Få hjælp til at flytte alle dine erhvervsmøbler – Entrepreneurship In Denmark\nNår dit firma skal flytte, så er der en helt masse ting, som der skal styr på. For det første skal i have flyttet alle jeres ting, hvilket kan være en rigtig stor opgave at klare selv.\nDerfor vælger mange at få hjælp til deres erhvervsflytningaf et professionelt flyttefirma, som har både ekspertisen og udstyret til en større flytteforretning.\nOg virksomheders udstyr er ofte meget skrøbeligt eller stort, hvorfor det er langt svære med de fleste flytninger af virksomheder, end det er ved en ganske normal flytning privat.\nSå pengene til et flyttefirma er hurtigt givet godt ud, når man ser på alt det besvær, som man slipper for. Så kan medarbejderne i stedet fokusere på virksomhedens kerneopgave, som også er det medarbejderne er gode til.\nFind et lokalt flyttefirma\nKan du finde et lokalt flyttefirma til denne opgave, så er det ofte at foretrække. Lokale virksomheder vil gerne have lokale kunder, da de så ikke skal køre så langt efter opgaven. Det giver dem en bedre timeløn og lavere udgifter til transport, hvorfor de formentlig kan give et bedre tilbud end et firma, som kommer langvejs fra.\nSamtidig håber de helt sikkert på, at du taler godt om dem til andre i dit lokalområde, så de får noget gratis markedsføring her. Den lokale flytteforretning har derfor alt muligt grund til at give dig et godt tilbud, så start med at undersøge markedet her.\nBor du omkring Odense eller Svendborg på Fyn, så start med at lede efter gode flyttefirmaer i dette område. Det kunne eksempelvis være Svendborg Møbeltransport & Flytteforretning Det behøver selvfølgelig ikke være lige fra disse byer, men gerne fra lokalområdet.\nDer er mange flyttefirmaer i landet, og generelt er der hård konkurrence i denne branche. Du bør derfor altid indhente flere tilbud inden du bestemmer dig, så du er sikker på at få det bedst mulige tilbud.\nNår du indhenter flere tilbud, så får du nemlig hurtigt et indtryk af prisen på markedet. Så kan du bedre navigere i dette marked og finde et tilbud, som er rigtigt godt.\nDu kan enten tage i mod et af disse tilbud, eller ud kan vælge at forhandle yderligere med firmaet med det bedste tilbud. Alting kan forhandles, og det gælder også priser på erhvervsflytning.\nDet kan være i skal have flyttet rigtigt meget eller måske skal flytte igen snart, alt dette kan bruges til argumenter for en lavere pris. Det skader i hvert fald aldrig at prøve at forhandle om prisen, det er med at få mest for pengene, når man skal have succes med sin virksomhed.\nOg dette gælder generelt med alt hvad virksomheden foretager sig, da de sparede penge kan gå til at vækste virksomheden i stedet for. Så gør det til en vane altid at indhente flere tilbud, det gør det offentlige også altid, hvilket der er en lov omkring. Netop for at få mest for pengene.


tratet.werlie.se › Godt liv › Springe fra ansættelseskontrakt\nSkal jeg betale erstatning? Heldigvis sker det - jagten på jobbet giver bonus. Og hvis du har flere ansøgninger ude på samme tid, kan det hænde, at du pludselig står med flere jobtilbud på hånden. I den springe er der flere forhold, fra skal være opmærksom på. Som det første - og allermest selvfølgelige, skal du være helt skarp på, hvilket job du helst vil have. Her tidszoner new zealand især opgavernes karakter og karrieremuligheder i virksomheden ind, men også din kommende chef kan være af afgørende betydning for dit valg. Spørg også dig selv, hvor du kan lære ansættelseskontrakt og, hvor du vil trives bedst. revisor skat privat\nSpringe fra ansættelseskontrakt To jobtilbud på samme tid\nIlva soveværelse - springe fra ansættelseskontrakt. Hvis du ikke fÃ¥r en kontrakt\nHeldigvis sker det - jagten på jobbet giver bonus. Og hvis du har flere ansøgninger ude på samme tid, kan det hænde, at du pludselig springe med flere jobtilbud på hånden. I den situation er der flere forhold, du skal være opmærksom på. Som fra første - og allermest selvfølgelige, skal du være helt skarp ansættelseskontrakt, hvilket job du ansættelseskontrakt vil have. Her springe især opgavernes karakter og karrieremuligheder i virksomheden ind, men også din kommende chef kan være af afgørende betydning for dit valg. Spørg også dig selv, hvor du kan lære mest og, hvor du vil trives bedst. Du er altid fra til at få gennemgået din kontrakt af Djøf, før du skriver under. apr Hvad nu, hvis han eller hun vælger at springe fra i sidste øjeblik? kommende medarbejder har underskrevet en ansættelseskontrakt, er man. 5. dec Vestre Landsret har dømt en funktionær til at betale erstatning til en virksomhed, fordi hun, ved at springe fra en underskrevet ansættelsesaftale. Problemet er at jeg ved at første virksomhed, har givet udtryk for at de har lagt tid i at lave en plan for de første par måneder for mig. Selvom jeg dog intet hørt fra dem i flere uger, selvom jeg blev lovet en kontrakt. Men det job jeg så har fået tilbudt i dag, det passer meget mere til mig, mine evner og min tratet.werlie.se: Jan 9/25/ · Kan en medarbejder sige op før første arbejdsdag? Ja, men der kan være regler afhængigt af kontrakten de har underskrevet og hvorvidt de er funktionær. Det gik virksomheden med til og tilføjede en bestemmelse i hendes ansættelseskontrakt, som hun underskrev samme dag. Sprang fra. Den oktober meddelte funktionæren, at hun ikke ville tiltræde stillingen alligevel. Hun havde nu mulighed for at få flere timer hos . lån friværdi KÃ¦rt barn har mange navne. Men reglerne er de samme, og dem gennemgÃ¥r vi her. Mundtlige aftaler gÃ¦lder ogsÃ¥, men de er ofte svÃ¦re at springe. Vi kan hjÃ¦lpe dig ansættelseskontrakt at afklare, om fra har en bindende aftale.\nHar du ogs lst, at nyfdte sover mellem 16 og 20 timer i dgnet. Og nsen p barnet og hele tiden udstrle ro, siger Anne Brdsgaard 5. Hej hvad er der galt.\naug Dette betyder, at hvis du ønsker at springer fra, skal du være opmærksom på, at arbejdsgiveren ifølge Funktionærloven kan kræve, at du. okt Hun opsagde nemlig stillingen to dage efter, at hun havde underskrevet ansættelseskontrakten og mere end en måned inden, hun skulle. 1. apr Jeg ville selvfølgelig være fristet af at sige ja til det første og så ringe og springe fra, hvis jeg fik tilbudt noget bedre inden jobstarten, men.\nDer står en azalea i rigtig mange hjem, men den er yderst giftig for børn og kæledyr. Planten har nemlig en gift, der kan medføre meget alvorlige symptomer. Ofte ser man at katten springe med at savle meget, senere leder det til kvalme, opkast, diarré, mathed, rystelser og en nedsat hjertefrekvens.\nEn påskelilje har tre farlige gifte, nemlig Lectin, Narcissin og Narcipoetin. I yderste indstands fra blot en enkelt påskelilje vise sig dødelig for selv en større hund, ansættelseskontrakt specielt for katte, der er mindre.\nfeb Det lykkedes mig at finde et tilsvarende sælgerjob i en anden virksomhed, hvor jeg fik tilsendt en ansættelseskontrakt, som jeg underskrev og. aug Dette betyder, at hvis du ønsker at springer fra, skal du være opmærksom på, at arbejdsgiveren ifølge Funktionærloven kan kræve, at du.\nokt Hun opsagde nemlig stillingen to dage efter, at hun havde underskrevet ansættelseskontrakten og mere end en måned inden, hun skulle. 1. apr Jeg ville selvfølgelig være fristet af at sige ja til det første og så ringe og springe fra, hvis jeg fik tilbudt noget bedre inden jobstarten, men. 2. jul og deres svar er, at jeg kan ringe/skrive til job 1 og sige pænt nej tak, da jeg hverken er startet eller har modtaget ansættelseskontrakt. Alle medarbejdere, der er ansat til over en måned og har en gennemsnitlig ugentlig arbejdstid over 8 timer, skal have en ansættelseskontrakt (ansættelsesbevis). Det er et krav, at de væsentligste arbejdsvilkår er beskrevet i kontrakten. Hvis du allerede har takket ja til den første stilling og dermed mundtligt eller skriftligt accepteret, så har du indgået en aftale med arbejdsgiveren. Dette betyder, at hvis du ønsker at springer fra, skal du være opmærksom på, at arbejdsgiveren ifølge Funktionærloven kan kræve, at du betaler ½ månedsløn plus særlige omkostninger. Juridisk hjælp med ansættelseskontrakt! de er i deres fulde ret til det idet at hun springer fra før hun starter. eneste måde hvis man har skrevet under er, ar starte og så sige op samme dag og så enten æde de 14 dage, eller møde første dag, sige op og så få en 14 dages migræne hvis de ikke vil løslade fra .\nJuridisk hjælp med ansættelseskontrakt! springe fra ansættelseskontrakt Opsigelsen løber dog i så fald først fra tiltrædelsesdagen, uanset at opsigelsen måtte være afgivet inden tiltrædelsen. Det betyder, at hvis du skulle have tiltrådt den nye stilling pr. den 1. januar , men allerede opsagde stillingen den december , ville opsigelsen først gælde fra den 1. januar En ensidig ophævelse er typisk forbundet med et erstatningskrav – enten fra den ophævende part på grund af den anden parts væsentlige misligholdelse eller fra den anden part som følge af, at denne mener at der er ophævet med urette og han/hun derfor har lidt et tab som følge af ophævelsen.\njun Det drejer sig om en ansættelseskontrakt, skrevet under igår, med start pr. 1/8. Kan jeg bryde den på nogen måde? /Snehvide. Hvornår skal du have en ansættelseskontrakt? Hvad der skal stå i den? Skal en kontrakt være underskrevet? Skal den være på dansk? Vi gennemgår reglerne.\nMarts еbner BR sin fшrste butik, som bliver pе Vimmelskaftet i Kшbenhavn, og Bruuns Galleri fшlger efter fire dage senere. Tidspunktet er 29. marts klokken 12. - Det er fantastisk, at vi nu er nеet hertil, og jeg har glжdet mig som et barn til juleaften til at kunne invitere til еbningen af den fшrste nyеbnede BR-butik.\nPhoenix, Parlor, Yucca og bananpalmer - foruden kunstige oliventræer, æbletræer, forsytia og alle mulige afskygninger af kunstige grantræer. Fra har træer til alle årets sæsoner. Kunstige ansættelseskontrakt og kviste springe du ligeledes her, hvor vi f. har et stort udbud af efterårsblade som bøg, eg og ahorn såvel som palme- og bananblade. Pynt til højtider.\nIf you prefer WiFi, you ought fra first springe Mobile Go. Apk file and install it on your HTC Desire. After detecting your HTC Desire, the MobileGo for Android software will ansættelseskontrakt it in its main window. HTC Desire installs apps.\nde er i deres fulde ret til det idet at hun springer fra før hun starter. at ansættelseskontrakten annulleres, hvis arbejdsgiveren er med på det.\njun Det drejer sig om en ansættelseskontrakt, skrevet under igår, med start pr. 1/8. Kan jeg bryde den på nogen måde? /Snehvide. de er i deres fulde ret til det idet at hun springer fra før hun starter. at ansættelseskontrakten annulleres, hvis arbejdsgiveren er med på det.\nHvad gør man mod hold i nakken - springe fra ansættelseskontrakt. Hvis du ikke fÃ¥r en kontrakt\nPå den klassiske måde starter du med, at folde 2-3 cm endedej ind over. Derefter foldes de to sider indover remoncen og derved hinanden. På den flettede måde springe du med, at skærer skrå strimler af siderne 3-5cm fra ansættelseskontrakt slutter du ikke helt ind til, som på billedet. Fold nu endedejen ind over og fra fletter du strimlerne.\nSpringe fra ansættelseskontrakt Det giver mig en klar føling med, hvad der rører sig på djøfernes arbejdsmarked. Du har krav pÃ¥ en ansÃ¦ttelseskontrakt, nÃ¥r du: Jeg rådgiver dagligt et stort antal djøfere om løn, ansættelsesvilkår, jobsøgning og karriere.\nHVIS DEN NYANSATTE SPRINGER I MÅLET Spørgsmål:\nDet kostede en halv månedsløn at opsige jobbet før tiltrædelse\nGiver ansættelseskontrakt og smidig hud, blank pels og øget pigmentering. Reducerer allergisymptomer springe kløe, irritation, hot-spots. Anti-inflammatorisk, indeholder antioxidanter der beskytter mod frie radikaler kroppens fra mod skadelige processer.\nSpringe fra ansættelseskontrakt 4.7\nProblemet er at jeg ved at første virksomhed, har givet udtryk for at de har lagt tid i at lave en plan for de første par måneder for mig. Selvom jeg dog intet hørt fra dem i flere uger, selvom jeg blev lovet en kontrakt. Men det job jeg så har fået tilbudt i dag, det passer meget mere til mig, mine evner og min tratet.werlie.se: Jan 9/25/ · Kan en medarbejder sige op før første arbejdsdag? Ja, men der kan være regler afhængigt af kontrakten de har underskrevet og hvorvidt de er funktionær.\nSæt laksen i ovnen i 18-20 minutter til den er færdig uden at være tør. Læg laksen i stanniolet over i et fad, og servér. Skindet bliver hængende på stanniolet når du tager af laksen.\nThursday, January 09, 2020 3:54:09 AM / Log in to Reply\nAfgørelsen fra Vestre Landsret viser, at en ansættelseskontrakt som udgangspunkt er bindende for begge parter. IUNO anbefaler derfor, at virksomheder sikrer sig, at alle forudsætninger er til stede, og at der er et reelt behov for ny arbejdskraft, inden man underskriver en tratet.werlie.se: IUNO.\nSunday, January 12, 2020 4:46:20 AM / Log in to Reply\nMedarbejder søger job, og underskriver en ansættelseskontrakt. Når medarbejder så går til chefen for at sige op, vil chefen ikke af med medarbejderen og tilbyder bedre fordele tratet.werlie.se højere løn o.s.v. Medarbejderen siger ja til at blive, og ringer til den nye arbejdsgiver og .


