er forbundet med at have mange ressourcer.\nFormand for Dansk Pædiatrisk Selskab Malene Boas taler ikke om en curlingkultur. For hende viser udviklingen slet og ret, at al den oplysning, der er blevet tilgængelig over de senere år, også har en bagside.\n“Det er helt sikkert, at internettet har betydet noget. I den tid, hvor jeg har været læge, er folk blevet meget mere oplyste om sundhed. Og det er enormt positivt. Da jeg startede som friskbagt læge, kendte folk ikke forskel på virus og bakterier, og der var simpelthen en manglende viden om helt grundlæggende anatomi og sygdomsforståelse. Det har folk på en helt anden måde i dag,” siger hun. “Men når man læser om ting, bliver man også meget mere bekymret.”\nParadoksalt nok har netop den erkendelse ført til oplysningsprojektet Børnelægens Børnetips. Jeg spørger, hvordan børnelægernes app skal bidrage med noget, der ikke allerede findes derude.\n“Den helt afgørende forskel er, at den information, der findes nu, faktisk er for omstændelig, for kompliceret og for svær at forstå,” siger Morten Schrøder.\nDet bliver, med hans ord, “en smule teknisk”, men forklaringen er denne:\nDen officielle sundhedsinformation, der findes, har oftest en diagnosebaseret tilgang til sygdomme i stedet for en symptombaseret, mener Morten Schrøder.\n“Læger tænker sådan, at der er nogle stafylokokker, som laver infektion i huden. Men det, forældrene ser, er et barn, der har udslæt med sår, som der er noget væske i,” siger han.\nSundhedsinformation generelt bør tage udgangspunkt i det, som forældrene ser.\n“Den information, folk finder frem til nu, kan de ofte ikke forstå, eller også – og mere hyppigt – lander de i det problem, at det er nogle dårlige eller forkerte råd fra nogle fagligt meget svage sider som slyngebarn.dk eller altomminmave eller en Facebook-gruppe,” siger han.\nI sidste ende, siger Malene Boas, er problemet ikke kun forældrenes. Det er også lægernes eget.\n“Der eksisterer en nulfejlskultur blandt forældrene, der skyldes, at vi har fået en helt anden forståelse for, hvor vigtig barndommen er. Men den nulfejlskultur gælder også for lægerne. Vi ønsker vores børn det allerbedste og samfundets børn det allerbedste, og vi ønsker ikke at tage fejl, vi ønsker at være helt sikre i vores vurdering af, hvorvidt de her børn har det godt nok,” siger hun. “Så der er bare en større forsigtighed.”\nForsigtigheden har også fundet vej til oplysningsfilmen.\n“Som du ser, er der meget, vi kan gøre derhjemme,” siger barnet. “Men du skal ringe til lægen, hvis det her sker: Hvis jeg drikker mindre og mindre eller kaster alt op med det samme, selv om jeg drikker små portioner. Hvis jeg tisser mindre og mindre, selv om jeg har prøvet at drikke nok. Hvis jeg har virkelig ondt i maven, og smertestillende slet ikke hjælper. Hvis jeg er mere og mere sløv, og du har svært ved at få kontakt til mig mere,” siger hun.\n“Eller hvis det hele går den forkerte vej, og du stadigvæk er bekymret, selv om vi har prøvet alle rådene i filmen.”


Topliste online casino spillemaskiner Medusa 2\nBonanza Megaways er en ud af mange ret nye spilleautoamter med featuren Megaways. Megasways spilleautomater findes i et utal af varianter som Medusa Megaways, Pemple Tumble Megaways, Raging Rhino Megaways og et hav af andre varianter. Vi har i denne artikel valgt at kigge lidt nærmere på Bonanza Megaways som du blandt andet finder på Royal Casino. Spillet er udviklet af Big Time Gaming som forøvrigt står bag stort set alle Megaways spilleautomater. Det fornurlige ved disse spilleautoamter er at antallet af gevinstlinjer ændrer sig konstant undervejs i spillet.


CORONAKRIGER-20 - Tobaksgaarden\nFortælling og sprøde popsange af SUSAN ØRUM\nlør 24 okt 2020 kl. 20:00\n“Det hele begyndte måske i en fjern provins i Kina, og min egen fortælling om coronakrigerne starter i Hvidovre, da jeg i starten af marts 20 ender på skadestuen med et brækket håndled og forundret ser falckreddere i rumdragter køre dødssyge mennesker ind på bårer. Præcis en uge efter ender jeg alene samme sted…”\nCORONAKRIGER-20 er autentisk moderne dansk fortælling tilsat sprøde popsange. Fortæller og sanger Susan Ørum er solidt bakket op af multimusiker Tom Lindby, og de sender forestillingen afsted i et set up med afspærringstape og håndsprit som naturlige ingredienser. Der venter publikum en oplevelse med plads til både det gode grin, alvor og iørefaldende musik.\nEfter showet holder vi artisttalk,\nhvor Susan Ørum går i dialog med publikum.


Rapidus » Nano kan blive næste Øresundsplatform\nNano kan blive næste Øresundsplatform\nNano-området kan blive næste tilføjelse til platformene i Øresund Science Region. En ansøgning om EU's Interreg-midler er indsendt for Projekt Nano Øresund. Bag ansøgningen står Region Skåne, Danmarks Tekniske Universitet og Øresundsuniversitetet. En beslutning om økonomisk støtte ventes inden længe fra Öresundskomiteens beslutningsorgan for Interreg-midler.\nProjekt Nano Øresund skal arbejde med at udvikle nye uddannelser, undersøge regionens erhvervsliv med henblik på eksisterende og mulige nano-projekter samt kortlægge mulige samarbejder omkring eksempelvis indkøb af udstyr. Første skridt efter en positiv Interreg-beslutning bliver at ansætte en projektleder. Om Nano Øresund også bliver en Øresundsplatform, er et senere spørgsmål, men det ligger lige for.\n-- Det er en ikke helt unaturlig tolkning, eftersom alle platformene er begyndt på denne måde som Interreg-projekter, siger Øresundsuniversitetets chef Bengt Streijffert.\nI dag er der seks Øresundsplatforme: Medicon Valley Academy, Øresund IT Academy, Øresund Food Network, Øresund Environment Academy, Øresund Design og Øresund Logistics.


Mads P: Jeg er lige så god som Van Aert, va... | Feltet.dk\n20. december 2021 19:00Foto: Sirotti\nMads Pedersen er fortrøstningsfuld forud for 2022-sæsonen. Danskeren tror på, at han kan køre lige op med dette års stærkeste brostensryttere.\nRadio Tour diskuterer: Får vi en dansk vinder af Paris–Roubaix indenfor de næste tre år?\nDette er tredje artikel om Mads Pedersen baseret på danskerens virtuelle pressemøde i sidste uge. Du kan her læse henholdsvis første og anden artikel.\nDet står efterhånden klart, at Mads Pedersen vil have de store sejre.\nEn sejr i Kuurne-Bruxelles-Kuurne, etapesejr i PostNord Danmark Rundt og i Norge Rundt er bare ikke nok for den tidligere verdensmester.\nI stedet er det udsigten til et verdensmesterskab i Australien, en Tour de France med start i Danmark samt udsigten til endnu et Paris-Roubaix, der tænder gløden. Men danskeren er langt fra den eneste om de mål.\nFor at vinde i de løb skal danskeren blandt andre besejre Wout Van Aert, men trods belgierens stærke spurtevner fastslår Mads Pedersen, at han stoler på sin spurt overfor Jumbo-Visma-stjernen.\n“‘Any day," siger Mads P, der forud for 2022-sæsonen ser sig selv som værende på samme niveau som Van Aert, Mathieu van der Poel og Kasper Asgreen.\n"Jeg er lige så god som dem. Jeg har slået dem før, og jeg kan gøre det igen.”\nSelvtilliden er ikke til at rokke, om han så ‘var røget ud af bagdøren 40 kilometer tidligere’ i Paris-Roubaix. Og den selvtillid har fulgt Pedersen fra barns ben af.\n“Jeg tror meget kommer fra, hvordan man har lært det hjemmefra. Det er ikke, fordi mine forældre nogensinde har pacet mig eller mine brødre. Overhovedet ikke. Men vi har altid fået at vide, at det er okay at tro på sig selv og sætte overliggeren højt,” indvier Pedersen, som deler ud af sin livsfilosofi.\n“Nogle gange er der bare modstand. Men modstand gør dig kun stærkere, og hvis du kan blive ved med at tro på egne evner, selvom det ikke går din vej, så skal man nok nå langt i livet.”\nHåber på regn i Roubaix\nModstand var der rigeligt af i Helvedet i Nord. Årets Paris-Roubaix var barbarisk med mudder og regn dagen lang - forhold der var helt ideelle for danskeren, som stadig ærgrer sig over udfaldet med et exit efter et styrt i Arenberg.\n“Jeg er bare brandærgerlig over, at det var endnu en misset chance. Og især, når nu det var sådan et vejr, som jeg har håbet på i lang tid. Nu håber jeg bare på, at det bliver regnvejr igen næste år,” slår Mads P fast.\n“I Roubaix var udskilningen sket, og jeg sidder der. I midtugen kørte jeg Eurometropole, og der blev jeg treer. Formen var der, og det var det vigtige for mig lige op mod Roubaix at vide, at jeg var klar. At det så går galt giver mig bare blod på tanden til at sidde der igen næste år,”\nStyrtet i Arenbergskoven har dermed blot gjort, at taktikken til næste års udgave er krystalklar.\n“Det, der gik galt i år, kan jeg helt klart bruge som en motivation til at komme tilbage endnu stærkere og sidde der igen. Jeg skal med de første igennem Arenberg-skoven og så videre derfra,” lyder det stædigt fra Trek-Segafredo-rytteren.\nOm der skal satses på spurten eller skal køres udefra vil danskeren ikke lægge sig fast på. Sejrene i Kuurne-Bruxelles-Kuurne og Gent-Wevelgem beviser styrken i spurterne, mens de lange angreb i Flandern Rundt i 2018 og ikke mindst til verdensmesterskaberne i 2019 i Yorkshire beviser udholdenheden.\nDet faktum pointerer hovedpersonen også selv.\n“Nogle år har jeg gjort det på den ene måde, og andre på en anden. Det kommer virkelig an på løbet, og hvordan det bliver kørt. Jeg skal bruge mine styrker for at vinde løbet. Der er ikke noget, der er rigtigt eller forkert,” udtaler Pedersen og fortsætter.\n“Så længe, man kommer først over stregen, så er det lige meget, hvor langt ude man er kørt. Så for mig handler det om at læse løbet. Det kommer også meget an på, hvordan de andre vil køre deres løb,” understreger han.\nOmplacering af Paris-Roubaix ændrer sæsonen\nTil næste år køres Paris-Roubaix en uge senere end vanligt, og det gør sæsonplanlægningen til en anden størrelse. Det bliver ganske specielt i Pedersens øjne.\n“Der, hvor man skal time den rigtig i forhold til de to løb, det er ikke at køre for meget inden. Det vil sige, at man skal passe på med at køre for cykelløb, inden klassikerne starter, fordi du skal holde topformen en uge mere. Den uge kan bare have kæmpe betydning, hvis man ikke gør det rigtigt,” fastslår han.\nSelv har danskeren tænkt sig at holde benene igang fra Flandern Rundt til Paris-Roubaix med et løbsnummer på ryggen.\n"Nu har jeg selv et etapeløb, Sarthe (Circuit Cycliste Sarthe, red.), ind imellem Flandern og Roubaix. Man skal tage etapeløbet med i overvejelserne. Så det kan godt være, at man måske skal skrue ned for et par løb tidligere på sæsonen,” fortæller Pedersen.\nNetop at skrue ned for de tidligere løb er danskeren efter sigende vant til. I hvert fald har Trek-Segafredo-rytteren af nogle eksperter fået prædikatet at være en langsom starter. Det postulat er dog intet problem, til når jagten efter brostenstrofæet sættes i gang i april.\n“Jeg tror på, at vi (Pedersens træner, red.) har styr på det sammen, og at vi nok skal ramme den. Jeg kan godt lide at træne. Det er slet ikke det. Men jeg kan også godt lide at køre løbene og køre mig i form med dem. Det er nok også derfor, at jeg altid har fået at vide, at jeg var en dårlig starter,” forklarer han.\n“Så det bliver en godt mix at få løbene, hvor man får lidt tæv. Man kører også lidt form på og får lidt fart i benene. Og så køre noget stabil træning. Og køre lidt mindre træning, nu hvor Roubaix er rykket en uge og stadigvæk køre næsten den samme mængde løb, måske tage et eller to ud for at få noget distance på træningerne,” fortsætter han.\nMen selvom Paris-Roubaix bliver et af sæsonens absolutte topmål, betyder det ikke, at formkurven skal toppe på den ene dag i april.\n“Jeg har prøvet det der med at spille på én hest. Bygge hele ens formkurve op efter det ene løb. Og det har jeg lært er forkert. Det tror jeg også, at jeg sagde sidste år. Det er så svært. Det tror jeg ikke er den rigtige vej for mig at gå. Det er mere at skyde med spredehagl og så være klar i de dage,” fortæller Pedersen.\nI den næste og sidste artikel deler Mads Pedersen sine tanker om Tour-starten i Danmark, og hvor han helst vil have succes i sæsonen.\nVan Aert vinder akkurat stor hæder i Belgien\nVerdensmester halter med træning - kæmper med senfølger\nMads P løfter sløret for løbsprogrammet


Pressenævnets kendelse i sag nr. 2009-6-0796 - retsinformation.dk\nKEN nr 9181 af 21/04/2009 Gældende\nKlager – en person – klagede over udsendelsen Forbryderjagt på TV 2.\nPressenævnet finder, at der er en klar almen interesse knyttet til politiets arbejde. Nævnet finder imidlertid, at der ikke er en sådan almen nyheds- eller informationsværdi i de konkrete optagelser fra [K]s bolig, at der var belæg for at offentliggøre de krænkende optagelser uden samtykke fra ham. Nævnet finder, at TV 2 ikke har dokumenteret, at [K] har givet et gyldigt samtykke til offentliggørelsen af optagelserne. Da [K] ud fra optagelserne kan identificeres, udtaler nævnet sin kritik af TV 2 for at offentliggøre optagelserne.\nNævnet finder endvidere, at navnlig udsagnet ”kan ikke bevise salg i dag” fejlagtigt giver indtryk af, at [K] ved andre lejligheder har solgt narkotika. Da klager ikke er dømt for salg, og da der heller ikke på anden måde er dokumentation herfor, udtaler nævnet sin kritik af TV 2.\nAdvokat Lauge Fastrup har på vegne af [K] klaget til Pressenævnet over en udsendelse på TV 2 den 11. november 2008, idet han mener, at god presseskik er tilsidesat.\nTV 2 bragte den 11. november 2008 udsendelsen ”Forbryderjagt”, hvor seeren følger politibetjentene Niels Bark og Ricco Madsen. Udsendelsen klipper mellem optagelser fra arbejdsdagen og interviews med betjentene. Af udsendelsen fremgår bl.a. følgende:\n”[Af skærmbilledet fremgår teksten ’Skive Midtby’.]\nSpeak: Niels og Ricco er Skive Politis faste narkopatrulje. Det seneste år har de satset hårdt på at få narkoen ud af nattelivet med intensiv patruljering på diskoteker og værtshuse.\nNiels Bark, politibetjent: Inden vi iværksætter en ransagning. Der har vi som minimum fået meldinger fra to af hinanden uafhængige kilder. For det er en meget stor krænkelse af de her personer, hvis vi kom ind til nogen, og der ikke viste sig at være noget som helst af politimæssig interesse der. Vi har i løbet af det her parløb. Vi har haft. Der har vi holdt imellem 80 til 90 ransagninger. Og der har været én eneste gang, hvor vi er kommet derfra uden noget som helst.\nSpeak: Der går rygter om, at to gamle kendinge sammen sælger narko. Ricco og Niels opsøger nu mændene.\n[Af skærmbilledet fremgår betjentenes gang hen imod huset. Betjentene går gennem en smøge for at komme frem til klagers bolig.\nHusets facade fremgår. Vejnavn og husnummer er ikke synligt.]\nRicco Madsen, politibetjent: Hej, gider du lige åbne. Gider du åbne døren? Det er politiet. Du får et sekund til at åbne ellers sparker jeg døren ind.\nNiels Bark: Hey, hey! [Henvendt til husets beboer indenfor.] Spark døren ind [henvendt til den anden betjent]. Kan du åbne?\n[K]: Er på vej.\nNiels Bark: Du var fandeme ikke på vej. Du var fandeme ikke på vej, du var ikke. Du var på vej her, derud. Du var på vej derud. Du var på vej derud.\n[K] (ansigtet er sløret med en ’måne’ og enkelte genstande i boligen er sløret): Hvor ud?\nNiels Bark: Hvor ud. Derud. Din dør. Din hoveddør, den er ikke ude i dit køkken. Hvad var du ude og lave?\nRicco Madsen: Hvor er det henne?\nSpeak: Manden nåede ikke at skille sig af med sin narko. Noget politiet af og til oplever, når de er på vej ind.\nNiels Bark: For fanden da, jeg troede godt, vi kunne stole på hinanden.\nRicco Madsen: Det der pis, [Ks mellemnavn]. Det laver du ikke en gang til.\nNiels Bark: Er du gået i gang med at handle igen?\nNiels Bark (i en interviewsituation, henvendt til kameraet): Det værste er helt klart, at dem, der er rigtigt langt ude. Deres grænse for, hvem de vil sælge til, den er jo nok noget lavere end for ham, der kan styre sit misbrug. Det værste er selvfølgelig dem, som der sælger til helt små børn. 13-14-årige små børn.\nNiels Bark (tilbage i huset): Vi kom bare ind, fordi vi skulle snakke, for fanden.\n[K]: Snakke, hvad vil I snakke med mig om? …\nNiels Bark: For helvede. Når vi ser noget, som det der. Vi regner sgu da med, det er et halvt kilo, du er ved at få af dagen. Så der, hvor meget er der?\n[K]: Det ved jeg ikke. Der er omkring tre.\nNiels Bark: Okay. Du kan godt se, når vi ser igennem ruden, at du i stedet for at gå ud og lukke op render ud i køkkenet.\nSpeak: De to mænd har tilsammen knapt seks gram amfetamin. Niels og Ricco kan ikke bevise salg af narko i dag, men mændene får bøder for at overtræde narkoloven. Henholdsvis anden og tredje gang. Bøderne er på 9.000 og 16.000 kroner.\nNiels Bark: De er nødt til at fornemme, at vi er til stede i nattemiljøet eller hjemme på deres bopæl. Vi er kommet til erkendelse af, at vi får ikke – i hvert fald ved de hardcore af dem – stoppet deres misbrug og måske endog salget af det. Men alene den effekt, at vi vil være til stede der. Weekend efter weekend. Uge efter uge. Det har uvægerligt en eller anden effekt.”\nDer vises klip fra andre steder, inden der i udsendelsen oplyses følgende:\n”Speak: Niels og Ricco er 20 kilometer nord for Skive i en lille landsby. De kører efter et tip om mystisk natteaktivitet i et hus med blændede kældervinduer.”\nBetjentene besøger ejendommen. Det er ikke klagers bolig.\nMidt- og Vestjyllands Politi har ved brev af 20. januar 2009 til advokat Lauge Fastrup oplyst, at ransagningen og optagelserne fandt sted den 12. september 2008. Af brevet fremgår bl.a. følgende:\n”Det er korrekt, at Deres klients mellemnavn ”[Ks mellemnavn]” bliver nævnt, men det er de implicerede politipersonales opfattelse, at dette ikke kan identificere ham, idet han er sløret, ligesom særlige kendetegn i lejligheden er sløret. Der bliver ikke vist oversigtsbilleder af området, som han bor i, ligesom det ikke fremgår af klippet, hvilken by besøget bliver foretaget i.”\nAf Aftale med pressen mellem TV 2 Østjylland og Midt- og Vestjyllands Politi vedrørende tv-optagelse om Lokalpatruljen i Skive fremgår det, at mediet har tilladelse til at følge politiets arbejde i perioden 11. september 2008 til 15. oktober 2008. Af aftalen fremgår bl.a. følgende:\n”3. Fotografering, film- og/eller lydoptagelse på ikke frit tilgængelige steder må kun finde sted, hvis de berørte personer til pressen meddeler samtykke hertil. Et sådan samtykke kan til enhver tid tilbagekaldes, og pressen skal da straks bringe fotografering eller film- og/eller lydoptagelse til ophør. Gyldigt samtykke kan ikke afgives af en umyndig person eller af en person som f.eks. på grund af sin psykiske tilstand eller påvirkning af alkohol, narkotika, medicin eller lignende mangler evne til at forstå betydningen af et samtykke…\n4. Der kan ikke meddeles samtykke til optagelse af fotos eller film- og/eller lydoptagelser under politiforretninger i private hjem.\n6. Det forudsættes, at god presseskik følges.”\nAftalen af 21. august 2008 blev den 29. september 2008 afløst af en ny aftale, der forlængede perioden, hvor mediet kunne følge politiets arbejde, til den 31. oktober 2008. Punkt 4 vedrørende optagelser i private hjem blev dog ikke medtaget i aftalen af 29. september 2008. TV 2 har anført, at dette dog ikke er udtryk for en realitetsændring, idet vilkåret i pkt. 4 i aftalen af 21. august 2008 også respekteres under aftalen af 29. september 2008.\nAdvokat Lauge Fastrup har anført, at det i indledningen nævnes, at man er i Nykøbing Mors. [K] kan identificeres ud fra oplysningerne og billedmaterialet i udsendelsen samt udtalelsen: ”Det er noget pis [Ks mellemnavn], det gør du ikke igen”. Siden klagers barndom er han blevet kaldt ved sit mellemnavn. Ejendommen, hvor han bor, fremgår af udsendelsen, og området omkring filmes. Det oplyses, at man opererer på Mors 20 km nord fra Skive. [K] er blevet genkendt i udsendelsen af en bekendts 11-årige datter, der kun har et sporadisk kendskab til klager.\nTV 2 har uden klagers tilladelse foretaget og offentliggjort optagelser fra klagers private hjem. Det er en krænkelse af privatlivets fred. Under ransagningen insisterede klager forgæves på at få oplyst, hvem personen med kameraet var, og hvad fotografen lavede, og han bad fotografen forlade lejligheden. Det fremgår af udsendelsen, at der blev råbt ’politiet’ (uden for døren til boligen) og ikke ’politiet og TV 2’. Klager har ikke samtykket til at medvirke i et tv-program. Trods karakteren og indholdet af udsendelsen har man ikke indhentet klagers tilladelse inden udsendelsen.\nKlipningen af udsendelsen efterlader det indtryk, at [K] sælger narkotika, herunder til ’små børn’. Det oplyses i udsendelsen, at der er tale om to gamle kendinge, som sælger narkotika. Klager har ikke handlet med narko og er heller ikke dømt herfor. Udsagnet ”Niels og Ricco kan ikke bevise salg af narko i dag” giver indtryk af, at de tidligere er dømt for salg af narkotika. [K] er to gange dømt for besiddelse af hash og speed til eget brug, men ikke salg. Oplysningen om antallet af bøder for overtrædelse af lov om euforiserende stoffer (”henholdsvis anden og tredje gang”) indicerer, at TV 2 ulovligt har misbrugt personoplysninger, som man angiveligt har fået fra politiet.\n[K] lider af en stammersygdom, der gør, at han stammer voldsomt med voldsomme rystelser. Når han filmes kommer han derfor til at se ynkelig og skyldig ud, ligesom han over for dem, der kender ham, udstilles på en forhånende måde.\nTV 2 har anført, at den præcise geografiske placering ikke oplyses. Klager, dennes kammerat og let genkendelige ting i boligen er sløret. Af denne grund, og da klagers fornavn er Martin, kan han ikke identificeres af en bredere kreds af personer. En søgning på navnet ”[Ks mellemnavn]” og ”Nykøbing Mors” eller ”Skive” giver det et søgeresultat på fire personer med navnet ”[Ks mellemnavn]”. Ingen af disse er klager. Klager vil derfor alene kunne genkendes af personer, der normalt færdes på adressen eller har kendskab til klager.\nI forbindelse med optagelserne til udsendelsen fulgte TV 2’s fotograf efter politiet ind i huset til klager. Journalisten (der var med på optagelserne, men ikke selv inde i huset) har oplyst, at hun efterfølgende har gennemset/-hørt optagelserne og bekræfter, at klager sagde ok til, at der blev filmet. Et samtykke skal ikke være skriftligt, men kan som i dette tilfælde være stiltiende.\nPolitiet har efterfølgende haft udsendelserne til eftersyn. Såfremt klager enten på stedet eller efterfølgende havde bedt om, at optagelserne ikke blev bragt, ville politiet have sagt fra.\nTV 2 har herudover anført, at udsendelsen ikke giver et klart billede af, hvem af de tilstedeværende personer der bor på adressen. Det afvises, at der skulle gives indtryk af, at der fra klagers bopæl sælges narko til ’små børn’. Der bliver løbende i programmet indsat interviews med de to betjente. Speak’en vedrørende salg til børn er ikke møntet specifikt på klager, og han fremstilles hverken ynkelig eller på en forhånende måde.\n3 Pressenævnets afgørelse og begrundelse:\n”Pressenævnet har udtalt kritik af TV 2 for et indslag i november 2008 i udsendelsesrækken Forbryderjagt.\nEt kamerahold havde forud for udsendelsen med tilladelse fra politiet fulgt betjentenes arbejde. I den forbindelse havde man foretaget optagelser under et besøg i et privat hjem, hvor nogle beboere fik bøder for besiddelse af narkotika. Én af de afbildede personer har klaget til Pressenævnet, fordi han ikke selv har givet tilladelse til at offentliggøre optagelserne, og fordi udsendelsen efterlader et indtryk af, at han ved andre lejligheder havde solgt narkotika.\nPressenævnet har udtalt kritik af TV 2, fordi der ikke inden offentliggørelsen af optagelserne blev indhentet tilladelse hertil fra den afbildede person, der trods sløring kunne identificeres. Nævnet har videre udtalt kritik af, at udsendelsen fejlagtigt gav indtryk af, at klager solgte narkotika.