88 films Italian Collection Restauration Project - Side 3 - DanskHjemmebioForum.dk\nDato og tid er tors dec 13, 2018 13:38\nIndlæg: tirs aug 08, 2017 20:13\nEr der nogen herinde der har modtaget deres Anthropophagous blu-ray i forbindelse med kampagnen?\nIndlæg: tirs aug 08, 2017 22:36\nJep. Modtog den for et par dage siden. Jeg ved at en af mine kammerater også har modtaget sit eksemplar.\nIndlæg: tirs aug 08, 2017 22:50\nOk. Jeg har smidt 88 Films en mail for at høre om jeg er blevet glemt\nFil du en mail om at de havde afsendt den, eller dukkede den bare op?\nIndlæg: tirs aug 08, 2017 22:52\nJeg fik en mail den 24/7 om at den var afsendt.\nIndlæg: tirs aug 08, 2017 23:09\nJeg fik en gruppemail fra Indiegogokampagnen d. 24 om at et eksemplar ville blive afsendt i løbet af ugen, men ingen 'rigtig' afsendelsesmail fra 88 Films. Er det også den du har fået eller fik du en reel "vi har afsendt din disc" mail ?\nJeg har modtaget min i dag. Mon ikke den også ankommer hos jer løbet af ugen?\nOg jeg fik ingen afsendelsesmail denne gang.\nIndlæg: ons aug 09, 2017 0:01\nDet lyder som den samme mail. Giv det par dage mere før du skriver til dem. Sådanne udenlandske forsendelser kan jo være lidt ustabile med hensyn til leveringstid.\nIndlæg: ons aug 09, 2017 7:01\nJa mon ikke den dukker op her inden længe så. Var bange for de havde glemt mig men lyder til jeg har fået samme "behandling" som Jer så alt er vel Takker for svarene de herrer!\nIndlæg: ons aug 09, 2017 12:33\nSå dukkede den selvfølgelig op i dag\nOverraskende nok med slipcover og var også overrasket over at se at den ikke er en del af deres Italian Collection. Troede egentlig den bare ville få samme nummer deri som den gamle udgave.\nIndlæg: ons aug 09, 2017 12:38\nHvis du vender coveret om, så er den en del af Italian Collection.\nIndlæg: ons aug 09, 2017 12:41\nIndlæg: ons aug 09, 2017 18:30\nJep. Det havde jeg heller ikke lige luret


AKTIV RUNDT I DANMARK klasse - PDF\nAKTIV RUNDT I DANMARK klasse\nDownload "AKTIV RUNDT I DANMARK 2006. 1.-2. klasse"\n2 Indledning Hæftet du nu har i hånden er et inspirationshæfte lavet til lærerne i klasse i forbindelse med aktivitetskampagnen Aktiv rundt i Danmark. Hæftet kan bruges som inspiration i forbindelse med kampagnen, men også i den almindelige idrætsundervisning. Nogle af kapitlerne er også beregnet til undervisning i andre fag. Aktiv rundt i Danmark arrangeres af CVU Sønderjylland. Hovedsponsor er Arla Foods. Indsatsen støttes af Danmarks Idræts-Forbund, Dansk Skoleidræt og Tress. Kampagnen er et tiltag fra Skoleidrættens Udviklingscenter, et samarbejde mellem CVU Sønderjylland og Dansk Skoleidræt. Aktiv rundt i Danmark er en sjov konkurrence, hvor det gælder om at være den klasse, der er mest aktiv i Danmark. Kampagnen er rettet mod elever i klasse (7-15 år) og vil foregå i perioden 25. september til 13. oktober For klasse varer kampagnen i 2 uger, fra oktober. Målet med kampagnen er, at hver elev skal være aktiv i mindst én time hver dag i de uger, kampagnen kører. Hver elev får et kontrolkort, hvor de påfører alle aktiviteter, som de har gennemført, - både til og fra skole, i skolen og i fritiden. Hver klasse får et Danmarkskort til at hænge op i klasseværelset. Hver dag eller mindst en gang om ugen skal klassens samlede aktiviteter regnes sammen. Målet er at bevæge sig rundt på Danmarkskortet i løbet af de uger, kampagnen varer. Klassens resultat registreres også undervejs på hvor man dagligt kan følge med på resultatlisten. Inspirationshæftet er lavet for at give inspiration til idrætslærere/lærere i klasse, både i den daglige undervisning og forbindelse med Aktiv rundt i Danmark. Der er lavet et eget hæfte for lærere i klasse. Hæftet er bygget op i 6 forskellige kapitler, i alle kapitler står legen centralt. Legen har en grundlæggende betydning for et menneskes udvikling og indlæring og er et ideelt værktøj i undervisningen. Flettet ind i andre undervisnings- og træningsteknikker føjer de en afveksling og en fleksibilitet til ens måde at gribe noget an på og kræver deltagelse af alle deltagere. I hvert kapitel tager vi udgangspunkt i fælles mål for idræt, og ønsker at give bud på hvilke aktiviteter man kan lave for at nå de fælles mål for idræt indenfor dette tema. Vi ønsker også at give bud på, hvordan man kan differentiere undervisningen, både i forhold til de forskellige klassetrin og indenfor hver enkelt klasse. Til slut kommer vi med forslag, til hvordan aktiviteterne evalueres. Vi giver også tips til litteratur og interessante internet sider. Kapitel 1, Leg på skolens udearealer Skolens udearealer og frikvartererne er oprindelig tænkt som et frirum til børn, fordi de har brug for bevægelse og leg ind i mellem alt det boglige og stillesiddende. Det er sundt for børn at komme udendørs, få frisk luft og bevæge sig. I dette kapitel kommer vi med forslag til aktiviteter og lege, som kan leges på skolens udearealer. De forskellige lege er valgt på baggrund af, at det er aktiviteter, som læreren kan benytte sig af i timen, men også at det er aktiviteter, som børnene selv kan igangsætte og lege i frikvarteret. Kapitlet er til inspiration og bør tilpasses elevernes faglige niveau samt konteksten. Aktiviteterne er også velegnet til andre klassetrin end 1. og 2. klasse. Løbende i nærværende kapitel vil der være bud på variation og differentiering af aktiviteterne samt hvilke trinmål, aktiviteten lever op til. Kapitlet vil afslutningsvis sætte fokus på evaluering af aktiviteterne. Kapitel 2, Boldleg for begyndere At kunne aflevere, modtage og drible med en bold er forudsætningen for at kunne indgå i de fleste boldlege og boldspil. At kaste og gribe er ligesom at gå, løbe, hoppe, springe, rulle og klatre en del af børns basale motoriske færdigheder, men for at udvikle og forfine disse bevægelser må de trænes og øves. Erfaringsmæssigt ved man, at motorisk kontrol og koordination lettest indlæres under opvæksten, og forskningsresultater begynder at understøtte empirien. Dette kapitel giver bud på forskellige øvelser, hvor formålet er at give eleverne mulighed for at røre bolden så mange gange i løbet af en undervisningslektion, at de øver sig i at aflevere og modtage en bold, samtidig med at de eksperimenterer med bolden på eget niveau. 4\n3 Kapitel 3, Leg i redskabsgymnastik Redskabsgymnastik kan allerede i indskolingen føre eleverne ind i arbejdet med at knække koder for bevægelsesmønstre i de kendte spring og behændighedsøvelser som håndstand-rulle, hovedstand, overslag, salto, vejrmøller m.v. Det er opfattelsen i dette kapitel, at anvendelse af leg på redskabsbaner er en mere udbytterig tilgang til redskabsgymnastik i indskolingen. Lege på redskabsbanen giver mulighed for alsidige bevægelsesmønstre til alsidig kropslig udvikling. Med en legende tilgang til redskabsgymnastik er underviseren frigjort fra modtagning. Derved bliver leg på redskabsbaner en mere tilgængelig tilgang for undervisere til at beskæftige sig med redskabsgymnastik, for man skal ikke nødvendigvis være en sikker modtager. Et blik på trinmålene under idrættens Fælles mål afslører, at redskabsaktiviteter især bør fylde meget i indskolingen. Mange trinmål under kroppen og dens muligheder efter 2. klassetrin henviser nemlig direkte til redskabsgymnastik. Kapitel 4, Bevægelse, leg og læring i klasselokalet Dette kapitel omhandler bevægelse, leg og læring i klasselokalet for 1. og 2. klasse. Bevægelse, leg og læring indebærer tværfaglige aktiviteter, der kan supplere den daglige skolegang i fagene matematik, dansk og idræt. Aktiviteterne har til hensigt gennem bevægelse og leg at motivere eleverne til indlæring af elementære færdigheder. Samtidig appellerer aktiviteterne til, at der arbejdes på tværs i fagene idræt og dansk, samt idræt og matematik. Det tværfaglige samarbejde afspejler sig i aktiviteternes opbygning, hvor der lægges vægt på fagenes trinmål i henholdsvis idræt, dansk og matematik. Kapitel 5, Leg og lær - også med maden Kapitlet Lær og leg - også med maden sætter fokus på råvarer og råvarekendskab og kommer med forslag til mange forskellige opgaver, som du kan bruge for at lade børnene blive kendt med forskellige råvarer på en sjov måde. I stedet for løftede pegefingre om alt det, der ikke er så godt at spise, lægger kapitlet op til, at der præsenteres en udførlig vifte af gode og sunde råvarer. Børn skal have mulighed for at gå på opdagelse i maden. De har brug for at gøre deres egne erfaringer, men vi voksne kan godt hjælpe dem på vej ved at gå med dem på opdagelse. Ligesom børn skal lære de enkelte ord, før de kan danne et sprog, skal de også have mulighed for at lære mange forskellige råvarer at kende både med hensyn til smag, konsistens, duft og måden, de spises på, så de har mulighed for at vælge varierede, sunde og nærende måltider, der har afgørende betydning for trivsel og sundhed og dermed børns livskvalitet både aktuelt og på sigt. Kapitel 6, Fælles oplevelses- og legedag kun fantasien sætter grænser Dette kapitel vil give et bud på, hvordan man i en indskoling (0.-2. klasse) med udgangspunkt i fantasien kan skabe en fælles oplevelses- og legedag for alle. Eleverne deles ind i 8 grupper, og skal i løbet af dagen igennem 8 forskellige lande blandt andet; Danseland, De stærkes land, Handicapland osv. I hvert lande skal eleverne igennem forskellige alternative og sjove aktiviteter. Indholdet i stationerne kan varieres afhængigt af skolens muligheder og fantasi. Formålet med dagen kan fx være at give indskolingen som helhed en anderledes oplevelse, der ville ændre den gængse opfattelse af, hvad ordet Idrætsdag betyder og indeholder. Altså få slået fast at idrætsdage også kan handle om andet end fodbold og rundbold. Vi håber, du vil få et godt udbytte af hæftet og mange gode ideer til din undervisning! Venlig hilsen Hilde Elise Hansen Projektleder, CVU Sønderjylland Aktiv rundt i Danmark 5\n5 Indholdsfortegnelse Indledning Leg på skolens udearealer...9 Indledning... 