Zizzi Black Label - Marilyns Closet\nMit outfit til Elle Style Awards 2015\nDraperinger og Diva attitude\nMens jeg stadig humper rundt i flade sko og praktisk tøj (pga en revne i fodrodsknoglen) kan vi da lige tage nogle outfit billeder, fra da jeg stadig kunne gå i stilletter 😉\nJeg har jo slet ikke fået vist jer, mit outfit fra den røde løber, til Elle Style Awards 2015\nØreringe – Christina Watches Taske fra Asos (udsolgt – find lignende HER) Sko – Cavela.\nMin fine kjole er fra Zizzis Black Label kollektion, en kollektion i godt kan begynde at glæde jer til!!Den kommer nemlig i butikkerne sidst på sommeren <3\nJeg hade en super aften til Elle Style Awards 2015! Aften blev ud over det store prisoverrækkelses show, brugt i selskab med en masse skønne bloggertøser og min ultra smukke fotograf Josephine (Læs Josephines fine blog HER) <3\nNu skal det hele jo ikke være champagne og smukke kvinder, så langt øjet rækker! 😉\nFaktisk misede jeg det sidste tog hjem og måtte tage en natbus. Hvilket når man bor i Jægerspris, er en tur på flere timer! Heldigvis blev jeg holdt vågen, af den fyr, der (selv om det var mandag aften) brækkede sig gentagende gange, bagerst i bussen 😉\nHvilket jo var en perfekt afslutning på en ægte Diva aften 😉


Gaarden og Frisen - Arkivet, Thorvaldsens Museum\nGaarden og Frisen\nAxel Salto, arkivet.thorvaldsensmuseum.dk, 1942\nDette er en genudgivelse af artiklen: Axel Salto: ‘Gaarden og Frisen’, in: Meddelelser fra Thorvaldsens Museum, 1942, p. 6-11.\nF.C. Lund: “Felt 1 af Jørgen Sonnes frise på Thorvaldsens Museum”, 1889, litografi, N1250. I artiklen vises Axel Saltos udgave.\nI Samarbejde med Murerformand Hans Petersen overtog jeg Arbejdet med Fornyelsen af Farvepudsdekorationerne i Thorvaldsens Museums Gaard Sommeren 1938 efter Maleren Axel Johansens sørgelige Død. Paa det Tidspunkt var de to øverste grønne Palmekroner paa Østvæggen, hele Frisen med de væddekørende Genier og Vaserne udført af Axel Johansen og Murerformanden — med Undtagelse af det første Væddeløbsbillede, Starten, som Maleren Harald Hansen havde lavet som Experiment i en ny og uprøvet Teknik, og som vi, da Gaarden ellers var helt færdig, erstattede med et nyt Billede i samme Teknik, som var brugt til alt det øvrige; Resten, de to store okkerfarvede Palmebilleder paa Østvæggen samt de 14 Lisener med sammenslyngede danske og italienske Træer og Planter, udførte Hans Petersen og jeg paa det af Axel Johansen anviste og af Museet akcepterede Grundlag i Tiden fra Sommeren 1938 til Efteraaret 1940, da vi kontraktmæssigt afleverede Gaarden færdig.\nAxel Johansen kom gennem Forsøg, der stod paa i en Aarrække, til Erkendelse af, at Blanding med Portlandcement dannede den mest holdbare Konstruktion, en Erfaring, der bl. a. blev indhøstet ved de i 1923 opsatte Prøvebilleder med 3 forskellige Sammensætninger paa en Ydervæg ude paa Sundholm. Ved en Undersøgelse af de tre Billeder i Februar 1942, 19 Aar efter at de var sat op, konstaterede jeg, at Prøven, hvor der var anvendt hydraulisk Kalk, havde lidt mest; Feltet var uldent i Stoffet og Stregerne forsvundet. Feltet med Moler-Cement var lidt medtaget, især Konturerne var bleget en Del af. Bedst havde Portlandcementblandingen holdt sig. Det Felt stod friskest, og Konturerne var endnu sorte og kraftige. Det er utvivlsomt den omhyggelige Stregbehandling, der forlænger Freskernes Levetid. Paa de bedst bevarede Billeder paa Frisen paa Museet har Streger og Skraveringer holdt sig bedre mange Steder end selve de farvede Pudsflader, de er lagt i.\nMaterialerne i Museets Gaard anvendte vi blandet i følgende Forhold:\nDen gule Farve:\n2 ½ Del Sand\n3/4 Del Cement\n3/4 Del mørk Okker\n1/4 Del Pallasgult\n3 Maal til ½ Del Kalk Den grønne Farve:\n2½ Del Sand\n1/4 Del Kromilte\n1/8 Del Umbra\n3 Maal til ½ Del Kalk\n½ Del Dodenkop (stift Maal 3 Maal)\n3 Maal til ½ Del Kalk Den sorte Farve:\n3/8 Del sort (stift Maal)\n1/32 Del Umbra\nPaa nogle Punkter indførte jeg nogle Ændringer i Farveblandingen, saaledes er den grønne Farve iblandet mindre Umbra, end Axel Johansen brugte den, for at den kan staa saa frisk og kølig som muligt til de dominerende varme Okkerpartier, og den okkergule er gjort lidt mere intens. Dette sidste hænger sammen med, at vi helt undgik Efterlaseringen, naar Farven var frisk paasat, da en saadan Lasering efter min Mening gør Farverne døde og i Tidens Løb regner ned over og forurener Bunden.\nTil nogle Rekonstruktionsforsøg bagefter, bestilt af Københavns Kommune, med Portrætter fra Sonnes Frise uden paa Museet brugte vi delvis de engelske Cementonefarver, som er de eneste Farver, der garanteres holdbare i Cementblanding fra Fabrikken, og som sværter saa stærkt, at man kan nøjes med langt mindre Farvestof end ellers, hvilket maa styrke Blandingen.\nVed et Eftersyn i Februar 1942 af Billederne i Gaarden forekom de mig at reagere helt tilfredsstillende, udsat for Vejrliget. Det første Billede, vi udførte, Palmebilledet til højre paa Østmuren fra 1938, var hvidt af Alkaliudslag Dagen efter, at det var lavet. Senere blev det spulet med Slange og tabte sig derved ganske, blev blegt og glansløst en lang Tid; nu staar det fyldigere og smukkere end nogensinde. De sidste Lisener, der blev udført over to Aar efter Palmefeltet, er i Færd med at blive salpeterhvide, en naturlig Børnesygdom hos den Slags Billeder, dette hvide forsvinder igen. Det eneste Felt, der udvikler sig vanskeligt, er Palmefeltet til venstre paa Østmuren, det for Regn og Sne mest udsatte Hjørne i Gaarden, hvor Grovpudsen har været saa gennemtrukken af Væde, at den først sent kommer ud og derved forsinker Billedets Modning; ogsaa det, venter jeg, skal rette sig med Tiden ligesom Palmefeltet til højre. Muligt hænger Billedets daarlige Tilstand sammen med, at vi netop havde afsluttet Arbejdet med det den Dag, vi maatte tage vore Stilladser og Tildækninger ned i Anledning af Festen for Thorvaldsen i Efteraaret 1938. Derved blev Billedet alt for tidligt udsat for Klimaets Barskhed, da Hærdningsprocessen endnu ikke var tilendebragt. Jeg tror, dette er den rigtige Forklaring paa Billedets Udseende; men maaske kan man om nogle Aar forsøge en Syreafvaskning, hvis det ikke har bedret sig. Farvepuds er en levende Ting, den arbejder stadig. —\nI Vinter viste en Enquete i Dagspressen Stemningen blandt Folk angaaende Frisen uden paa Thorvaldsens Museum, hvorledes man bedømte dens Skæbne og Museets mulige Restaurering af den. Enquêtens Deltagere reagerede alle som ventet, især Kunstnerne gik glædeligvis med al ønskelig Iver ind paa den Tankegang, der var udkastet i Enquetens Indledning, at Frisen skulde bringes under Tag hurtigst muligt, da den saa endnu i mange Aar kunde være til Glæde for Menneskene, medens den nu ved stadig at være udsat for Regn og Røg og Frost og Maager med overmaade Fart løb sin totale Undergang i Møde. Herimod hævdede enkelte Stemmer, at en af Frisens væsentligste Virkemidler var dens arkitektoniske Sammenspil med Bygningen, og at dens Værdi derfor meget beroede paa, at den blev paa Plads. Det er den Slags selvfølgelige Ting, man altid kan finde paa at sige, som om ikke Billederne i sig selv — f. Eks. de, der vender ind mod Slottet — har en saadan Fylde og Skønhed i Stof og Farve, ejer en saadan i dem selv beroende kunstnerisk Magt, at de lader sig nyde med Fingerspidserne og med Næsen lige op i dem, uafhængigt af, om de er Led i nogen arkitektonisk Sammenhæng. Det samme Indlæg gik ellers ud paa, at da den værste Skade vel nok allerede var sket, kunde man godt nu i Ro og Mag blive ved med endnu en Generation at gaa og se Tingen forfalde.\nAlt dette kan forekomme saa ligegyldigt. Jeg opholder mig ved det, fordi der er noget uforligeligt mellem den søgende, energiske Aand, der altid har ombølget Frisen, det vedholdende Slæb for at løse et svært Problem og saa det: at vente, at se, naar der ikke længer er noget at vente efter eller se paa. Vi, der har arbejdet paa Frisens Genopstandelse i 80 Aar, naar endelig frem til brugbare, af alle anerkendte Resultater, nu skulde det Arbejde kunne paabegyndes, som gav Mening i de mange Aars Anstrengelser og økonomiske Ofre. Den Vilje til Bevaring, til Fornyelse, der er sprunget som en Feber fra det ene Slægtleds Aarer over i det næstes, skulde pludselig afløses af den triste Devise: Lad Frisen leve og dø paa Stedet. Denne Følemaade er aldeles uforenelig med den Aand, der indtil nu har afholdt Museet fra at falde fra hinanden. Nu er det, ganske rigtigt, umuligt at finde et Sted Frisen vil se saa godt ud som der, hvor den sidder inde i den arkitektoniske Sammenhæng; men hvis den ikke kan sidde der mere, fordi den er til Hindring for en forsvarlig Hovedreparation af Museet, eller fordi den forvitrer hurtigt, og der er Stemning for at bevare Resterne, saa er det altsaa, at der skal ske noget. Hvis Frisen kommer væk, enten man nu søger at bevare den for Eftertiden et eller andet Sted, eller man vælger den billigere Udvej simpelthen at slaa den ned, er der tre Muligheder for Erstatning: Man fortsætter de udekorerede Flader helt ned til Jorden, maaske som et sort Bælte, hvor den var, som Joakim Skovgaard foreslog. Dette er nu saa sørgefloragtigt, forekommer det mig. Eller man erstatter Fremstillingen af Thorvaldsens Hjemkomst med anden Dekoration, en ren Ornament-Frise, f. Eks. i Stil med de indlagte Gulve inde i Museet. Eller endelig, man søger at rekonstruere den oprindelige Frise med de forhaandenværende Hjælpemidler, og de er af en saadan Art, at der ikke er nogen Grund til at tro, at en ny Frise skulde blive ringere end den gamle.\nMan kan gennem paaskrevne Farveangivelser paa de gamle Tegninger tænke sig til, hvordan Frisen saa ud, dengang den frisk sprang ud af sin Skabers Pande. Hvis man i denne Stemning ser paa de sure, forhutlede Rester, der endnu sidder tilbage ud mod Kanalen, for saadan maa man i denne Sammenhæng se paa dem, forskrækkes man over sin perverse Smag for det ruinerede. Hvor festligt er ikke Matroserne oprindelig tænkt, helt klædt i hvidt med de rejste Aarer og herimod Kaptajn Dahlerups blaa Uniform, det graa i høje Hatte, det violette, der varierer det røde i Damernes og Herrernes Dragter, hele dette Livets muntre Spil af Farver; er vi ikke for nøjsomme, naar vi tager til Takke med, hvad Vejrliget levner os? Er der ikke Humør nok i os til, at vi faar Lyst endnu engang at skue Frisen i al dens Pragt?\nTo Spørgsmaal melder sig: Er vi i 1942 kunstnerisk, og er vi teknisk i Stand til at yde en forsvarlig Rekonstruktion af Sonnes Frise?\nHvordan gik det egentlig for sig, da den blev lavet? Gamle Optegnelser siger: »Sonne begyndte at optegne den udvendige Billedrække paa Siden mod Slottet i Foraaret 1846. J. A. G. Barlach tegnede disse op i naturlig Størrelse fra 8. Juli til 29. November. F. C. Lund og J. Hallager udførte dem paa Stedet fra August til December 1846 og i Juli 1847.\nBilledrækken mod Kanalen tegnede Sonne i Sommeren 1847. Barlach tegnede den i naturlig Størrelse, og F. C. Lund og Barlach udførte den i September og Oktober 1847 og i Juli til September 1848. Derimod tegnede Sonne først i 1850 Billedrækken paa Bagfacaden. Barlach og J. Hallager udførte den i September og Oktober 1850.«\nDet vil sige: Sonne var ikke alene personlig ikke med til at udføre Frisen direkte paa Muren, noget Nutiden med Rette maa finde utroligt,” han har ikke engang udført Arbejdstegningerne selv, det overlod han altsammen til sine unge Medarbejdere. Sonne har personlig tegnet en Række Studietegninger i Blyant til de forskellige Figurer, saa har han endvidere, hører vi, tegnet Kompositionerne op, Anordningerne af de mange Grupper, vel i Samraad med Museets Arkitekt. Resten udførte hans Hjælpere. Disse Medarbejdere var: J. Hallager, J. A. G. Barlach og F. C. Lund. Hallagers Skæbne er forbleven dunkel, end ikke Weilbach kender ham, Barlach blev senere Litograf og F. C. Lund en nu nærmest glemt Historiemaler. Disse tre omsatte Sonnes Streg i murteknisk anvendelige Arbejdstegninger, forbausende godt, og skabte Frisen med deres Hænder. Selv om Datidens Kunstnere med større Lethed og Selvfølge arbejdede i den nyklassicistiske Konturstil, som Frisen er udført i, mon det saa er overdrevent at mene, at vi i Dag kan staa Maal med de tre nævnte Kunstnere, hvad Tegningens Finhed angaar, naar vi da ellers gaar til Opgaven med Respekt og Vilje til at yde det Bedste? Man maa ikke misforstaa mig, jeg mener, at Opgaven er endda særdeles smukt løst kunstnerisk, men vi ejer ogsaa i Dag Hjælpemidler til at udføre Frisen smukt og i den rette Aand, ikke mindst det fuldstændige Sæt Arbejdstegninger, som F. C. Lund fik Bestilling paa og udførte under Sonnes Tilsyn direkte efter Muren i 1876. En ny Frise vil i akkurat samme Grad være »Sonnes Frise« som den oprindelige.\nEfter at have set Arbejdet fast i Øjnene og efter at have drøftet Sagen med den udmærkede Tekniker Murer Hans Petersen, en anden af Nutidens Hjælpekilder, betænker jeg mig ikke paa at erklære, at vi nu er i Stand til fuldt forsvarligt i kunstnerisk Henseende at erstatte den gamle Frise med en ny.\nTeknisk set skulde vi kunne levere et nok saa propert Arbejde som det tidligere. Ved at gennemfarve Finpudsen i 5-6 Millimeters Tykkelse og ved at holde Fugtigheden godt vedlige under Udarbejdelsen danner man et særdeles solidt Slidlag, og ved at gennemfarve alting — ikke blot lægge gul Farve ind til en hel Figur og saa frescomale og glitte røde Jakker og Sjaler paa her og der, eller lægge hele Hovedet i een Farve og saa paamale Haaret, alt dette, der gjorde den gamle Frise uholdbar, fordi de ganske tyndt paamalede Farver hurtigere blev slidt af — ved at gennemfarve alting i fuld Finpudsdybde, selv den mindste Ørelok, skaber vi Betingelse for, at Farvemodsætningerne stadig bevares selv om der sker Slitage i Overfladen. Som vi har set, gennemførte nogle unge Mennesker Frisen i Løbet af ganske faa Maaneder; teknisk set skulde vi i Nutiden, hvis man giver sig Tid, kunne lave en Billedrække af, tror jeg, betydelig større Holdbarhed end den, der nu er ved at forsvinde. Man skal give sig Tid, tage et lille Stykke ad Gangen, overføre de sorte Streger ved at indtrykke dem med Poncen imellem, saa Papiret holder fast paa Siderne, og hvis man saa endda ridser op i de nedtrykte Linier, saa Cementen flosser op og blander sig med den paaførte glittede Farve; naar man behandler Stregen saadan, og man saa samtidig lægger Farverne i fuld Finpudsdybde allevegne, ikke snyder med at frescomale noget, samt raader over tilforladelige Materialer, saa vil man i Dag kunne fremstille en Farvepudsfrise uden paa Thorvaldsens Museum, der er saa holdbar, som saadanne Arbejder nu engang kan blive i det danske Klima.\nConstantin Hansen: Thorvaldsens Museum, B442.


Fænomenet Edible Cinema er nået til Cinemateket, og går i al sin enkelhed ud på, at man får en lille boks med 8 små kopper forsynet med tallene fra 1 til 8. Inde i disse kopper befinder der sig noget spiseligt eller drikkeligt, som man skal indtage i biografmørket, når det pågældende tal lyser op ved siden af filmlærredet. Indholdet i koppeme relaterer til det, som vi ser på lærredet. På fiskemarkedet får man naturligvis en lille bid fisk, mens der vanker saftig frugt ved første møde med en barmfager frugtsælgerske.\nMan skal ikke forvente et måltid mad, men snarere bittesmå kulinariske sanseindtryk, der mætter som en lille pose chips. Halvdelen af kopperne indeholder gin fra en konkret leverandør, så deltagerne betaler i grunden en temmelig høj pris for et reklameindslag.\nSom eksperiment er Edibel Cinema ganske fornøjeligt men heller ikke mere. Sjovt nok virkede dufteksperimentet Smell-O-Vision bedre, men i begge tilfælde er der tale om eksperiementer, der ikke kun stimulere sanserne ekstra meget på givne tidspunkter i en film, men også forstyrre. I forbindelse med Smell-O-Vision-filmen var selve dufteoplevelsen til dels indarbejdet i filmen, mens PARFUMEN: HISTORIEN OM EN MORDER ikke er blevet skabt med henblik på en kulinarisk oplevelse. Så al støjen med plastiskkopperne og selve indtagelsen af indholdet i mørket samt de selvlysende skilte med tal undgår ikke at forstyrre selve filmoplevelsen.\nTom Tykwers sanselige men også grovkornede film er ellers et interessant valg til et sådan eksperiment, fordi filmen ikke som sådan handler om mad. Men her har Edible Cinema klart et formidlingsproblem, for det var tydeligt bagefter, at der var flere, der havde foretrukket, hvis der rent faktisk havde været mad i alle kopperne og i ordentlige portioner. Her var en bid kold pølse med sennep det mest fyldige, så virker priserne for deltagelsen ekstra forargelige. Her er tydeligvis tale om en over-hypet event, der nok ville have været mere tilfredsstillende for publikum og givet mere mening i forhold til billetprisen, hvis filmen havde heddet "Babettes gæstebud".\nFilmen PARFUMEN: HISTORIEN OM EN MORDER var i sig selv slet ikke så ringe, som man husker den, selvom Tom Tykwers forkærlighed for nøgne pigebørn gør filmen temmelig lummer undervejs.\nMen den unge og magre Ben Whishaw er ret vidunderlig som Jean-Baptiste (vi husker ham fra de senere år for film som "Den danske pige", "Skyfall" og "Cloud Atlas", men han var også skøn i Jane Campions "Bright Star"), der var månedens film i Cinemateket for nogle år siden. Alan Rickman og Dustin Hoffman leverer rigeligt manierede præstationer, men heldigvis er det nyligt afdøde John Hurt, der er filmens fortæller. Og hans stemme er så stor en fryd for ørerne, så man forlader Cinemateket med i al fald en af sanserne tilfredsstillende stimuleret.