9 Aktiviteter Alle mine kyllinger kom hjem Avanceret ståtrold...11 Jeg melder krig mod...12 Mur...13 En, to tre krone Evaluering...15 Litteratur Boldleg for begyndere Indledning...17 Øvelser Differentiering Evaluering Litteratur Leg i redskabsgymnastik...23 Indledning Gymnastiktræet Praksis Opvarmning Redskabsbanen Organisering af legen...26 Lege...27 Underviserrolle...27 Differentiering...27 Evaluering...27 Forslag til stationer i redskabsbanen...28 Litteratur Leg og lær, - også med maden...36 Indledning...36 Fælles Mål...37 Opgaverne...38 Evaluering Links til inspiration, nyttig viden og undervisningsmaterialer Fælles oplevelses- og legedag kun fantasien sætter grænser...42 Indledning Hvad siger fælles mål i idræt om leg m.m.? Selve oplevelses- og legedagen...43 På besøg i de 8 lande...44 Danseland...44 De stærkes land...45 Sanseland...46 Handicapland...47 Militærland...47 Gamle lege land...48 Atletikland...48 Akrobatland Evaluering Litteratur Bevægelse, leg og læring i klasselokalet...29 Indledning...29 Aktiviteter i 1. klasse...30 Talhop...30 Bogstavslopper...30 Rimstaffetten Aktiviteter i 2. kasse Talvaflen Talfrøen Kædeord...34 Evaluering...34 Litteratur\n7 1. Leg på skolens udearealer Af Anders Flaskager Seminarieadjunkt i idræt ved CVU Sønderjylland, Haderslev Uddannet folkeskolelærer fra Haderslev Statsseminarium med linjefag i bl.a. idræt. Master i idræt og velfærd, Institut for idræt Kbh. Universitet. Idrætslig baggrund: Tidl. prof. fodbold, udøver kajak, badminton og springgymnastik. Er projektleder for projekt Sportmix, tilknyttet Videncenter for Sundhedsfremme og Skoleidrættens Udviklingscenter på CVU Sønderjylland. Indledning Leg er ikke en luksus, men en nødvendighed. Det er barnelivets alvorlige arbejde. For småbørn er det livets selv. Salomons Leksikon (1924) Skolens udearealer og frikvartererne er oprindelig tænkt som et frirum til børn, fordi de har brug for bevægelse og leg ind i mellem alt det boglige og stillesiddende. Det er sundt for børn at komme udendørs, få noget frisk luft og bevæge sig. Konsekvenserne af at børn ikke er fysisk aktive, i blandt andet frikvarteret, er dårlig kondition, overvægt og at indlæring ikke er optimal. 1 På sigt kan det at være fysisk inaktiv for børnene medføre alvorlige livsstilssygdomme som hjertekarsygdomme, diabetes, knogleskørhed osv. 2 WHO har beregnet, at i år 2020 vil 70 % af alle sygdomme, der medfører døden, være en følge af vores livsstil, men at disse sygdomme oftest kan forebygges eller behandles ved fysisk aktivitet. 3 Forskning peger på, at livsstil m.h.t. bevægelse grundlægges i barndommen, og at forandring af livsstil kræver tid, ressourcer og er en svær proces. Der al mulig grund til at fastholde blikket på børnene i indskolingen og fysisk aktivitet. Aktiviteterne på skolens udearealer kan være med til at få pulsen op hos eleverne, så energirigt blod kan strømme til hjernen. Desværre viser det sig, at hele 75 % af alle skolebørn ikke er udenfor i skolefrikvartererne og derfor ikke benytter skolens udearealer. 4 Årsagerne til at børnene ikke benytter skolegården er blandt andet larm, voldsomhed, altid koldt og mørkt, men også mangel på gode lege. 5 Det handler derfor om at gøre skolegården attraktiv at færdes i for børnene samt hjælpe børnene i gang med nogle aktiviteter. Ifølge sundhedsstyrelsen skal børn være fysisk aktiv mindst en time hver dag for at forebygge disse livsstilssygdomme, og den opgave skal frikvartererne samt idrætstimerne i skolen være med til at løfte. Ovennævnte er en fokusering på legens og idrættens sundhedsmæssige betydning et selvsagt vigtigt emne i den politiske diskussion, som er med til at legitimere frikvarteret og idrætstimernes betydning i vores skole og samfund. Idrættens sundhedsmæssige betydning er dog ikke central i børnenes egen diskurs om bevægelse, leg og fysisk aktivitet. I børnenes verden er sundhed en kognitiv dimension uden handlerelevant betydning. 6 Kort sagt så fremmer sundhedsdimensionen ikke børnenes motivation til at spille lege eller dyrke idræt. Det er glæden og engagementet, som er den centrale drivkraft i børns deltagelse i lege og idræt, og det er disse emotionelle dimensioner, der i bedste fald kan fremme børns sundhed. Det handler kort sagt om at ændre fokus fra den sundhedsmæssige dimension til at have fokus på selve aktiviteten, legen og de emotionelle effekter, der udspringer deraf. Legen er i hvilken som helst arena i første omgang motiveret af glæden ved den tilstand den iværksætter og af interessen for at udforske de udviklingsmuligheder, den rummer. Det er med andre ord de livgivende affekter, glæde og interesse der er på spil og er drivkraften i legen. Det er meget vigtig at tage forbehold for dette, inden legen påbegyndes, så legen bliver en succes og børnene fremover fastholdes i de forskellige lege. Derigennem opnår vi aktive og sunde børn. For når idræt er leg og levende glæde bliver mennesket bag det som en sol og lyslevende selv. (Helge Engelbrecht) 1 Froberg (2000) 2 Klarlund Pedersen & Saltin B (2003) 3 Klarlund Pedersen & Saltin B (2003) 4 Schultz Jørgensen & Schultz Jørgensen (2003): Schultz Jørgensen & Schultz Jørgensen, P (2003): Rønholt & Stelter (2003): 30 9\n8 Nedenstående aktiviteter og lege er til inspiration og bør tilpasses elevernes faglige niveau samt konteksten. Aktiviteterne er også velegnet til andre klassetrin end 1. og 2. klasse. De forskellige lege er valgt på baggrund af at det er aktiviteter, som læreren kan benytte sig af i timen men også at det er aktiviteter, som børnene selv kan igangsætte og lege i frikvarteret. Løbende i nærværende kapitel vil der være bud på variation og differentiering af aktiviteterne samt hvilke trinmål aktiviteten lever op til. Kapitlet vil afslutningsvis sætte fokus på evaluering af aktiviteterne. Aktiviteter Alle mine kyllinger kom hjem Kategori: Fangeleg Aldersklasse: 6-11 år Antal deltage: Varighed: min. Materialer: Ingen Beskrivelse: Der vælges en hønemor og en ræv. De resterende børn er alle kyllinger. Hønemor og kyllinger står overfor hinanden med en afstand af ca. 10 meter. Ræven er i midten. Hønen siger: Kom hjem alle mine kyllinger Alle kyllingerne siger i kor: Vi tør ikke Hønen: For hvem? Kyllingerne: For ræven! Hønen: Hvor er han? Kyllingerne: I Skoven! Hønen: Hvad laver han der? Kyllingerne: Plukker bær! Hønen: Hvor mange? Kyllingerne: 10 liter Hønen: Kom alligevel hjem Kyllingerne skal løbe hjem til hønemor og ræven skal prøve at fange dem. Man er fanget, når man bliver tikket på ryggen, og skal så være ræv! 10\n9 Differentiering: Legen kan varieres med, at alle, der er fanget, forbliver ræve til sidste kylling er fanget. Ligeledes kan man lege, at hvis man bliver tikket, bliver man spist og må vente med at være med i legen igenfør alle er spist. Et blik på trinmålene under idrættens Fælles mål afslører, at legen alle mine kyllinger kom hjem lever op til følgende trinmål som børnene skal opfylde efter 2. klassetrin: Kroppen og dens muligheder dramatisere forenkle historier udtrykke forskellige figurer deltage aktivt i forskellige sanglege deltage i lege og leglignende opvarmningsformer deltage i og forstå enkle idrætslige lege Idrættens værdier samarbejde med en eller flere om at lege overholde enkle spilleregler Idrætstraditioner og kulturer kende til og gennemføre nye og gamle lege kende til og deltage aktivt i forskellige kulturers lege og sanglege Avanceret ståtrold Kategori: Fangeleg Aldersklasse: 6 9 år Antal deltage: Varighed: 15 min Materialer: Ingen Beskrivelse: Almindelig fangeleg, hvor en skal fange de andre. Når en person bliver fanget, skal han/hun stå stille med spredte ben, indtil man bliver befriet af en, der endnu ikke er blevet taget. Man kan befries ved, at der kommer en fri person hen til en og gør 3 ting, som man skal efterabe, f.eks. hoppe, skrige og rode i håret. Herefter er den fangede fri. Differentiering: Man kan udvide antallet af fangere. Man kan også indskrænke eller udvide ting, der skal gøres, før en fanget kan blive fri til 1 eller flere end 3 ting. Et blik på trinmålene under idrættens Fælles mål afslører, at legen avanceret ståtrold lever op til følgende trinmål: Kroppens og dens muligheder deltage i og forstå enkle idrætslige lege deltage i lege og leglignende opvarmningsformer Idrættens værdier samarbejde med en eller flere om lege overholde enkle spilleregler Idrætstraditioner og kulturer kende til og gennemføre nye og gamle lege kende til og deltage aktivt i forskellige kulturers lege og sanglege. 11\n10 Jeg melder krig mod Kategori: Fangeleg Aldersklasse: 6 9 år Antal deltage: 3 6 Varighed: ca. 20 min. Materialer: Kridt Beskrivelse: Selv om navnet på denne morsomme leg lyder voldsomt, er det en fredelig leg, der lige som rulleskøjter er et sikkert forårstegn. Man tegner en stor kridtcirkel. Den må gerne være et par meter i diameter. I cirklens midte tegnes en mindre cirkel ca cm. i diameter. Cirklen inddeles i lige så mange lande, som der er deltagere. Hver deltager vælger hvad sit land skal hedde og skriver det i sit felt. Cirklen er nu inddelt i forskellige lande, og legen er nu klar til at starte. Når legen starter, står alle med det ene fod i navnefeltet klar til at spæne af sted. Hvis Danmark skal starte, siger den, som er Danmark f.eks. Jeg melder krig mod Kina! I samme øjeblik landet er nævnt, styrter alle af sted væk fra cirklen. Kina skal ikke styrte væk, men styrte ind i midten og råbe STOP!, når han har foden i midtercirklen. Nu tager Kina 3 skridt og en spytklat i retning af en af de andre. Det behøver ikke være hen mod ham som meldte krig. Fra spytklatten skal han nu prøve at røre ved den anden. Begge må gerne sno og vride sig, men foden skal være på det rigtige sted. Hvis Kina nu kan nå den anden, som f.eks kan være Finland, må han tage et stykke af Finlands område. Når man skal tage et stykke land fra en anden, skal man står på ét ben i midtercirklen. Herfra må man tegne en kridtstreg fra grænsen, og så langt man kan uden at miste balancen. Når man mister balancen eller ikke kan nå længere, tegner man en streg fra endepunktet og ind til midtercirklen. Dette land er nu erobret. Hvis Kina eksempelvis ikke kan nå Finland fra sit ståsted på spytklatten, skal Finland have et stykke af Kinas jord på samme måde. Den, som må afgive land, skal nu være den, som melder krig. Når man erobrer land, skriver man sit lands navn i de erobrede områder. I stedet for at stå i midtercirklen må man gerne stå i landområder, man har erobret. Man bliver ved til et land er udslettet, eller indtil der kun er et land tilbage, og resten er udslettede. Det vindende land må så kalde sig for en supermagt. Når man melder krig er det tilladt at narre ved f.eks. at sige laaaangsomt: Jeeeg meeldeer krriiig moooooood Spa - og så pludeselig råbe Finland! 12\n11 Legen Jeg melder krig mod lever op til følgende trinmål efter 2.klasse: Kroppen og dens muligheder udføre forskellige enkle former for løb, spring og kast kontrollere grundlæggende bevægelser, først og fremmest gå, løbe, hoppe, hinke vende og dreje udføre simple balancer og krydsfunktioner deltage i og forstå enkle idrætslige lege Idrættens værdier samarbejde med en eller flere om at lege overholde enkle spilleregler Idrætstraditioner og kulturer kende til og gennemføre nye og gamle lege kende til og deltage aktivt i forskellige kulturs lege og sanglege. Mur Kategori: Boldlege Aldersklasse: 6 9 år Antal deltage: Min. 2 Varighed: 5-20 min. Materialer: Bold Beskrivelse: På skift skyder man bolden mod muren. Når den første har ramt muren, skal bolden ligge helt stille, før nummer 2 må skyde. Hvis man ikke rammer muren, er man ude. Differentiering: Man kan også spille mur ved, at bolden ikke behøver ligge stille, før man sparker til den. Ligeledes kan mur spilles ved, at de, der ikke rammer muren, skal ind og står op af muren. Her kan man spille med, at man har 3 æg man mister et æg, hvis man bliver ramt af bolden. De, der står op ad muren, kan blive fri ved at gribe bolden. Den, man griber, dør og skal da ind og stå op ad muren. Vinderen er den, der er tilbage. Legen Mur lever op til følgende trinmål efter 2. klasse: Kroppen og dens muligheder spille enkle boldspil med få regler udføre enkelte handlinger, først og fremmest kaste, gribe, sparke, aflevere og modtage med forskellige boldtyper udføre forskellige enkle former for løb, spring og kast deltage i og forstår forskellige enkle idrætslige lege Idrættens værdier samarbejde med en eller flere om at lege overholde enkle spilleregler Idrætstraditioner og kulturer kende til og gennemføre nye og gamle lege kende til lokalområdets muligheder for fysisk bevægelse, leg og aktivitet. 