Bare rolig - revolutionen er aflyst - Jan E. Jørgensen - Blogs - Debat\n26.02.2020 kl. 16:00\nSocialdemokraternes opgør med arbejdskraftens fri bevægelighed er tom snak - heldigvis. Selv om masser af socialdemokrater bedyrer, at der skal ske noget, så bliver det ved ordene.\nDen ene socialdemokratiske partisoldat efter den anden har slået fast, at partiet vil tage et opgør med arbejdskraftens fri bevægelighed i EU.\nMen hvad mener Socialdemokratiet egentlig, når de fortæller vælgerne, at de vil tage et opgør med arbejdskraftens fri bevægelighed? For noget tid siden havde jeg og resten af Venstres medlemmer i Folketingets Europaudvalg indkaldt til et samråd for at spørge beskæftigelsesministeren om, hvad der ligger i den socialdemokratiske drøm om at spænde ben for en helt centralt del af det europæiske samarbejde.\nSvaret fra ministeren var overraskende opløftende. Man har faktisk ikke tænkt sig at gøre ret meget.\nRegeringen planlægger en række justeringer samt at bakke op om det arbejde, som allerede er i fuld gang i EU. Oveni måtte man forstå, at vælgerne godt kan skyde en hvid pil efter den sociale protokol (som de færreste ved hvad er eller indeholder – end ikke regeringen selv). For den kræver en ændring af EU-traktaten, og det har hverken statsministeren, resten af regeringen eller Socialdemokratiet tænkt sig at arbejde for.\nSå de mest indædte EU-modstandere måtte derfor gå skuffet fra samrådet, mens Venstres gruppe nærmest var lettede. Revolutionen er aflyst. Linjen fra den forrige regering fortsætter nogenlunde uændret.\nOg det kan man jo godt forstå. For den frie bevægelighed og dermed EU’s indre marked gør Danmark friere og rigere. Det behøver man ikke tage mit ord for. Både Dansk Metals formand og FH’s næstformand har slået det faktum fast, at EU’s indre marked er en kæmpe gevinst. Danske virksomheder leverer seks ud af ti varer til andre EU-lande. De 122.000 EU-borgere, som arbejder i Danmark, holder hjulene i gang og gør Danmark 70 milliarder kr. rigere hvert år. Hvis regeringen og Socialdemokratiet bremser den fri bevægelighed og dermed spænder ben for det indre marked, vil det altså få store og negative konsekvenser for dansk økonomi.\nMen der er naturligvis også udfordringer. For den fri bevægelighed skal ikke misbruges af omrejsende kriminelle eller kyniske virksomheder, som hyrer udenlandsk arbejdskraft på slavelignede forhold. Og når EU-borgere rejser til Danmark for at arbejde, skal de naturligvis overholde danske regler og arbejde på danske løn- og arbejdsvilkår. De udfordringer, der er, skal vi løse. Nogle ting kan gøres gennem national lovgivning, andre kræver samarbejde i EU.\nMen det er jo ikke det samme som at ændre hele forudsætningen for EU-samarbejdet. Og heldigvis har vi nu fået regeringens ord for, at når den og socialdemokratiet hævder, at de vil tage et grundlæggende opgør med den fri bevægelighed, så er det bare ord og ikke handling.\nBlog: HELT UHØRT: Justitsministeriets embedsmænd forsøger at diktere pressen\nBlog: Rigsfællesskabet danner rammen om Kongehusets julekalender\nBlog: Tror Enhedslisten restaurantgæster smitter hinanden mindre, hvis de spiser på skatteydernes regning?\nBlog: Islamisering kaldes »uacceptabel«, men fortsætter derudad\nRåd til vordende sportsstjerner: Vogt jer for hold og sponsorer, der siger, de går ind for ”mangfoldighed”. Læs mere\nRigsfællesskabet danner rammen om Kongehusets julekalender\nDen skaber nysgerrighed om juletraditioner i Grønland, Færøerne og Danmark. Læs mere\nHELT UHØRT: Justitsministeriets embedsmænd forsøger at diktere pressen\nFremgangsmåden dokumenterer, at regeringen kører på pumperne. Skibet synker Læs mere\nTror Enhedslisten restaurantgæster smitter hinanden mindre, hvis de spiser på skatteydernes regning?\nEt oplevelsesgavekort på 1.000 kr. til 3 mio. danskere er statsstøttet smittespredning Læs mere\nVi bør forvente, at indvandrere gifter sig med danskere\nDFs nye forslag rummer et afgørende perspektiv for at redde et samlet Danmark Læs mere\nGrønlands landsstyreformand væltet som formand for Siumut\nUsandsynligt at Kim Kielsen fortsætter som landsstyreformand. Læs mere\nDanmark har slået sin minkbestand ned – af hensyn til fællesskabet. Ikke alle Europas regeringer er villige til at udvise samme solidaritet\nHvad blev der af ansvarsfølelsen og fællesskabet, hvis det enkelte land sætter egne økonomiske interesser over Europas borgeres helbred? Læs mere\nIslamisering kaldes »uacceptabel«, men fortsætter derudad\nDen socialdemokratiske regering sniksnakker om Muhammed og overlader problemerne til næste generation. Læs mere\nISIS-krigere og deres børn: har velfærdsdanmark spillet fallit?\nAt forlade trygge velfærdsdanmark for at tilslutte sig ISIS gør det svært at tro på, at selvsamme mennesker vil dele værdier med det velfærdssamfund, de vendte ryggen. Læs mere\nMagten er ikke nem at give slip på\nHvor stiller det så os helt almindelig dødelige? Ja, vi ser vel bare pænt på, imens politikerne - altså de mennesker, som vi ikke stoler på, men som styrer landet og sætter reglerne for, hvad vi må og ikke må m.m., endnu engang udstiller deres hykleri. Læs mere


Akupunktur virker fantastisk mod virus på balancenerven - virus-balancenerven.dk\nHos Boel Akupunktur er vi glade for, at vi har fundet en behandling, der virker mod virus på balancenerven. Hos lægen er beskeden nemlig ofte, at man blot må vente på, at de ubehagelige symptomer går i sig selv igen. Det vil vi dog ikke acceptere. Vi synes ikke, at vores patienter skal gå rundt med svimmelhed, kvalme og andre generende symptomer i så lang tid.\nDerfor er vi rigtig glade for, at vi faktisk KAN gøre noget. Og faktisk tager behandlingen slet ikke lang tid. Efter fem behandlinger (gerne fem dage i træk) vil vi se en forbedring hos patienterne, ellers standser vi behandlingerne igen. Vi oplever endda, at mange af vores patienter allerede er sluppet helt af med deres svimmelhed efter de fem behandlinger, så de slet ikke behøver flere end det. På vores hjemmeside kan du høre en af vores tidligere patienter fortælle om hans oplevelser hos Boel Akupunktur. Videoen kan du se ved at klikke her.\nEr du interesseret i at høre mere om os og vores behandlingsmuligheder, så klik ind på vores hjemmeside, hvor du finder masser af information. Har du nogen spørgsmål, så er du selvfølgelig altid velkommen til at give os et kald!\nBoel Akupunktur behandler for virus på balancenerven


Dejligt med brakvandstur! - brakvand.com\nDejligt med brakvandstur!\nSøndagen blev brugt i pontonbåden og med fiskeri efter de brakke gedder!\nHavde fat i et par gedder og en enkelt inden til afkrogning på dagens tur:\nEn tur på vandet giver ny energi!\nArbejder med en opdatering af min site om pontonbåde og fiskeri. Håber at kunne designe siden så der skabes et bedre overblik over de efterhånden mange forskellige artikler der ligger på de nuværende sider om pontonbåde og fiskeri. Det er en rigtig vinteropgave der kræver koncentreret arbejde ved skærm og tastatur - desuden en god planlægning. Glæder mig til at præsentere arbejdet for jer.\nLidt fiskeri eller rettere nogle timer på vandet i båden med fiskestangen er altid godt, og det kunne jeg også hurtigt blive enige med den nybagte pontonbåd fisker Kåre Schmidt Ettrup, der ellers har en travl arbejdsdag som kræftlæge på Aaborg sygehus.\nKåre var med på at bruge sin fridag på en tur efter de brakke gedder og det blev til nogle hyggelige timer hvor det vigtige fodarbejde med svømmefødderne blev indøvet.\nFik en god snak om gedderne, fluer grejet og affiskningen, men gedderne var ikke lige i hopla.\nTimerne gik dog hurtigt og vi fik dækket en masse vand. Havde ud over et par gedder lidt smånap i den store flue. Mon ikke det var et par aborrer der forgæves prøvede at inhalere geddefluen?\nUdover fiskeriet fik jeg filmet lidt affald og sagt, syntes jeg selv, et par kloge ord. Se videoen med lyd!\nKåre Schmidt Ettrup fisker fra sin nyerhvervede Anderson Mosqeeto.\nForslag til mandagens møde i MTU udvalget.


Bestil Black Laser Toner (70C2HKE) – 1015 kr.\nMasser af e-butikker yder efterhånden diverse forskellige leveringsmuligheder. En yndling er nu til dags at få bragt ordren til en pakkeshop, og så skal du blot gå forbi efter din nyindkøbte vare den dag der passer dig. Metoden er jo rigtig nem, og i mange tilfælde tilmed den billigste leveringsløsning ved køb af Black Laser Toner (70C2HKE).\nDu bør også overveje at få produkterne sendt til din private bopæl eller ud på dit arbejde. Den bliver almindeligvis en anelse mindre prisbillig, men omvendt meget praktisk. Den billigste fragtmetode kan ikke benægtes at være at hente ordren selv, hvilket dog beroer på at du har bopæl nær internet firmaets bopæl.\nLeveringsdygtigheden på Elektronik / Blækpatroner og lasertoner / Lasertoner er jo særdeles afgørende hvis man absolut skal bruge produkterne om et øjeblik, og derfor er det øjensynligt væsentligt at man dobbelttjekker det forventede leveringstidspunkt ved den respektive vare.\nEn række e-firmaer i Danmark udlover 1 dags fragt på en hel del varenumre, eksempelvis Black Laser Toner (70C2HKE), men glem ikke at det er regnet ud fra at bestillingen fuldbyrdes inden et fastsat klokkeslæt, sådan at de med sikkerhed kan nå at få ordren sendt afsted inden personalet har fyraften.\nEn række e-firmaer byder på portofri fragt, men ofte er det så nødvendigt at du bestiller for en bestemt pris. I øvrigt kunne du snuppe den mindst kostelige løsning til levering, hvilket gerne – om du bor i Fredericia, Hillerød eller Helsinge – er at få fragtmanden til at køre ordren til en pakkeshop.\nDet er jo usædvanlig fleksibelt for os alle at søge information om priser fra flere shops på nettet, og ergo har de fleste webbutikker været nødt til at nedbringe priserne på produkterne – til børn og babyer, og ligeså til kvinder og mænd – kolossalt, og endda nogle gange byde på fragt uden gebyr.\nDog kan det ikke desto mindre vise sig udbytterigt at undersøge indtil flere netbutikker efter rabatkoder på Black Laser Toner (70C2HKE) inden du handler, således at du er velinformeret til at antage den prisbilligste pris.\nMan bør dog være årvågen med, at når en webshop reklamerer bedst i test varer til en salgspris som kan ses som kolossalt gunstig, så kan det mange gange være et bevis på en snydagtig internet virksomhed. Køb med kort er i hvert fald en del af Indsigelsesordningen, hvilket bistår dig som køber overfor uærlige e-forhandlere.\nVi foreslår generelt køb med betalingskort eller mobilbetaling. Alternativt burde du vælge et tilbud fra fx ViaBill, forudsat du gerne vil afdrage regningen over en længere periode.\nInden folk shopper hos en online virksomhed behøver man i reglen tyde webbutikkens betingelser, det er dog almindeligvis ikke særlig spændende.\nEt alternativt forslag kunne måske være at efterse om online virksomheden er e-mærket, eftersom det almindeligvis er et kendetegn for at netshoppen overholder de opstillede regler, samt at e-firmaet rutinemæssigt tilses af fagfolk der er meget fortrolige de gældende regler. Derudover tilbydes du genvej til at blive assisteret, for så vidt du oplever problemstillinger i forbindelse med din shopping.\nFor øvrigt kan det være til hjælp at kunden er påpasselig med de mest betydningsfulde vedtægter der kan have betydning for bestillingen, som fx hvilken returpolitik internet butikken anvender. I den forbindelse er det ligeledes relevant, at man stadigvæk gemmer sin faktura, således man i fremtiden vil kunne påvise sin ordre af Black Laser Toner (70C2HKE), om man er på udkig efter et produkt til en herre eller dame.\nTrustpilot resulterer i en lang række udmærkede løsninger til at se nøjere på en lang række andre kunders betragtninger og derved er det godt, at du gennemsøger online virksomhedens omtaler af Black Laser Toner (70C2HKE) forud for at du færdiggør din shopping.\nFacebook medfører også nogle passelige genveje til at få indsigt i online forhandlerens pålidelighed. Derudover ser vi en del internet butikker hvor kunder kan afgive en vurdering af deres købsoplevelse, hvilket på samme måde kan drages fordel af til at tage stilling til kundetilfredsheden.\nVores side er annoncefinansieret. Vi arbejder tæt sammen med utallige internet varehuse når vi publicerer deres varer, og indtjener godtgørelse under forudsætning af at de besøgende vi sender videre udfører en ordre.\nOrientering omkring tilbud og online webshops i Danmark understøttes fra tid til anden, men der tages ikke ansvar for rettelser der måtte være udarbejdet siden vi sidste gang opdaterede sidens oplysninger.