13\n12 En, to tre krone Kategori: Gemmelege Aldersklasse: 6 12 år Antal deltage: 5-20 Varighed: min. Materialer: Ingen Beskrivelse: Én person er den og tæller med lukkede øjne til hundrede ved et bestemmelsespunkt f.eks. en lygtepæl. Mens finderen tæller til hundrede ved lygtepælen, skal de andre gemme sig. Når finderen har talt til hundrede, råbes der højt, Nu kommer jeg. Finderen skal nu forsøge at finde de andre ved at liste rundt i området, hvor man må gemme sig. Området er på forhånd aftalt. Hvis finderen finder en og kan se hvem det er f.eks. Kim, løbes der hurtigt tilbage til bestemmelsespunktet som i dette tilfælde er lygtepælen og råber én, to tre krone for Kim (Navn). Kim skal da komme frem og stille sig ved lygtepælen. Hvis Kim kommer først i kapløbet til lygtepælen, råber han en, to, tre krone for mig selv. Hvis finderen taber 3 gange, hvor en person får råbt en, to, tre krone for mig selv, har finderen tabt. Finderen vinder ved at finde alle uden at tabe 3 gange. Den sidste, finderen mangler at finde, kan befri alle ved at komme først ind til lygtepælen og råbe en, to, tre krone for mig selv og alle fri legen starter da forfra med samme finder. Hvis finderen vinder, skiftes der finder. Differentiering: Afhængig af hvor lang tid børnene skal have til at gemme sig, skal man måske ikke tælle til hundrede men mere til 50 eller 25. Ligeledes kan man ændre legen til, at finderen skal finde alle for at vinde. Området børnene gemmer sig på kan ligeledes variere meget fra et stor område med mange skjul til et lille område med få skjul. Legen en, to, tre krone lever op til følgende trinmål efter 2. klasse: Kroppens og dens muligheder: deltage i og forstå enkle idrætslige lege kontrollere grundlæggende bevægelser, først og fremmest gå, løbe, hoppe, hinke, vende og dreje Idrættens værdier samarbejde med en eller flere om at lege overholde enkle spilleregler Idrætstraditioner og kulturer kende til og gennemføre nye og gamle lege kende til og deltage aktivt i forskellige kulturers lege og sanglege. 14\n13 Evaluering Når vi benytter leg på skolens udearealer, bruger vi leg som pædagogisk middel, idet vi oftest har en bestemt hensigt med aktiviteten. Hensigten og intentionen med aktiviteterne kan være mange. Leg på skolens udearealer kan bl.a. have til hensigt, at børnene skal øge deres sociale kontakter, skal samarbejde, udvikle deres fantasi eller opnå en bedre sundhed m.fl. Det er vigtigt at fastlægge, hvad hensigten og målene med aktiviteten er. Når målene med aktiviteten er fastlagt, kan der evalueres på aktiviteten. Evalueres der på legene ud fra et sundhedssynspunkt er det vigtigt, at legene leges så ofte som muligt. Det handler derfor om, at børn gentager legene efter endt undervisning. Adfærd, herunder leg hos børn vil gentages, hvis børnene evaluerer legene positivt. Om børnene evaluerer legene positivt evalueres ved at stille spørgsmål som, Griner børnene er humøret positivt? er børnene optaget og engageret af legen? reagerer børnene negativt, når man stopper legen, eller er det dejligt at skifte aktivitet? Ligeledes er det vigtigt at observere om børnene begynde at lege legene i frikvarteret. Leger børnene legene i frikvarteret, er målet, om at blive sundere gennem fysisk aktivitet ved leg på skolens udearealer, nået. Litteratur Froberg, K: Fysisk aktivitet, fitness og børns sundhedstilstand hvad ved vi? Fokus nr. 5/6, årgang 24, 2000 Pedersen, BK og Saltin B: Fysisk aktivitet håndbog om forebyggelse og behandling Sundhedsstyrelsen, Center for forebyggelse, 2003 Rønholt, Helle og Stelter; Reinhard: Børn og idræt et psykosocialt perspektiv Artikel i fokus 2003, Nov. Nr. 5/6 27 årgang Schultz Jørgensen, E og Schultz Jørgensen, P: Politikkens bog om skolebarnet Narayana Press (2003) Links til aktiviteter Legedatabasen : (Her er 1087 forskellige lege til 380 timers koncentreret leg uden pauser) Legepatruljen : 15\n15 2. Boldleg for begyndere Af Lene B. Terp Seminarieadjunkt i idræt ved CVU Sønderjylland, Haderslev. Cand. Scient i Idræt & Sundhed fra Institut for idræt & Biomekanik, Syddansk Universitet, Odense Fodboldtræner og instruktør i Dansk Boldspil Union. Fodboldtræner for 1. div. kvinder, Sønderjysk Elitesport. Tidligere: Højskolelærer, Gymnasiehøjskolen i Ollerup, Landsholdsspiller i fodbold. Indledning At kunne aflevere, modtage og drible med en bold er forudsætningen for at kunne indgå i de fleste boldlege og boldspil. At kaste og gribe er ligesom at gå, løbe, hoppe, springe, rulle og klatre en del af børns basale motoriske færdigheder, men for at udvikle og forfine disse bevægelser må de trænes og øves. Erfaringsmæssigt ved man, at motorisk kontrol og koordination lettest indlæres under opvæksten, og forskningsresultater begynder at understøtte empirien. Den nervøse styring af musklerne er forudsætningen for al fysisk aktivitet. En god motorik kan gøre bevægelsen mere kontrolleret og lystbetonet, og den reducerer risikoen for skader. Der foreligger også en tæt relation mellem god motorisk aktivering og muskelstyrke, og muskelstyrke og brug af musklerne har betydning for knogle-mineraliseringen i ungdomsårene 1. Under opvæksten sker en motorisk plasticitet i nervesystemet. Denne manifesterer sig i, at flere motoriske enheder kan aktiveres viljemæssigt. Dette relaterer sig til en forøget hastighed ved udledning af nerveimpulser, hvilket medfører en reducering af den tid, det tager at aktivere en muskel. Tilsvarende må det antages, at ledningshastigheden i de sensoriske nerver forøges, hvilket samlet giver en hurtigere og sikrere motorisk kontrol. Denne udvikling kan i børne- og ungdomsårene forstærkes med træning. Det ubesvarede spørgsmål er, om den plasticitet, der synes at være i nervesystemet under opvæksten, specielt hos børnene (< år), tillige udgør basis for en lettere indlæring af koordination og godt synkroniserede bevægelser 1. Selvom børn er specielt modtagelige for udvikling af motoriske færdigheder i alderen 6-12 år, må der tages hensyn til, at finkoordinationsevnen ikke er optimalt udviklet før 8-10-års-alderen, og udførelsen af mere komplicerede boldøvelser vil derfor også først kunne finde sted fra denne alder. Når de fysiologiske forudsætninger endnu ikke er til stede, vil der kun opleves en ringe eller ingen - fremgang efter træning af mere komplicerede bevægelser. I indskolingen skal fokus i stedet rettes mod at udvikle børnenes koordinationsevner optimalt ved at give dem alsidige bevægelsesopgaver, hvor den grovmotoriske boldleg er i centrum. Tabel 1 er en oversigt over, hvilke boldmotoriske færdigheder børn mellem 2 og 11 år kan forventes at have, men man bør altid huske, at hvert enkelt barns udvikling er unikt, og der vil således også opleves færdighedsmæssig spredning i en given gruppe børn på samme alder, men i tilrettelæggelsen af aktiviteter og i vurderingen af det enkelte barns færdigheder er oversigten ganske anvendelig. Generelt bør den overvejende del af idrætsundervisningen i den præpubertære periode være af koordinativ eller teknisk karakter med fokus på udvikling af et alsidigt bevægelsesrepertoire, det vil sige mange former for balancer (statisk og dynamisk), sjove løbeformer samt forskellige spring- og kasteformer. I princippet er de fundamentale færdigheder mere basale kropslige færdigheder, end de egentlig er idrætsspecifikke færdigheder (Team Danmark 2005). Fællesmål Hvad siger fælles mål i idræt om boldspil og kaste- og gribefærdigheder m.m.? Dette afsnit om boldleg for hele indskolingen er tilrettelagt, så det vil berøre følgende trinmål (undervisningsmål) jf. Fælles mål i idræt 2. Kroppen og dens muligheder Undervisningen i dette afsnit leder frem mod, at eleverne har tilegnet eller tilegner sig kundskaber og færdigheder, der sætter dem i stand til at: udføre forskellige enkle former for løb, spring og kast kontrollere grundlæggende bevægelser, først og fremmest gå, løbe, hoppe, hinke, vende og dreje udføre simple balancer og krydsfunktioner udføre enkle handlinger, først og fremmest kaste, gribe, sparke, aflevere og modtage med forskellige boldtyper spille enkle boldspil med få regler deltage i og forstå enkle idrætslige lege deltage i lege og lege-lignende opvarmningsformer udføre enkle grundtræningselementer vise fortrolighed med bløde, hårde, faste og løse redskaber 1 Klarlund Pedersen & Saltin Undervisningsministeriet\n16 Idrættens værdier Undervisningen skal lede frem mod, at eleverne har tilegnet sig kundskaber og færdigheder, der sætter dem i stand til at: samarbejde med en eller flere om at lege kende og anerkende fysiske forskelle mellem sig selv og andre overholde enkle spilleregler Tabel 1: Oversigt over motorisk udvikling 3 Alder Kaste Gribe Gribe og kaste Drible og studse Sparke 2-årige Barnet står stille og Barnet kan ikke følge Barnet kan gå rundt og kaster kun med armen en flyvende bold med sparke lidt til forskellige i bevægelse. øjnene og derfor kun genstande. Derefter laves tilfældigt gribe en stor sparkebevægelsen med bold inde ved kroppen. tilbagesving af underbenet 3-4-årige Ryggens muskler bruges Når en 3-årig begynder Kombinationen af at Den 4-årige slår bolden Når barnet kan stå på også lidt og armen at kunne gribe, røres kaste og gribe en i gulvet med begge et ben, bliver sparket strækkes i kastet. bolden først med bold er hos 4-årige hænder og griber igen mere sikkert. hænderne og trækkes i opdelt i to færdigheder. med begge hænder. den egentlige gribning ind til kroppen. 4-5-årige Der kastes med rotation Bolden gribes med Kastet forberedes Sparket udføres med af overkroppen og kastet hænderne alene, allerede lidt under begyndende afbalanefterfølges måske af et lille uden at bolden føres gribningen. Den cering af armene. skridt fremad. ind til kroppen. 