Kirkerne i Vipperød. Vi lader kirkegårdene blomstre SDR. ASMINDRUP GRANDLØSE ÅGERUP. juni juli august PDF Gratis download\nDownload "Kirkerne i Vipperød. Vi lader kirkegårdene blomstre SDR. ASMINDRUP GRANDLØSE ÅGERUP. juni juli august 2016"\n1 Kirkerne i Vipperød juni juli august 2016 Vi lader kirkegårdene blomstre GRANDLØSE ÅGERUP SDR. ASMINDRUP\n2 Drømmen om Brøndbyøster Sognepræsterne skriver: Det var en rigtig svær beslutning, der skulle træffes, da jeg erfarede at sognepræstestillingen i mit gamle sogn, Brøndbyøster, blev ledig. Vi flyttede til Brøndbyøster som helt ny familie, da vores datter var knap et år, og her har hun gået sine første skridt, gået i vuggestue, børnehave og startet i skole. Da jeg skulle i præstepraktik var det i Brøndbyøster, og jeg blev stærkt knyttet til kirken. Min mand er 5. generation i sin slægt, der har boet i Brøndbyøster. Rødderne er dybe. Derfor gav det et sug i maven, da jeg stod i bryggerset i Æblehaven og læste nyheden om stillingen på min telefon. Der var ikke noget at gøre. Hvor skøn Vipperød end har været, hvor meget jeg end holder af alle jer, jeg har mødt og været præst for, så vidste min mand og jeg, at Brøndbyøster var drømmestillingen for os som præstefamilie. Jeg vil gerne sige jer overordentlig mange tak for den overvældende velkomst og opbakning jeg har mødt. Tak til alle dåbsfamilier, efterladte, brudepar, kirkegængere af alle aldre, konfirmander, minikonfirmander og tirsdagscafé-deltagere for at lukke mig ind i jeres liv. Tak til menighedsrådet for at vælge mig, tak til Detlef for godt og lærerigt kollegaskab, og tak til kolleger i sognegården og i kirkerne for stor støtte og sammenhold. Jeg vil tage alle mine oplevelser med mig videre. Husk nu, at have det både sjovt og alvorligt i kirken! Kærlig hilsen Camilla Cedermann Farvel til Camilla Vores sognepræst har valgt at søge nye udfordringer, familien savner Brøndbyøster og Camilla har fået en stilling som sognepræst i Brøndbyøster sogn. Camilla har været en inspirator og har kommet med en masse energi og tanker til nye aktiviteter og i særlig grad bakket op om menigheds - rådets ønsker vedrørende Sdr. Asmindrup. Hun har i sognet været afholdt af vores menighed, og jeg er sikker på hun vil blive savnet. Vi vil ønske Camilla og hendes familie al mulig held og lykke med deres nye fremtid i Brøndbyøster Sogn. 2 Velkommen til Jan Grønborg I sommermånederne får Kirkerne i Vipperød be søg af mig, konstitueret sognepræst Jan Grønborg. Jeg ser det som et mål, at mennesker skal gå fra kirke gladere, end da de kom. Der må gerne være mange smil i en kirke, og også børn skal føle sig velkomne. Jeg har været præst siden 1980, men godt fem år siden, da jeg fyldte 60, opsagde jeg min stilling for at følge med min kone til hendes nye præsteembede i Torup på Halsnæs. Mine sidste aktive år vil jeg bruge som vikar, hvor jeg kan gøre nytte. Det har givet mig nogle skønne oplevelser, bl.a. på Tuse Næs og senere i Sct. Nicolai kirke. Nu troede jeg egentlig jeg var gået på pension, men så ringede Detlef von Holst med et tilbud, jeg ikke kunne stå for: En sommer i Vipperød! Jeg vil glæde mig til at vende tilbage til Holbækegnen og lære mennesker at kende i Ågerup, Grandløse og Asmindrup. Goddag og farvel Den 30. april sagde Kirkerne i Vipperød farvel til Nana Nielsen, der har været sognets vikar som Kirke- og Kulturmedarbejder siden november sidste år. Menighedsrådet og sognets medarbejdere takker Nana for den flotte indsats, hun har ydet som vikar - og ønsker hende alt godt fremover. Den 1. maj bød Kirkerne i Vipperød Sabine Krohn Mansdotter velkommen i stillingen som Kirke- og kulturmedarbejder. Sabine, der er lokal, er uddannet folkeskolelærer med kristendom, musik og historie som linjefag. Sabine er således godt rustet til sit nye arbejde. Menighedsrådet og sognets medarbejdere ser frem til samarbejdet med Sabine. På vegne af menighedsrådet, Bjørn Amgild. Find os på - og på Facebook:\n3 Sommerens tilbud i Vipperød Sogn Sommerkirke De fantasiske fire Igen i år er der sommerkirke, som er et musikalsk samarbejde mellem de tre sogne, Vipperød, Tveje Merløse og Skt. Nikolai. Det bliver sang, dans, drama og kreativitet, som er på programmet, når vi mødes og laver en festlig musikalsk forestilling. De fantastiske fire er denne gang overskriften og stykket er baseret på de fantastiske fire evangelister, Mathæus, Markus, Lukas og Johannes. Teksterne fra det nye testamente formidles i børnehøjde med sange og salmer i en moderne og nutidig opsætning. I løbet af dagene lærer børnene sangene, dansene, dramatiserer historierne og laver små rekvisitter og scenografi og afsluttes med en forestilling, hvor alle er velkommen som publikum. Praktisk: Det er Kirkeladen i Tveje Merløse, som vil danne rammen for sommerkirke i år. Man kan deltage, hvis man bor i et af de tre sogne og er barn i de kommende klasser. Det hele foregår i den første uge af skolernes sommerferie, fra mandag d. 27. juni til og med tors- Kom til Spis og Snak! Vi mødes som altid den første søndag i måneden i Sognegården fra kl Stemningen er god, vi har det rigtig hyggeligt sammen - så kom og vær med! Vi skiftes til at lave mad til hinanden - og det koster 50 kr. pr gang. Tilmelding sker fredagen før på Sidste gang før sommerferien d holder vi sommerfest - og efter ferien mødes vi igen d dag d. 30. juni. Det er fra kl mandag til torsdag, inkl. en forestilling torsdag eftermiddag kl Det er gratis at deltage og det eneste dit barn skal medbringe er sig selv og en madpakke. Tilmelding til arrangementet foregår ved at sende en mail til kirke og kulturmedarbejder Al Larsen på senest onsdag d. 15. juni Ved tilmelding skal du skrive barnets navn, adresse, kontakttelefonnummer og alder. Af pladshensyn har vi været nødsaget til at sætte et maksantal på 40 børn. Tilmelding foregår efter først-til-mølle-princippet. START KID til efteråret 2016 I forsommeren har par fra Vipperød og omegn været på et lærerigt forløb med kærligheden som tema. Særligt for parrene er, at de i den seneste tid er blevet forældre til skønne nye verdensborgere, og derfor har fået vendt deres hverdag op og ned. Psykologerne og eksperterne i parforhold John og Pia Hjarsø Mortensen har på en god og spændende måde sat kærlighed, nærhed og tryghed i parforholdet på programmet. De har nogle redskaber til, hvordan man sammen som par finder sig til rette i en ny tid, hvor to bliver til tre. Vi starter nye hold op i efteråret I kan læse mere om både dette og det kommende forløb på i løbet af sommeren eller om John og Pia på Konfirmandindskrivning Vi holder indskrivning for kommende konfirmander og deres forældre tirsdag d. 16. august fra kl i sognegården, Asmindrupvej 52, 4390 Vipperød. Denne aften vil vi fortælle om, hvad det vil sige at gå til præst, man kan få skrevet sit barn ind og vælge, om man ønsker konfirmation d. 12., 13. eller 14. maj\n4 Kirkerne i Vipperød juni juli august 2016 Gudstjenester & aktiviteter AUGUST 2016 Tirsdag d. 2. august Café-Hygge Søndag d. 7. august 11. søndag efter trinitatis Ågerup kl DH Tirsdag d. 9. august Café-Hygge JUNI 2016 Søndag d. 5. juni 2. søndag efter trinitatis Ågerup kl JG Tirsdag d. 7. juni Café-Hygge JULI 2016 Søndag d. 03. juli 6. søndag efter trinitatis Ågerup kl JG Søndag d. 10. juli 7. søndag efter trinitatis Grandløse kl JG Søndag d. 14. august 12. søndag efter trinitatis Grandløse kl JG Tirsdag d. 16. august Diakoni v. Finn Pilgaard Beyer Søndag d. 21. august 13. søndag efter trinitatis Ågerup kl JG Søndag d. 12. juni 3. søndag efter trinitatis Grandløse kl DH Søndag d. 17. juli 8. søndag efter trinitatis Ågerup kl JG Tirsdag d. 14. juni TirsdagsAftenTur Ud i det blå Tirsdag d. 19. juli TirsdagsAftenTur Ud i det blå Søndag d. 19. juni Søndag d. 24. juli Tirsdag d. 23. august TirsdagsAndagt kl DH Søndag d. 28. august 14. søndag efter trinitatis Sdr. Asmindrup kl DH og JG SEPTEMBER 2016 Søndag d. 4. september 15. søndag efter trinitatis Ågerup kl DH JG = Jan Grønborg DH = Detlef von Holst SN = Steen N. Nielsen, Tv. Merløse sogn Hvis der ikke står angivet andet, foregår det i Vipperød Sognegård, Asmindrupvej 52, 4390 Vipperød\n5 4. søndag efter trinitatis Ågerup kl JG Tirsdag d. 21. juni TirsdagsAndagt kl JG Torsdag d. 23. juni Familiegudstjeneste og Skt. Hansfest Grandløse DH og JG Søndag d. 26. juni 5. søndag efter trinitatis Sdr. Asmindrup DH Tirsdag d. 28. juni Café-Hygge FASTE AKTIVITETER I SOGNEGÅRDEN Hattedamer: Mandag kl TirsdagsCafe: Tirsdag kl Babysalmesang sutter og salmer: Torsdag kl Madklub: 1. søndag i mdr. kl KIRKEBIL: Hvis du er forhindret i selv at komme til kirke, er du altid velkommen til at bestille en kirkebil, som henter dig på adressen, og efter gudstjenesten bliver du kørt hjem igen. Du skal blot ringe til Vipperød Bustrafik på senest formiddagen før. 9. søndag efter trinitatis Sdr. Asmindrup kl SN Søndag d. 31. juli 10. søndag efter trinitatis Grandløse kl DH MENIGHEDSRÅDSMØDER Menighedsrådsmøder er offentlige og dermed åbne for alle, der har lyst til at høre, hvad menighedsrådet arbejder med. Møderne holdes i Vipperød Sognegård. Kommende møder: Onsdag d. 8. juni kl (ikke offentligt) torsdag d. 25. august kl Referater fra afholdte menighedsrådsmøder samt regnskab og budget ligger på vores hjemmeside. EN KOP KIRKEKAFFE... kan du de fleste søndage forvente at blive budt på i kirkedøren. Kirkekaffen brygges af et hold frivillige. Har du lyst til at være med på holdet, så giv et praj til en af præsterne.\n6 KIRKEGÅRDENE I VIPPERØD SOGN I Vipperød sogn har vi tre smukke kirker med tre ligeså smukke kirkegårde. I dette kirkeblad vil vi tage jer med en tur rundt på dem for at vise jer deres skønheder og muligheder. Det er tydeligt, hvordan årstiderne skifter på kirkegårdene. En forårsdag i birkelunden på Ågerup Kirkegård kan man nyde udsigten over fjorden, hvor vandet fint glinser i solen. Til konfirmationerne er der desuden altid er en helt særlig stemning af livsglæde og håb for fremtiden. Eller også er man måske til sommerbryllup og hører fuglene synge alt imens de flyver henover den ældgamle mur, der omkranser kirkegården i Sdr. Asmindrup. Til juletid vil man kunne opleve den lille Grandløse Kirke, der altid er stuvende fuld. Udenfor fyger sneen op i dynger langs kirkemuren og granen ligger på gravene som et tæppe, der luner i den kolde vinter. Sdr. Asmindrup Kirkegård Vest for Vipperød ligger Sdr. Asmindrup Kirke. Den tårner sig op på toppen af bakken med langstrakte marker bag sig. Denne udsigt vil man kunne nyde fra bænken bag muren ved det tidligere kapel. På kirkegården ved Sdr. Asmindrup Kirke er det gartnerne fra Tveje Merløse Kirke som sørger for at kirkegården med dens mange fine gravsteder sirligt ordnes og passes. Det vil dog være graver og kirketjener Vinnie Holtmann, I møder, når I kommer til tjenester i kirken. Går man fra parkeringspladsen op ad den smukke stentrappe, kommer man op til kirken, som netop nu står overfor en ny tid med forandringer og hvor nye muligheder for kirkegang og gudstjenester venter. Det skriver formanden for menighedsrådet Bjørn Amgild om nedenfor. Menighedsrådet har gennem længere tid arbejdet med at gentænke Sdr. Asmindrup Kirke helt fra bunden. I udgangspunktet var spørgsmålet: Hvordan kan vi omskabe Sdr. Asmindrup Kirke til et kirkerum, der vækker moderne menneskers interesse for Folkekirken? Samtidig har ønsket været at skabe et mønsterprojekt, der i fremtiden skal være til glæde og gavn for sognets indbyggere. - Og til inspiration for andre sogne, der måtte ønske at betræde nye stier med deres gamle, og i mange tilfælde lukningstruede, middelalderkirker. Til det formål allierede rådet sig med den berømte arkitekt Poul Schülein, som på helt enestående vis har stået i spidsen for at omskabe de mange løse tanker og ideer til et konkret projekt. Undervejs har der været lokale høringer. Biskoppen, Roskilde Stift, Nationalmuseet, På kirkegården ved Ågerup Kirke kan man nyde lyden af børnestemmer, jubelråb og leg fra skolen ved siden af. Denne gamle middelalderkirke er sognets største kirke, som før i tiden hørte til Eriksholm Gods. I mere end 25 år har Peter Vangslev-Nielsen været graver og kirketjener her, og han har med sit rolige gemyt en evne til at rumme de mennesker, der i både glæde og sorg træder ind på kirkegården. det lokale museum og den kgl. bygningsinspektør har ligeledes været ind over. Det har været en lang proces, hvor alle er hørt indtil flere gange. Nu er projektbeskrivelsen færdig og kan ses i Sognegården. Den er udtryk for det kompromis alle parter har kunnet tilslutte sig, uden at være gået på kompromis med ideerne og kvaliteten bag projektet. Det store spørgsmål er så nu, om vi kan finde pengene til at gennemføre det. Menighedsrådet arbejder og tror på sagen, og kan naturligvis ikke garantere noget, men håber, at vi i fremtiden kan skrive historie i Vipperød Sogn. Bjørn Amgild 6\n7 En gåtur rundt på kirkegården i selskab med Peter, er en rejse gennem historien. Både unge og gamle er gemt under mulden, og hver grav har sin egen historie at fortælle om livet. Her på kirkegården ligger både skolelærerinder, gårdejere, en tidligere minister, grever og grevinder, der før i tiden har været vigtige for egnens lokalsamfund og det liv, der blev levet netop her. Ågerup Kirkegård har en birkelund med gravsteder, hvor birkekronerne næsten forestiller en himmel hen over græsset og de mange gravsteder. Et meget populært sted på kirkegården. Ligesom flere andre steder på kirkegården i Ågerup er der herfra en smuk udsigt over fjorden. Det er som om døden fylder så meget på en kirkegård. Peter mener dog, at en kirkegård ikke kun skal være til glæde for de døde. De levende skal også have stor gavn af at være her. Der skal være noget for øjet, så man får lyst til at stoppe op og nyde synet af de smukke blomstrende buske og planter, der står fint på gravstederne. Han har mange drømme for kirkegården og håber, at der i fremtiden kan blive lavet et sted, hvor besøgende kan nyde en madpakke, mens de beundrer det smukke rosenbed. Bag kirken mod nord er der ikke så mange gravsteder i dag. Før i tiden lå indgangen til kirkegården her, men efter kirkegårdens udvidelse er indgangen flyttet om på den sydlige side. Det er derfor nødvendigt at tænke nye tanker for kirkegårdens udseende, mener Peter, og han håber, at der på den nordlige side af kirkegården kan anlægges en fin æblelund med rindende vand, der kan skabe nye rammer for både levende og døde. Hvis du går ned på kirkegården i Grandløse, så bør du ikke undre dig, hvis der står en buket roser uden hoveder, eller stedmoderblomsterne ser afgnavede ud. Det er blot rådyr, som så ofte trisser omkring og napper de lækre knopper af. Vinnie Holtmann, graver og kirketjener ved Grandløse Kirke, har ellers forsøgt at skærme kirkegården for de sultne rådyr. De lader sig dog ikke stoppe af det høje trådhegn omkring kirkegården, men finder alternative ruter ad stengærde og veje. Vinnie indrømmer, at det også er hyggeligt med naturlivet på kirkegården, der er omkranset af krat og marker, og derfor er det rene paradis for rådyrene. Hun forsikrer alligevel, at man til hver en tid kan komme forbi og nyde kirkegårdens smukke gravsteder og mindes dem, man holdt så meget af. På bakken bag kirken i den smukke have vokser bunken af grene. Det er nemlig her midsommeren fejres, med en festlig gudstjeneste, som du også kan læse om andetsteds i dette kirkeblad. I haven vokser æbletræer, der i sensommeren sidste år gav anledning til at menigheden selv kunne presse æblemost til høstgudstjenesten. Vinnie har sørget for borde og bænke i haven, så man kan nyde sin medbragte mad på en dejlig solskinsdag. I 2014 blev kirkegårdens kapel nedlagt, og der blev i stedet anlagt et nyt graverkontor og offentlige toiletter. I silende regn og blæst vil du måske kunne finde Vinnie her, hvis hun ikke er i færd med at ordne på kirkegården. Der er altid nok at gøre, for Vinnie gør meget ud af at kirkegården fremstår pæn og velholdt uden ukrudt. En udfordring i sommermånederne, som er den travleste periode på året. Ligeledes skal der også gøres gravsteder klar, og det er især urnegravsteder, som er populære. Derfor har Vinnie også planer om at lave flere af den type gravsteder i fremtiden på kirkegården i Grandløse. Uanset om du kommer på kirkegårdene ved Grandløse, Sdr. Asmindrup eller Ågerup, er der altid mulighed for at nyde kirkegårdens ro og højtidelige stemning. Både Peter og Vinnie giver meget gerne en omvisning, hvis du skulle have lyst til at mærke historiens vingesus eller nyde de smukke fredfyldte omgivelser. Måske i selskab med både rådyr og egern. SANKTHANSAFTEN i Grandløse Kirke Vi fejrer midsommeren med en spændende og hyggelig gudstjeneste Sankt Hans aften, tirsdag d. 23. juni kl i Grandløse kirkes smukke kirkerum. Som altid er der efter gudstjenesten mulighed for at grille pølser og bage snobrød, og det vil være muligt at købe drikkevarer. Udover de klassiske sanglege er der traditionen tro også tovtrækningskonkurrence mellem kønnene, og der er lagt i kakkelovnen til et brag af en duel. Herefter vil der være en båltale v. præst Jan Grønborg, som runder aftenen af omkring kl\n8 Her kan du finde os: TirsdagsArrangementer juni august 2016 Næsten hver tirsdag hele året er der mulighed for at møde andre til Tirsdags-Café i Vipperød Sognegård. Ud over en kop kaffe vil der oftest være program og under alle omstændigheder hyggeligt samvær. En gang om måneden (dog ikke i juli) er der TirsdagsAndagt ved en af sognets præster. Fire gange årligt arrangeres små og store TirsdagsUdflugter enten i bus eller private biler. Tirsdag d. 14/6 og 19/7 kl : TirsdagsUdflugter Program: Ud i det blå. To hyggelige aftenudflugter i omegnen, hvor vi mødes i Sognegården, og herefter kører vi i private biler Ud idet blå. Hvor vi skal hen, er en hemmelighed. Medlemmer af TirsdagsUdvalget eller andre frivillige har planlagt en hyggelig rute både ud og hjem, og ved målet for udflugten serveres kaffe/te og kage. Turen er gratis, men tilmelding er nødvendig en uge før til Sognegården for at sikre, at vi har plads i bilerne til alle. Tirsdag d. 16/8 kl Program: I diakoniens tjeneste v. kontorleder Finn Pilgaard Beyer Finn introducerer kort om diakoniens historie. Efterfølgende fortæller han om sine egne erfaringer i diakoniens tjeneste på kolonien Filadelfia, i Kirkens Korshær og i Samvirkende Menighedsplejer. Finn, der er uddannet diakon og sociolog, har i størsteparten af sit arbejdsliv arbejdet med diakoni. Vipperød Sognegård, Asmindrupvej 52, 4390 Vipperød - tlf Kontorleder: Finn Pilgaard Beyer Kirke- og kulturmedarbejder: Sabine Krohn Mansdotter og præsterne: Sognepræstvikar, Jan Grønborg, Haldvejen 7, 3390 Hundested, tlf mandag er fridag Sognepræst og provst Detlef von Holst, Ågerupvej 66, 4390 Vipperød fredag er fridag Kirkelig vejledning Oplysning om kirkelige handlinger: dåb, bryllup, begravelse - og om registrering: fx fødselsanmeldelse, navneændring og udstedelse af attester - kan du finde på vores hjemmeside eller fås ved henvendelse til kirkekontoret. Mobil betaling i forbindelse med kollekt ved gudstjenesterne. Donationer overføres ved hjælp af SWIPP til mobilnummer