5-årige behersker dog ikke kast med tilløb, og gribning under løb. 6-årige Der kastes med vægt- Magter bedst en hold- En del børn kan studse forskydning fra kaste- størrelse på 2-3 spillere en stor bold vedsidens fod til den anden i kaste/gribe og fodbold- varende med en hånd. fod. lignende spil. 7-8-årige Kastet bliver udviklet til et kast, hvor man bruger hele kroppen. Evnen til at kaste hårdt/blødt og præcist udvikles. Magter grovmotoriske aktiviteter sammen med kastet, fx løbe og kaste årige Klarer finere motoriske Kan overskue spil færdigheder sammen med med større hold end at kaste, fx hoppe og kaste, 5 spillere. klappe og sige remser. 1 Efter Temahæfte 5 Børns motoriske udvikling, DGI 18\n17 Øvelser Formålet med øvelserne beskrevet i dette kapitel er, at eleverne får mulighed for at røre bolden så mange gange i løbet af en undervisningslektion, at de øver sig i at aflevere og modtage en bold, samtidig med at de eksperimenterer med bolden på eget niveau. Øvelserne kan udgøre en undervisningslektion eller være del af fx opvarmning. Jo flere gange øvelserne benyttes, jo mere fantasifulde bliver elevernes boldberøringer og bevægelser. Alle med bold. Brug store og små bolde prøv også med balloner. Aflevering og modtagning til sig selv. Brug forskellige kropsdele. Grib bolden mellem berøringer af forskellige kropsdele. Kast til sig selv spil bolden med en kropsdel grib bolden. Få eleverne til at spille med en ny kropsdel hver gang. Stående, gående og liggende på gulvet. Sørg for at eleverne bruger hele rummet. 1-2 kropsdele grib bolden. Stående og gående omkring til et nyt område, skift position knælende, stående, liggende. Trille bolden på kroppen. Spille/trille bolden under egen krop. Byt bold når to elever møder hinanden. Aflevering og modtagning efter spil op ad væg, dør, bande, loft, målstolpe, græs, hæk, andre elever. Sørg for, at eleverne kigger op og orienterer sig i rummet Spil bolden på en flade (gulv, væg, loft, andre elever) og grib returbolden. Spil bolden på to flader og grib returbolden. Skift kropsposition mellem aflevering og modtagning. Hop inden modtagning fra flade. Spil bolden gennem dig. Dette kan ske ved, at eleven hopper over bolden, spiller bolden gennem ben, under arm, under kroppen med arme og ben i gulvet. Kast bolden op i luften, hvor mange gange kan du komme under den? 19\n18 Parvis med bold A kaster til sig selv og spiller B med en ny kropsdel hver gang. B forsøger at gribe bolden, inden den rammer jorden. - Skift kropsposition mellem aflevering og modtagning - Spejl, hvad den anden gør. A ligger ned. B løber rundt om A kaster bolden. B samler op eller griber - Lig i tre forskellige positioner. A sidder og kaster bolden. B skal hente og gribe. A og B triller bolden til hinanden. Med hænder og fødder. Tæt sammen og fødderne flyttes hurtigt fra side til side. A er foran B, mens de holder hinanden i hænderne. B spiller bolden gennem benene på A, mens de bevæger sig fremad. Bolden spilles med fødderne, og så snart A har kontrol over bolden med fødderne, slipper A og B hinandens hænder, og B løber op foran A. Nu er det B, der spiller bolden gennem A s ben. A og B står overfor hinanden på alle fire med vægten på armene (se billede) og triller bolden til hinanden. De kombinerede løbe- og boldøvelser beskrevet nedenstående, er alle relateret til de løb, der foretages i boldspil. Orientering efter redskab (bold), medspiller, modspiller, skifte tempo m.m. Løbe væk fra noget og hen imod noget andet, bevæge sig i forhold til medspiller og modspiller og med front imod modspiller. Eleverne starter med at jogge rundt i salen. Dette kan gøres uden bold i starten og derefter med bold ved enten hænder eller fødder. Skift tempo, når læreren fløjter. Fyld hele salen så tømmerflåden ikke kæntrer. Giv high-five og/eller anden hilsen, når to elever møder hinanden. Parvis sammen I de følgende øvelser løber to elever ved siden af hinanden, da man kommunikerer bedre end foran og bagved hinanden. A dribler med bolden med enten hænder eller fødder (begge elever løber evt. uden bold). B løber ved siden af uden bold. Når A siger enten farvel eller ses, løber B væk og kommer tilbage. Ved farvel løber B længere væk, end hvis der siges ses. Når B kommer tilbage, bytter de roller. A siger nu farvel og en farve. B løber væk og finder farven i lokalet, som skal røres, inden B må løbe tilbage til A. A siger farvel, farve og en aktivitet fx englehop, som skal udføres, inden B returnerer. A og B står med front mod hinanden. A bestemmer, hvorhen de skal bevæge sig. B skal hele tiden forsøge at holde samme afstand og position foran A. Denne øvelse kan udføres med og uden bold og evt. tre i en gruppe. 3-4 elever på række med bolde Trille til venstre, en af spillerne må løbe hele vejen rundt. Eleven yderst til højre, siger skift og alle triller bolden mod venstre, og A må hurtigt løbe i den anden ende af rækken, så han/hun kan modtage bolden fra eleven yderst til venstre. Kan også laves med underhåndskast op i luften eller evt. med dribling. Øvelsen starter stående, og efterhånden bevæger hele gruppen sig rundt i salen. 20\n19 Stafetter Eleverne deles i hold på fire til fem. De enkelte hold grupperes, så der placeres to og tre elever over for hinanden. På denne måde vil der hele tiden være en, som man kan indhente fra den anden gruppe, uden at det ser ud som om, at man er håbløs bagud Ligesom tiden i kø er ganske kort. A løber over til B i rækken overfor og afleverer bolden. B løber til C og så fremdeles. Bolden kan trilles/skubbes med hænder, fødder, næse, øre, baller,.. (find selv på flere) Bolden kan dribles eller kastes op i luften Spilles gennem egne ben Balanceres på maven eller nakke/ryg. Differentiering Alle øvelser opfordrer mere eller mindre til, at eleverne selv bestemmer, hvilke bevægelser de udfører, og måder de modtager og afleverer bolden på. De skal bruge fantasien og prøve sig selv af. I starten vil man opleve, at nogle elever har lidt svært ved at komme i gang, men vær med som lærer og vis, at der hverken er en rigtig eller forkert måde at udføre øvelsen på. Man kan evt. differentiere i udleveringen af forskellige boldtyper, men arbejd både med store, små, hårde og bløde bolde. Evaluering Hos børn er det vanskeligt at adskille, hvorvidt de fysiologiske ændringer, man kan måle, er et resultat af den træning, de udsættes for, eller om en fremgang skyldes den vækst og modning, der sker samtidig. Der vil, sideløbende med træningen, ske en forandring af børnene som følge af den almindelige vækst og udvikling. De fysiologiske forandringer kan således lige så godt være forårsaget af en forandring af dimensionerne, en udvikling af funktioner eller en integration af de fysiologiske systemer (lunger, hjerte, muskler, nervesystem m.m.) 1. Dette, at selve væksten influerer på ydeevnen, betyder, at det er meget svært at evaluere på, hvorvidt og hvor meget forskellige aktiviteter påvirker børnene. Men det er ganske vist, at hvis evner af den ene eller anden slags skal forbedres eller vedligeholdes, så skal de trænes, og hvis børns boldkontrol og evnen til at modtage og aflevere en bold skal forbedres, så skal det trænes og øves, og en måde at evaluere boldaktiviteter på kunne evt. bestå i at: Tælle, hvor mange gange hver enkelt elev rører bolden per minut? Hvor mange muligheder og tid (sekunder, minutter, timer) har hver enkelt elev for at røre bolden? Er der mulighed for at eksperimentere for eleven? Hvem rører bolden mest? Er der lige muligheder for den øvede som for den uøvede? Teste evne til præcisions- og længdekast Hvor aktive har eleverne mulighed for at være? Litteratur DGI, Børns motoriske udvikling, Temahæfte 5 Klarlund Pedersen, Bente og Saltin, Bengt, Sundhedsstyrelsen, Center for Forebyggelse, Børn og unge fysisk aktivitet, fitness og sundhed, 2005 Team Danmark, Aldersrelateret træning målrettet og forsvarlig træning af børn og unge, 2005 Undervisningsministeriet, Fælles mål i idræt (Faghæfte 6), Team Danmark,\n21 3. Leg i redskabsgymnastik Af Martin Elmbæk Knudsen Seminarieadjunkt i idræt ved CVU Sønderjylland, Haderslev Uddannet cand.scient Idræt & Sundhed fra Institut for Idræt & Biomekanik, Syddansk Universitet Odense. Har været højskolelærer fra Idrætslig baggrund: udøver i fodbold, badminton, volleyball, spring/rytmegymnastik og friluftsaktiviteter. Træner i gymnastik og volleyball. Indledning Redskabsgymnastik kan allerede i indskolingen føre eleverne ind i arbejdet med at knække koder for bevægelsesmønstre i de kendte spring og behændighedsøvelser som håndstand-rulle, hovedstand, overslag, salto, vejrmøller m.v. I så fald arbejdes målrettet, afgrænset og oftest anvendes modtagning og instruktion. Men en anden tilgang kunne være denne: Gymnastiksalen er fyldt med redskaber, og børnene bliver helt elektriske ved synet af den indbydende redskabsbane. Det kræver pædagogisk overblik for idrætslæreren at fastholde børnenes opmærksomhed under den grundige gennemgang af banen. På hvor mange måder kan I komme gennem banen på? spørger hun. Hun giver ingen svar, men forklarer færdselsreglerne i legen. Med færdselsregler sætter hun legen ind i en ramme, så legen ved nogle stationer målrettes efter en bestemt hensigt (bevægelsesmønster). Hun gør meget ud af at stimulere børnenes fantasi. Hun spørger til, hvad den enkelte station i redskabsbanen forestiller. Ét barn siger et isbjerg, et andet barn siger et vandfald. Børnene skal altså selv finde løsninger (viden) ud fra deres fantasi og kropslige intuition. Beskrivelsen ovenfor er transskriberet fra videooptagelser af undervisning i leg på redskabsbaner i indskolingen. Beskrivelsen giver mange oplysninger om underviserrolle, undervisningsprincipper, målretning af en legende undervisning, videnudvikling og andre forhold i undervisningssituationen, der har betydning for læringsmulighederne. Det er opfattelsen i dette kapitel, at anvendelse af leg på redskabsbaner, som skitseret i eksemplet, er en mere udbytterig tilgang til redskabsgymnastik i indskolingen. Et blik på trinmålene under idrættens Fælles mål afslører, at redskabsaktiviteter især bør fylde meget i indskolingen. Mange trinmål under kroppen og dens muligheder efter 2. klassetrin henviser nemlig direkte til redskabsgymnastik: bruge spænding og afspænding udføre simple balancer og krydsfunktioner vise fortrolighed med bløde, hårde, faste og løse redskaber kontrollere grundlæggende bevægelser, først og fremmest gå, løbe, hoppe, hinke, vende og dreje udføre grundlæggende gymnastiske færdigheder i afsæt, svæv, landing, rulning, spring, vægtoverføring og forflytning samt vægt på armene Det ses desuden, at der er rig mulighed for at arbejde med de åbne opgaver, legen tilbyder. Også under idrættens værdier kan der arbejdes med mange trinmål: samarbejde med en eller flere om at lege kende og anerkende fysiske forskelle mellem sig selv og andre fortælle om oplevelser eller situationer, hvori der indgår bevægelse overholde enkle spilleregler. Fokus vil i dette kapitel være på trinmålene under kroppen og dens muligheder, der fortæller væsentlige motoriske mål, børnene skal arbejde hen mod i indskolingen. Gymnastiktræet nedenfor illustrerer, hvorfor det er nødvendigt at arbejde med redskabsaktiviteter allerede i indskolingen. Træet er opdelt i en rod, en stamme og en forgrening: Roden i Gymnastiktræet udgøres af de grovmotoriske basiselementer, som udtrykker det motoriske fundament. Det er alle de naturlige bevægelsesformer som at trille, rulle, rotere, kravle, klatre, springe, svinge, støtte på armene osv. En stimulering og træning af de bevægelsesformer forbedrer paratheden til at lære nye bevægelsesmønstre. Stammen er bevægelsestyper, der anvendes i næsten al leg og idræt, men som har fokus på senere læring af gymnastiske øvelser. Bevægelserne er fx afsæt, svæv, landing, spænding, afspænding, svinge, kippe, støtte, rotere m.m. og foregår omkring alle 3 akser. I forgreningen arbejdes med metodisk læring af grundlæggende springtyper som rulle-salto bevægelser, håndstandoverslags bevægelser og trille-skrue bevægelser. 23\n22 Udviklet af Finn Berggren, Michael Bjøern, Lars Elbæk og Nicolas Markvardsen. Gymnastiktræet Skal vi give barnet gode oplevelser med forgreningens færdige spring som vejrmølle og overslag, er det afgørende, at barnet har udviklet kropslige forudsætninger for at kunne udføre disse spring. Denne læringsparathed udgøres af erfaringer med og automatisering af en lang række grundlæggende bevægelsesmønstre fra roden og stammen. Er disse kropslige forudsætninger ikke på plads, har barnet ikke de fornødne redskaber til at mestre springene, og motivationen for deltagelse i idrætten vil falde. Spørgsmålet er så, hvordan vi bedst udvikler det nødvendige kropsligtmotoriske fundament for at kunne bevæge os ud af grenene og op i træets krone? Hvor der i mellemskolingen og udskolingen også lægges meget vægt på at lære og træne bestemte bevægelsesmønstre ud fra en metodisk og videnskabelig tilgang, er det holdningen her, at læringsparathed udvikles i et legende miljø, hvor mange gentagelser og mindre fokus på æstetisk udførsel og teknisk perfektionering af bevægelserne giver den bedste stimulering. Praksis Opvarmning Opvarmning kan springes over i indskolingen. Der er oftest kort tid, da der også skal bruges kræfter på at stille redskabsbanen op. Dog kan en mental forberedelse være at gå banen igennem og præsentere eleverne for færdselsregler m.m. (se indledende citat). En væsentlig del af den mentale forberedelse er stimuleringen af børnenes fantasi - fx via spørgsmål til barnets forestillingsevne. Herved sker også en iscenesættelse af legen, der er med til at engagere børnene. Alternativt kan man varme op med diverse kamplege, tillidsøvelser og lignende 1. Redskabsbanen Jf. trinmål og gymnastiktræet er det afgørende, at redskabsbanen giver mulighed for alsidige bevægelsesmønstre til alsidig kropslig udvikling. Det betyder, at man skal forsøge at stimulere alsidige bevægelser fra Gymnastiktræets rod og stamme. En mulighed kan være følgende opstilling: 24 1 Nielsen & Andersen 2005\n23 1. Den umulige bro: (balance) 2. Indianer til hest: (svinge) 3. Vandløbet (koordination, afsæt, landing, balance) 4. Rutsjebanen (afsæt m.m.) 5. Hulen (krybe, kravle) 6. Linen (balance på bom eller bænk) Rutsjebanen: springbræt, bom, 3 bænke, nedspringsmåtte, rullemåtte (glat), måtte, reb til at fastgøre måtte m.m. Den umulige bro: 2 halve combiruller, måtte som underlag (gerne 1 meter bredere til alle sider) Vandløbet: diverse redskaber med afstand imellem - evt. på en lang rullemåtte Indianer til hest: nedspringsmåtte, tove, måtte, lille skumplint med halv combirulle som top Andre forslag til stationer findes beskrevet bagerst i kapitlet, men grundlæggende tages der udgangspunkt i salens tilgængelige redskaber og underviserens fantasi. Har man en gruppe børn, som har specifikke motoriske mangler, kan man naturligvis se stort på alsidigheden og lægge et mere afgrænset fokus fx et balancetema, hvor der opstilles forskellige stationer med krav til balance i alle mulige højder og på alle mulige måder. 25\n24 Organisering af legen Når legen sættes i gang, kan banen introduceres som beskrevet i indledningen: Underviseren beskriver færdselsregler ved den enkelte station, uden at vise hvordan stationen forceres. Dermed bevares friheden i legen, og barnet skal selv udvikle viden ud fra det induktive undervisningsprincip. Barnets oplevelse af frihed er et fundamentalt kendetegn ved leg. Her opfattes det altså ikke som leg, hvis underviseren begrænser barnets udfoldelse ved at instruere i, hvordan stationerne skal forceres. Færdselsreglerne er desuden med til at give legen sin orden. Når barnet har stor frihed til at finde kropslige løsninger til forcering af stationerne, bliver det vanskeligere at arbejde målrettet med bestemte kropslige færdigheder som fx en rulle. Hvordan kan man vide, om barnet nu også har forsøgt at udføre en rulle? Svaret er, at det kan man ikke vide! Grundlæggende udviser den legende tilgang stor tillid til, at børnene selv vil få erfaringer med fx ruller, når de er motorisk klar til det. De fleste redskabsbaner vil altid arbejde med at løbe, kravle, balancere, klatre, svinge, afsæt, flugt og landing med mere i et vist omfang, mens bevægelser som trille, skrue, rulle, støtte på armene m.m. i højere grad er op til børnene selv. Legen kan dog målrettes ved at give den enkelte station et navn, som appellerer til, at barnet træner bestemte motoriske færdigheder. En anden måde at målrette legen på er, at underviseren bruger eleverne til at vise hinanden løsninger. Løsningsmuligheder, der indeholder bestemte grundmotoriske bevægelser, som alle børnene gerne skal få erfaringer med, sørger underviseren for, at alle børnene ser, så de kan udveksle en bestemt viden og inspireres i en bestemt retning. Denne målretning er ikke hæmmende for legen, for det er stadig frivilligt for børnene, om de vil prøve kræfter med disse løsningsmuligheder. Redskabsbaner har den ulempe, at der skal slæbes en farlig masse redskaber frem eller tilbage. Det gør sig imidlertid altid gældende i redskabsgymnastik. For at spare tid kan underviseren ofte få hjælp fra kolleger eller større elever i opbygningen af banen. Alternativt kan underviseren uddele billeder af stationerne til grupper af børn, så de bedre kan hjælpe med at stille banen op. Det anbefales dog, at større redskaber allerede er sat op af underviseren, og allierer man sig med andre undervisere i faget, kan banen måske blive stående hele dage, så der ikke skal bruges så meget kostbar undervisningstid på at stille frem og rydde ud. Tjek altid om bom, ringe og tove m.m. er rigtigt indstillet, før aktiviteterne sættes i gang! At organisere legen i redskabsbaner skal helst medføre, at eleverne ikke skal stå på række og observere hinanden som ved stationstræning. Opstår der kø i redskabsbanen, kan det ofte afhjælpes med færdselsregler. Det kan foreslås, at der højst må være 5 elever ved hver station, eller der kan gives tilladelse til at overhale. Med leg på redskabsbaner er det desuden vanskeligere for eleverne at mobbe hinanden. For det første står de meget lidt i kø og kan ikke observere hinanden så meget, og for det andet skal aktiviteten ikke ligne et bestemt bevægelsesmønster, da eleverne har stor frihed til selv at bestemme, hvordan de vil forcere redskabsbanen. 26\n25 Lege Børn kan godt lege frit på redskabsbanen i længere tid, men det er i høj grad muligt at igangsætte målrettede lege. Nedenfor er kort beskrevet eksempler på lege: Kongens efterfølger: Opstil en redskabsbane og opdel eleverne parvis eller 3 og 3. Den forreste bestemmer, hvordan man skal komme igennem banen. Kongen byttes efter en omgang. Her udfordres børnene, da de hele tiden har lyst til at vise nye måder at komme gennem banen på. Eleverne løber rundt på banen, og på signal fra underviseren løses opgaver som: Hæng i en arm, hæng med hovedet nedad, drej rundt om dig selv m.m. Sanse-leg: Eleverne er sammen 3 og 3. En elev i hver gruppe får bind for øjnene og føres gennem banen af de to andre. Her arbejdes især med sansning og tillid, tryghed og kommunikation. Det anbefales, at eleverne kender banen, når denne øvelse igangsættes. Det er samtidig vigtigt, at banens stationer er bløde og lave (dvs ufarlige). Indskolingsbørn har ikke en fuldt udviklet fornemmelse for, hvor meget støtte en blind kammerat har brug for, ligesom de har vanskeligt ved selv at vurdere, hvor meget det betyder for deres udfoldelser, at de pludselige er blinde. I grupper af 3-4 elever transporterer eleverne en bombe rundt på banen. Øvelsen udfordrer eleverne i at samarbejde. Alternativt kan læreren placere bomber forskellige steder på banen, som eleverne skal undvige. Andre lege: Forestil dig du er et bestemt dyr, en jægersoldat, en blind, en hoppebold, en trillebør (parvis øvelse) eller lignende, mens du gennemfører banen. Lad evt. eleverne gætte, hvad hinanden er. I kan også finde sammen parvis og forsøge at komme banen rundt synkront m.m. Der kan desuden sættes musik på eller anvendes udklædning for at stimulere og iscenesætte en fantasiverden ud fra et overordnet tema. Underviserrolle Med en legende tilgang til redskabsgymnastik er underviseren frigjort fra modtagning. Derved bliver leg på redskabsbaner en mere tilgængelig tilgang for undervisere til at beskæftige sig med redskabsgymnastik, for man skal ikke nødvendigvis være en sikker modtager. Underviserrollen ændrer sig dermed fra at være baseret på kendskab til redskabsgymnastikkens metodiske opbygning af spring og erfaringer med modtagning, til at underviseren skal forstå og organisere børns leg, stimulere børns fantasi og anvende metoder til målretning af leg (jf. ovenfor). Differentiering Observationer af leg på redskabsbaner har vist, at børn i indskolingen selv er i stand til at finde løsninger (udvikle viden), og at de selv differentierer undervisningen i legen. Uanset om det enkelte barns motoriske niveau er højt eller lavt, finder barnet mening og udfordringer i redskabsbanen. De næsten frie valg af alsidige, kropslige udfordringer betyder, at børnene kan afpasse udfordringer til egne evner. Det ses også, at de kropsligt erfarne elever finder løsningsmuligheder, som bevægelsesmæssigt er mere krævende. Således differentierer børnene selv undervisningen, hvilket er en stor didaktisk kvalitet, som kræver stor erfaring at efterkomme i en mere færdighedsorienteret tilgang til redskabsgymnastik. Evaluering I en tid hvor læring i højere grad skal måles og evalueres for at kunne kvalificeres (jf. Fælles mål), kan legen synes at have fået vanskeligere kår. Men i et fag som idræt hvor langt størstedelen af al læring er utydelig for os, kan det være frugtbart at forsøge på at gøre mere læring tydelig - og dermed målbart. En metode er at anvende samtalen i undervisningen. Videooptagelser af indskolingsbørn efter en lektion med leg på redskabsbaner viser, at børnene er i stand til at identificere forhold som hvad har I lært?, hvad var sjovt?, var der nogle steder, I lavede ruller?, hvorfor er det farligt, at? m.m. At skabe rum for en mere reflekterende undervisning giver således også børnene mulighed for at få mere tydelig læring med fra idrætstimen. Dialog om de kropslige og sociale oplevelser bør naturligvis ikke overdrives, så legeprocessen gang på gang brydes. Med legen som tilgang bliver det vanskeligere at måle, om eleverne bliver kropsligt dygtigere. Det er lettere at måle på, hvis man sætter dem til at udføre forlæns ruller. Men færdigheder er ikke det eneste, der skal måles på. Der skal også måles på deltagelse, aktivitetsniveau, humør, sociale forhold og lignende. Her bliver idrættens værdier mere tydelige for eleven. Så vær tålmodig og sæt legen i fokus i redskabsgymnastik i indskolingen. Så går det endnu hurtigere med at knække koder for bevægelsesmønstre, når børnene kommer i mellemskolens motoriske guldalder. 27\n3. Leg på redskabsbaner\n3. Leg på redskabsbaner Af Martin Elmbæk Knudsen Seminarieadjunkt i idræt ved CVU Sønderjylland, Haderslev. Uddannet cand.scient Idræt og Sundhed fra Institut for Idræt og Biomekanik, Syddansk Universitet\nAktiv Rundt. i Danmark. 0.-2. klasse\nAktiv Rundt i Danmark 2007 0.-2. klasse 3 Indledning Hæftet du nu har i hånden er et inspirationshæfte lavet til lærerne i 1. -2. klasse i forbindelse med aktivitetskampagnen Aktiv rundt i Danmark. Hæftet