Den Korte Avis | Kristoffer kørte forbi indvandrer-ghettoen Gellerup – så fik han sig en meget ubehagelig oplevelse\nKristoffer kørte forbi indvandrer-ghettoen Gellerup – så fik han sig en meget ubehagelig oplevelse\nDet er velkendt, at en del bilister i det muslimske parallelsamfund Gellerup er fløjtende ligeglade med færdselsloven. De kører stærkt hasarderet og uden at skele til andre trafikanters sikkerhed.\nMen ikke nok med, at disse vanvidsbilister bryder alle færdselsregler. De morer sig også nogle gange med at genere forbipasserende bilister. Det har en ung bilist, Kristoffer Frikke, fået at føle. Han har skrevet til Den Korte Avis og fortalt sin historie:\nDe kaster sten mod bilen\nDet er skønt at køre rundt i sin dejlige bil, men når man kommer ud til Gellerup-området, så kan man åbenbart ikke føle sig sikker længere.\nEn nat i sommer havde jeg lovet mine venner at hente dem fra byen. Jeg havde fået min nye bil for et par måneder siden, så jeg kørte gerne og alt var i skønneste orden. Men alt ændrer sig, da jeg har hentet pigerne.\nDa jeg har sat den ene af i Vejby, sætter vi kursen mod Hasselager. Stemningen er høj og alle er glade, lige indtil vi når ned til krydset ved Silkeborgvej-Viby Ringvej. Mens jeg venter på grønt og som ud af den blå luft, sker det, man ofte hører om i forhold til politiet: Der bliver kastet en sten mod min bil. Op på siden af mig ruller en BMW med 5 indvandrere i, og det ser ud til, at de vil smide mere efter min bil.\nDa det bliver grønt, prøver jeg at trække fra dem, men de kommer op på siden af mig igen. Jeg kigger ud af mit sidespejl og ser en hånd ud af vinduet fra passagersædet. Så tager jeg en hurtig beslutning, orienterer mig til højre og svinger så ind i et boligblok-område. Herefter ringer jeg til politiet.\nDa jeg har sat mine veninder af og skal hjem ad samme rute, ser jeg, der er sket en ulykke med en, der er kørt ind i et hegn/autoværn ude i siden og bagefter er endt inde i midten igen. Samtidigt ser jeg bilen med de 5 indvandrere.\nJeg tænker umiddelbart, at de må have noget med det at gøre, så jeg ringer igen til politiet og fortæller dem, at de holder der, og at jeg ikke ved, om de er indblandet. Til sidst spørger jeg politiet, om de har noget med det at gøre. Umiddelbart ikke, siger politiet, men de er ikke helt sikre.\nNu angriber de også almindelige borgere\nJeg må sige, at det var en oplevelse, som giver stof til eftertanke. For kan det virkelig passe, at jeg skal være bange for at køre igennem det område, hver gang jeg skal nogle steder hen? Kan det virkelig passe, at jeg som borger ikke kan færdes sikkert rundt i mit eget land og specielt i nogle områder?\nDet startede med stenkast mod politi, ambulancefolk og brandfolk, så gik det ud over busser, og nu har det taget en drastisk drejning og går ud over almindelige personer som mig og mine veninder.\nDer skete os ikke noget, men der kan jo hurtigt opstå en livsfarlig situation, når man kaster sten efter andre bilister. Jeg håber virkelig at politiet tager disse bøllers farlige adfærd alvorligt.\nEmner: færdselsregler parallelsamfund