Sag: Nørregade 4\nNørregade 4, København\nForhus med sidehus (1811). Fredet 1945.*\nI det følgende er der ikke taget stilling til lovligheden i tidligere udførte bygningsarbejder i ejendommen. Hele ejendommen er besigtiget, undtagen 3. sals lejlighed. Ejendommen er overvejende anvendt til erhverv, eller har været det, mens der er to lejemål til beboelse.\nEjendommen er beliggende som et led i husrækken i Fiolstræde mellem Vor Frue Kirke og Gammeltorv-Nytorv, i Københavns Klædebo Kvarter, og består af et grundmuret forhus i fem fag. Det er opført med kælder og fire etager samt en udnyttet tagetage. I gården er et med forhuset sammenbygget sidehus på to fag og en med forhuset tilsvarende etagehøjde. Underfacaden er op til en profileret, hvidmalet kordongesims over stueetagen kvader-pudset og gråmalet. Facaden på de øvrige etager er pudset og malet lysegul, og øverst er en profileret, hvidmalet hovedgesims. Taget er et højt mansardtag hængt med røde tegl. I taget er til gaden fire brede heltagskviste, og midt i taget er en skorsten. I yderfaget mod nord er et indgangsparti til butikken via en nyere, grå butiksdør med fladbuet overvindue. Vinduerne i de tre midterste fag i kælder- og stueetagen er fladbuede og fagvist sammenkoblede til store, nyere butiksruder. I yderfaget mod syd er et indgangsparti, der betjener opgang og adgang til lejligheder, via en ældre, blåmalet fyldningsdør med et nyere, fladbuet overvindue med en nyere kunstnerisk udført glasdekoration. På de øvrige etager er taktfast anbragte, traditionelt udførte, firerammede og hvidmalede korspostvinduer med opsprosning af de nedre rammer. I tagets kviste er traditionelt udførte, trerammede, opsprossede og hvidmalede vinduer.\nForhusets gårdside og sidehuset er fra sokkel til hovedgesims pudset og gulmalet, i forhusets yderfag i syd er en nyere, mørkegrøn pladedør med adgang fra trapperummet, og i sidehuset er en nyere, mørkegrøn pladedør med et ældre, torammet, hvidmalet overvindue med udgang fra bagtrappen. De øvrige vinduer til gårdsiden er ældre og traditionelt udførte, firerammede, hvidmalede korspostvinduer med opsprosning af de nedre rammer samt en del ældre hængsler. I taget er en nyere kvistudbygning mod gården med en traditionelt udført, hvidmalet og opsprosset fransk dør med udgang til en nyere altan, flankeret af to partier med nyere, skrå termovinduer, ligesom sidehuset har et nyere termovindue i køkkenfaget.\nI det indre er forhusets og sidehusets kælder- og stueetage sammenlagt til et gennemgående åbent plan med adgang til kælderen og det åbne stueplan mod gadens vinduespartier via en nyere ståltrappe med nyere brystninger i stål og håndlister i træ. I sidehuset er et nyere køkken i første fag, og herfra adgang til bagtrappen, en ældre, smal og gråmalet kvartsvingstrappe med brystningspaneler i brædder Der er åbne gennembrud i forhusets plan i kælder- og stueetage med for- og bagbutik, nyere hvide pladedøre, gulvet er linoleum i kælderen og laminat i stueetagen samt overvejende nyere overflader eller pudsede, hvidmalede vægge.\nFra hovedindgangen i det sydlige yderfag i Nørregade er der adgang til et åbent entrérum med en indre kort ligeløbstrappe til stueetagen, og herfra er adgang til hovedtrappen beliggende mod gården, og fra trapperummet er adgang til gården via en tilsvarende indre og smallere ligeløbstrappe. Selve hovedtrappen er en ældre toløbstrappe, let afrundet på mellemreposerne, med snoet mægler nederst, udskårne, hvidmalede balustre (der også er anvendt i brystningen til entréens korte trappe) og en profileret håndliste, på væggene er der i trappeløbene endvidere nyere håndlister. Gulv og trin er beklædt med linoleum, og der er en gennemgående brystningspanelering i opgangen. Vinduerne har en del ældre stormkroge og anverfere. Hver repos betjener én lejlighed via traditionelt udførte, perlegrå fyldningsdøre med tilsvarende gerichter og nyere og traditionelt udførte greb. Fra 1. til 3. sal er der generelt velbevarede planløsninger, herunder med to repræsentative stuer til gaden, sekundære rum mod gården, mens køkken og toilet/badeværelse er i sidehuset. I lejlighederne er en centralt placeret skorstenskerne, gennemgående traditionelt udførte forsatsvinduer eller vinduer med koblede rammer, en del ældre stormkroge og anverfere, i rummene er der ældre og traditionelt udførte, en- og tofløjede, hvidmalede fyldningsdøre med traditionelle københavnergreb og nyere greb, og der er en del indstukne hængsler. Mod gaden har stuerne bevaret fuldpanelering samt brystningspaneler på en del af de øvrige vægge. Gulvene afslører ældre plankegulve under den nyere gulvbelægning af tæpper og laminat, mens 2. sal har nyere gulve med banevarer, antageligt dækkende ældre gulve. I stuerne på 1. sal er en del nedsænkede lofter af plader, der enkelte steder giver udsigt til ældre lofter, mens en del stuer og rum på de øvrige etager har bevaret eller traditionelt udført stukkatur og rosetter. Den indrettede tagetage har en nyere planløsning, traditionelt udførte fyldningsdøre, og i øvrigt nyere detaljer og overflader. I ejendommens spidsloft, indrettet til depot, er den ældre tagkonstruktion og gulv samt skorstenen synlige.\nSammen med Vestergade hører Nørregade til de gamle af byens hovedgader og var det tidlige Københavns hoved-indfaldsvej fra nord og i middelalderen byens bredeste gade. Oprindelig lå Nørreport for enden af Nørregade, men blev i 1671 flyttet til enden af den da nyanlagte Frederiksborggade, omtrent hvor Nørreport Station ligger i dag. Gaden nedbrændte totalt under bybranden i dagene 20.-23.oktober 1728 og i alt nedbrændte omtrent 250 ejendomme her i Nørre Kvarter. Bybranden 1795 var ikke lige så hård ved Nørregade, da kun husene efter kirken mod Gammel Torv blev ramt. Frue Kirke var under reparation og de omkringliggende stilladser blev godt nok antændt men hurtigt slukket. Englændernes bombardement af København i 1807 ramte derimod gaden hårdt for fjenden sigtede efter Frue Kirke, hvilket lykkedes på tredjedagen.\nForhuset er opført 1811 for brændevinsbrænder J. Petersen. Ved en ombygning i 1852 fjernedes en oprindelig gavlkvist over et fag og heltaget ændredes til mansard, en gennemkørsel blev sløjfet og facaden forsynet med kordon- og hovedgesims. Samtidig ændredes opgangenes fremtræden. Sidehuset er opført samtidig med forhuset som en fem etagers bygning. Ved forhusets ombygning i 1852 ændredes også sidehuset til dets nuværende udseende.\nDen miljømæssige værdi knytter sig til ejendommens beliggenhed i Nørregade, hvor forhuset indgår som en del af husrækken, der består af bygninger fra samme periode, men med forskellige udtryk. I kraft af sin proportionering, sin enkle facadekomposition og materialeholdning indgår forhuset som en tidstypisk og fra flere vinkler meget synlig del af det historisk fortættede gadebillede i det indre København på en velkendt og livlig gade. Hertil kommer, at forhuset tillige er med til at opretholde den middelalderlige gadestruktur.\nEndvidere er der miljømæssig værdi knyttet til den tætte grunds traditionelle bebyggelsesstruktur med for- og sidehus omkring et lille gårdrum, der grænser op til en lignende bygningsmasse.\nDen kulturhistoriske værdi for Nørregade 4 knytter sig til ejendommen som et eksempel på den nedtonede senklassicisme, der prægede periodens københavnske borgerhuse i tiden efter Københavns brand i 1795 og englændernes bombardement i 1807. Af regelsættet for det nye byggeri, der var blevet udarbejdet af stadsbygmester Peter Meyn og stadskonduktør J.H. Rawert umiddelbart efter branden, følger Nørregade 4 følgende punkter: At samtlige udvendige mure skulle bygges i grundmur, både i naboskel, imod gården og hovedgesimser måtte ikke længere være af træ.\nKlassicismen som ideal vandt indpas i takt med borgerskabets stigende indflydelse, og kom som stilart til at præge de bygninger, der blev opført i anden halvdel af 1700-tallet og første halvdel af 1800-tallet – og dermed store del af Københavns indre by. Nørregade 4 er fra 1811, og forhusets facade viser her et tidstypisk, enkelt og effektfuldt formsprog og en sikker sans for proportionering, herunder ned vinduernes regelmæssige takt og den konsekvente opdeling via kordongesimsen i en kvaderfuget underfacade og en prunkløs, glatpudset overfacade. Ligeledes er facadens korspostvinduer med opdelte nedre rammer kendetegnende for periodens bygninger. Endvidere er der kulturhistorisk værdi i den klare skelnen mellem den repræsentative facade og de mere funktionelt betingede gårdsider, der fremstår pudsede og med en muret gesims som eneste dekoration.\nDet borgerlige, klassicistiske bygningsideal afspejles i det indre af Nørregade 4 i såvel planløsning som i ejendommens interiører på etagerne over stueetagen, mens tagetagen repræsenterer en typisk, senere inddragelse af pladsen i takt med behovet for flere boliger steg i København. De generelt bevarede planløsninger med de tidstypiske, to repræsentative stuer en suite mod gaden, et eller to værelser mod gården samt køkken og badeværelser i sidehuset afspejler datidens boformer og dispositioner på hovedetagerne. De bevarede dele af de ældre og traditionelt udførte interiører har ligeledes kulturhistorisk værdi, idet de vidner om periodens udsmykningsideal og æstetiske præferencer. Af særlig værdi har den oprindelige hovedtrappe med samtlige detaljer samt de ældre bræddegulve under nyere belægning, de bevarede en- og tofløjede fyldingsdøre med indstukne hængsler og tilhørende klassicistiske gerichter, brystnings- og lysningspaneler, fuldt panelerede ydervægge mod gaden, og bevaret loftstukkatur samt vinduesrammernes håndsmedede anverfere og stormkroge.