Limpistol Maxi Høj temperatur med PrisGaranti - kr. 119.00\nHjem / Tilbehør & Redskaber / Lim / Limpistoler / Lak / Limpistoler / Limpistol Maxi Høj temperatur\nVarenummer (SKU): 5709386798253 Kategorier: Lim / Limpistoler / Lak, Limpistoler, Tilbehør & Redskaber Tag: Diverse\nLimpistol Maxi Høj temperatur kan bruges til at lime tekstil, papir, sten, træ, blomster – kort sagt, er den ideel til hobbybrug. Limpistolen bruger limstænger, der er 1,1 cm bredde. Brug altid limstænger, der er markeret til “alle temperaturer”.\nLimp … læs mere her\nLimpistol Maxi Høj temperatur beskrivelse:\nNavn: Limpistol Maxi Høj temperatur\nLæs mere om Limpistol Maxi Høj temperatur her.\nLimpistol Maxi Høj temperatur – Garn og strik er blevet moderne\nFlere og flere er, glade for at strikke eller hækle, og har fundet sin egen lille uforstyrrede verden her- og du tager fejl, hvis du tror, det kun er kvinder, der i vores bevidsthed jo er dem, vi ser som de traditionelle strikkere. Det er ligeså ofte de unge i dag der har en hæklenål i hånden og lader kreativiten fylde frit. Rito.dk har nogle rigtig gode bud på garn, strikkepinde osv. i god kvalitet. Det er let at beslutte sig for at købe garn, når man får, prisgaranti og et helt års returret, så ingen grund til ikke lige at købe Limpistol Maxi Høj temperatur.\nLimpistol Maxi Høj temperatur med prisgaranti\nLimpistol Maxi Høj temperatur er ret populær blandt alle vores varer i onlineshoppen i vores varekategori Tilbehør & Redskaber > Lim / Limpistoler / Lak > Limpistoler. Du får oven i købet hele 365 dages returret med din pakke når du køber Limpistol Maxi Høj temperatur. Du kan roligt gøre som rigtig mange andre har gjort før dig og købe din Limpistol Maxi Høj temperatur fra den meget brugte forhandler Rito.dk, der har forstået at have de rigtige varer på hylden. Der er mange varer i shoppen og i det store udvalg finder mange det de leder efter, og der er det oplagte valg Limpistol Maxi Høj temperatur. Når der handles i webshop er varerne billigere- fordi webshoppen ikke har udgifter til en fysisk butik.\nLimpistol Maxi Høj temperatur med 365 dages returret\nHvis du shopper online, får du andre fordele, fordi webshops er underlagt en lovgivning, de skal følge. Du skal kunne returnere dine varer i 14 dage. efter du har foretaget dit køb på nettet, der findes også shops, der er endnu bedre og giver mere end de 14 dage, de er forpligtet til. Husk også på, at du online har et kæmpe udvalg, og priser og betingelser er let for dig at sammenligne, i de mange webshops der er på det danske marked. Det er let i dag at sammenligne priser – du kan gøre det på alle tider af døgnet, så længe du er online. En anden ting du også slipper for, at skulle slæbe varerne hjem fra butikken. Shoppen sender din produkter til din adresse, hvis du ikke har valgt at få dem sendt hen til dit arbejde, så du kan frit vælge den løsning, der er bedst for dig. Den irriterende kassekø undgår du ved at handle online køen er der slet ikke, når du handler online, så ungå de trælse frustrationer over, at det kan tage så lang tid for folk at finde de sidste mønter frem.\nVær den første til at anmelde “Limpistol Maxi Høj temperatur” Annuller svar


Hyppigt efterspurgt underviser\nErik er tilknyttet instituttets forskningsgruppe for revision, regnskab og rådgivning, også kaldet RRR-gruppen. Forskningsgruppen beskæftiger sig med emneområder af betydning for betjening af en erhvervsvirksomhed eller en offentlig myndighed med rådgivning, regnskab, revision, økonomistyring m.v.\nGruppens forskere er hyppigt efterspurgte undervisere både internt på Aalborg Universitet og eksternt. Erik er således mangeårig underviser hos advokatfirmaer, advokatforeninger og kursusinstitutioner, herunder Advokaternes HR, hvor han sammen med sin kollega adjunkt Gitte Søgaard varetager digital undervisning af danske og norske advokater.\nPåvirker praktikere, domstole og lovgivning\nEriks forskning har en meget synlig samfundsmæssig påvirkning og relevans. Først og fremmest formidler han gennem sin undervisning sin forskning til praktikere, som har mulighed for at anvende den erhvervede viden i deres virke. Undervisningen bliver på denne måde et bindeled til erhvervslivet.\nDerudover bidrager han til debatten inden for sit forskningsområde og påvirker derved de danske domstole og Folketinget, som vedtager landets love. Eksempelvis har han skrevet de lovregler, der i dag er gældende for statsligt ejede aktieselskaber. Desuden har han som medlem af Retsplejerådet under Justitsministeriet været medforfatter på de seneste to årtiers nyskabelser inden for den civile retspleje ved domstolene.\nErik medvirker ydermere til at løse konflikter ved enten at skrive juridiske responsa med uafhængig analyse og vurdering af retslige problemer eller ved at fungere som voldgiftsdommer og afgøre sager. Et eksempel er en sag, hvor hovedaktionæren i et selskab havde kørt en mindretalsaktionær helt over og nægtet mindretallet andel i en forhøjelse af aktiekapitalen. Her var der tale om en klar krænkelse af parternes aftaler, og voldgiftsretten med Erik som formand tvang hovedaktionæren til at give mindretallet, hvad de havde krav på.\n”Grundlæggende er jeg optaget af, hvordan flere mennesker samarbejder bedst i et selskab, og hvordan man forebygger og løser konflikter på ejerniveau.”\n- Erik Werlauff\nHæftelsesgennembrud for skattegæld\nEt af de forskningsresultater, Erik er kendt for, er det såkaldte hæftelsesgennembrud. Han udviklede begrebet i sin doktordisputats efter amerikansk, tysk og svensk inspiration. Siden har han videreudviklet og finpudset det. Hæftelsesgennembrud vedrører kort fortalt det forhold, at der i Danmark, også uden lovhjemmel, er grundlag for, at ét selskab i en gruppe af selskaber, kan komme til at hæfte for et andet selskabs gæld, så en tabslidende kreditor ikke lider urimelige tab.\nEt eksempel er, da Midtfyns Festivalen for nogle år siden måtte lukkes med tab efter en dårlig sæson. Resultatet var, at ét af ejerens to selskaber gik ned, mens det andet overlevede. Pudsigt nok lå alle værdierne hos det overlevende, mens skattegælden lå i det sammenbrudte selskab. I denne sag anvendte Højesteret Eriks teori om hæftelsesgennembrud og tvang det rige selskab til at hæfte for det fattige selskabs skattegæld.\nSagen berører forhold, som Erik grundlæggende er optaget af i sin forskning: Hvordan flere mennesker samarbejder bedst i et selskab, og hvordan man forebygger og løser konflikter på ejerniveau. Sådanne sager rummer både den kølige jura og det rent menneskelige.\nErik har altid gang i ganske meget. Forskningsmæssigt er han sammen med adjungeret professor ved AAU Peer Schaumburg-Müller fx på vej med bogen ”Fondenes retsforhold", som analyserer regler og praksis om erhvervsdrivende og ikke-erhvervsdrivende fonde.\nPå det mere praktiske niveau bistår han amerikanske advokater med de eventuelle muligheder for at opnå erstatning fra en dansk børsnoteret virksomhed for utilstrækkelige oplysninger til børsmarkedet. Den endelige dom i sagen vil ifølge Erik være skelsættende for dansk kapitalmarkedserstatningsret.\nErik er 66 år og er bosat i Herning sammen med sin familie. Han har været ansat på Aalborg Universitet siden 1989. Udover at være tidligere forskningsgruppeleder for RRR-gruppen er han formand for Studienævn for Revision.\nPå AAU underviser Erik studerende på begge varianter af kandidatuddannelsen i Revision: Den ordinære toårige kandidatuddannelse og den fireårige erhvervskandidatuddannelse.\nErik har møderet for Højesteret og driver sit eget advokatfirma, Werlauff Advokatfirma, advokatanpartsselskab, hvor han påtager sig få, udvalgte sager inden for sine juridiske specialeområder.