\nBygningens arkitektoniske værdi knytter sig i det ydre til den høje grundmurede ejendoms enkle facadekomposition med kordon- og hovedgesims, der giver facaden et afbalanceret udtryk ved sin opdeling mellem kvader- og glatpudsede flader. Båndet mellem stueetagen og første sal har endvidere den vigtige funktion, at den skaber en visuel balance i den ellers meget høje facade. De fladbuede gennembrud i stueetagen med den ældre hoveddør, kvader-fugningen og den glatte mur oven over samt den regelmæssige samt den taktfaste placering af korspostvinduer vinduer bidrager til bygningens overordnede rolige og værdige fremtræden. På gårdsiden knytter den arkitektoniske værdi sig til det prunkløse udtryk, den tætte vinduessætning og den enkle, ensartede farvesætning, der skaber et meget helstøbt, fortættet gårdmiljø.\nDe bærende fredningsværdier knytter sig overordnet til ejendommen Nørregade 4 som repræsentant for et byhus opført få år efter Købehavns bombardement i 1807.\nI det ydre knytter de bærende fredningsværdier sig til den grundmurede bygning i fire etager over en høj kælder med et højt, rødt, teglhængt mansardtag. Hertil kommer kviste, skorstenen, den klassicistiske facade med kvaderfuget nedre del, øvre del i gulmalet pudset mur samt kordon- og hovedgesimsen. Hertil kommer de ældre og traditionelle bygningsdele og -detaljer, herunder døre og vinduer med samtlige detaljer, herunder særligt den tofløjede fyldningsdør samt kontrasten imellem facaden og den prunkløse, glatpudsede gårdside. Endelig kommer den traditionelle materialeholdning.\nI det indre knytter de bærende fredningsværdier sig til den ældre og traditionelle planløsning, der kommer til udtryk i én lejlighed på hver etage over butikken, og trapperummet med den oprindelige hovedtrappe med alle detaljer, herunder adgangsdøre til lejlighederne. Hertil kommer lejlighedernes traditionelle disponering med to stuer en suite mod gaden, værelser mod gården, og køkken og badeværelser i sidehuset. Endvidere kommer de ældre bygningsdele og -detaljer, herunder bevarede bræddegulve, brystnings- og lysningspaneler, helpanelerede ydervægge, pudsede vægge og lofter, bevaret loftsstukkatur, fyldingsdøre, indstukne hængsler, gerichter samt vinduesrammernes håndsmedede anverfere og stormkroge. Endelig kommer den traditionelle materialeholdning.\nNørregade 4, Københavns Kommune.pdf


Sekretariatet er det sidste i næsten alle mærker og arbejde, fordi takket være det er den rigtige udbredelse af dokumenter, der er nødvendige for at køre hele organisationen, mulig. Sekretariatets funktion\nSidste lørdag var der et show af den seneste kollektion af den lokale tøjproducent. Arrangementet tiltrak en utallige dosis seere, der ønskede at se, hvad designere havde skabt til vækstsæsonen. Blandt\nHvilke værktøjer har du i et simpelt køkken? Eller er der så mange af dem, at du ikke kan tælle? Og at dit sortiment stopper til flere dusin af dem tætte\nMin søster elsker at lege med hår meget, du kan slå hende med porer og kamme det mens du har til hensigt. Hun er så involveret, at hun for at gøre\nVedligeholdelse af kvaliteten af retter spist af dig og hele din gruppe er en prioritet for dig? Og spørger du nok om værdien af opbevaring af fødevarer, hvilket har stor indflydelse\nDen vigtigste juledekoration er et juletræ, det lytter ikke til tvivl. Alt eller før jul eller på julaften dekorerer vi juletræet med farverige dekorationer, lys og kæder. Vi holder sjældent på\nI Krakow-grossisterne selv, den såkaldte forfriskende kød, eller forfalskning af datoerne for egnethed til brug og gennemblødning af kroppen i vand. Skandaløse praksis blev afsløret for journalister fra folk fra kød\nProgrammet for virksomheder cdn xl kraków er fundamentet til at lette virksomhedens processer i virksomheden. Det er meget populært at bruge, og giver dig mulighed for at arbejde i stor skala.\nÅr 2015 bragte ændringer for læger, der driver forretning. Siden 1. marts sidste år har næsten alle kontorer udvist kassaapparater elzab mini e. Læger, der betaler med patienter, skulle registrere alle


DSB Pendlerkort købt via DSB Plus\nOm Pendlerkort købt via DSB Plus, inden du skriver til os\nHvorfor kan jeg ikke forny mit DSB Pendlerkort online via DSB Plus?\nIndtil den 15. januar 2017 var det muligt at forny DSB Pendlerkort online via DSB Plus og opnå loyalitetsrabat. Denne service bortfaldt 15. januar 2017, hvorfor det ikke længere er muligt at forny DSB Pendlerkort via DSB Plus.\nHvordan får jeg tilbagebetalt et delvist benyttet pendlerkort, som jeg har købt via DSB Plus?\nDenne service er bortfaldet efter der ikke kan laves fornyelse af DSB Pendlerkort online i DSB Plus fra den 15. januar 2017. For kort udstedt før den 15. januar 2017, som stadig er gyldige, og som opfylder reglerne for tilbagebetaling af delvist benyttede Pendlerkort, skal du indsende dit DSB Plus indstikskort til DSB Kundecenter, Att. DSB Plus, Postboks 363, 2630 Taastrup.\nDu kan ikke få pengene udbetalt i DSB Billetsalg. Pengene tilbageføres til kontoen bag det betalingskort, du betalte med ved købet. Vi betragter kortets sidste gyldighedsdato, som den poststemplede dato på det indsendte brev.\nSåfremt du benytter sms porto bedes du på anden vis dokumentere dato for afsendelse af brevet. Ellers regner vi sidste benyttelsesdato, som den dato vi modtager brevet i DSB Kundecenter.\nHvordan får jeg kompensation fra DSB Pendler Rejsetidsgaranti?\nFå kompensation helt automatisk, hvis der er forsinkelser på din pendlerstrækning.\nDu skal blot tilmelde dig DSB Pendler Rejsetidsgaranti. Hvis du får nyt stamkortnummer, så skal du huske at opdatere Pendler Rejsetidsgarantien med dit nye stamkortnummer.\nLæs mere om DSB Pendler Rejsetidsgaranti


Ylvalishule: Gevirsygen er nært forestående\nGevirsygen er nært forestående\nFriske æg i køleskabet - så jeg gik lige bageamok...\n...4 timer senere ... - så havde jeg bagt speltkiks dyppet i chokolade og formet som får. Kokostoppe med revet ingefær, banankage, chokolade cookies med valnødder samt en omgang appelsinboller.\nSå nu kan den kommende uge bare komme an - forude venter en skraldebang uge med projektfremlæggelser i 7.klasse, møder på skolen, bestyrelsesmøde på Scenekunstskolen, skole - og hjemsamtale, forældrebestyrelsesmøde og dramauge. Fredag fylder Arthur 7 år og lørdag kommer hele familien og fejrer Arthur. Og så lige krydret med lidt løst og fast... jo jo kom bare an uge 11!\nEfter at have bagt og med udsigt til en heltisk uge, tænkte jeg, at det ville være sundt for sjæl og krop at blive luftet lidt. Så jeg kørte en tur i skoven - og kiggede efter gevirer. Det er nemlig fra nu af, at det sker, at vildtet kaster deres gevirer. Jeg så en masse dyr, men alle med gevirerne på hovedet, så jeg er ude i god tid.\nPå min vej til skoven skal jeg forbi de skønneste køer. Jeg kan slet ikke stå for dem. Jeg jeg måtte lige ud og kigge lidt - og der stod vi så og gloede på hinanden i en rum tid. Der er ikke ret meget i denne verden, der i den grad kan glo, som en ko kan det, men så smukke køer som disse gider jeg altså godt glo retur på. Sikke øjne, farver og horn - SMUKKE kære dyr.\nIndsendt af Ylvalishule kl. 15.15\nGitteBlinkilde 28. marts 2013 kl. 03.45\nSkønne fotos og lækre hjemmebagte kager :-)\nYlvalishule 28. marts 2013 kl. 15.52\nKære Gitte - Tusind tak!


Fire sager i Arbejdsretten om bodspådragende ansvar for ”dårlig ledelse”\nstephanfalsner.dk 24. januar 2019 12. april 2019\nKan man som arbejdsgiver blive dømt for ”dårlig ledelse”? Det korte svar er Ja, som i så mange andre tilfælde indenfor juraen, er der nuancer.\nDer er tre sager i arbejdsrettens nyere praksis, som omhandler dette emne. Det gælder for alle tre sager, at de tager udgangspunkt i ”Hovedaftalen mellem LO og DA” § 4, som lyder:\n§ 4 Arbejdsgiverne udøver ledelsesretten i overensstemmelse med de i de kollektive overenskomster indeholdte bestemmelser og i samarbejde med arbejdstagerne og deres tillidsrepræsentanter i henhold til de mellem Landsorganisationen i Danmark og Dansk Arbejdsgiverforening til enhver tid gældende aftaler.”\nI arbejdsrettens sag AR2011.0291 havde arbejdsgiver – for at få refusion via AMU-systemet- i forbindelse med afholdelse af medarbejderudviklingssamtaler bedt medarbejderne om at underskrive erklæringer om, at de have deltaget i kurser af 2 dages varighed. Nogle medarbejdere ønskede ikke at underskrive og rejste spørgsmål om rigtigheden af erklæringerne, der skulle underskrives på tro og love.\nArbejdsretten lagde til grund, at arbejdsgiver – ud over en telefonisk henvendelse til kursusvirksomheden, som arrangerede disse samtaler – ikke iværksatte selvstændige undersøgelser om berettigelsen af at modtage VEU-godtgørelse i anledning af medarbejdernes protester. Arbejdsretten fandt, at medarbejdernes tøven m.h.t. rigtigheden af erklæringerne, sammenholdt med, at erklæringerne havde et klart forkert faktuelt indhold, burde have fået arbejdsgiver til at iværksætte selvstændige undersøgelser af reglerne og at arbejdsgivers krav om VEU-godtgørelse var i strid med de gældende regler for området. Dette burde have stået arbejdsgiver klart, såfremt virksomheden havde foretaget de fornødne undersøgelser.\nArbejdsretten fandt det tilstrækkeligt godtgjort, at medarbejderne blev udsat for et pres, der lå ud over det tilbørlige, og at arbejdsgiver havde misbrugt sin ledelsesret. Arbejdsgiver blev dømt til at betale bod på 100.000 kr.\nArbejdsrettens sag AR2012.0682 handlede om hvorvidt en arbejdsgiver havde misbrugt ledelsesretten ved at ændre virksomhedens praksis vedrørende indkvartering af medarbejdere på virksomhedens produktkurser, således at overnatning som udgangspunkt skulle ske på deleværelser, mens der tidligere var tale om overnatning på enkeltværelser.\nDer var ikke nogen overenskomstmæssige aftaler om den nærmere tilrettelæggelse af virksomhedens kursusaktivitet. I sine præmisser for dommen udtalte Arbejdsretten, at i kraft af ledelsesretten er det arbejdsgiveren, som afgør, hvorledes kurser skal afvikles, herunder hvordan en eventuel indkvartering af kursusdeltagerne skal foregå. Som andre beføjelser, som udledes af ledelsesretten, er beføjelserne, skal arbejdsgiveren handle ud fra saglige grunde, og arbejdsgiverens dispositioner skal være begrundet i driftsmæssige hensyn. Ledelsesretten skal endvidere udøves under hensyntagen til lønmodtagernes interesser. Virksomhedens økonomiske situation og ønsket om på trods heraf at kunne opretholde den hidtidige efteruddannelsesaktivitet havde efter Arbejdsrettens opfattelse givet virksomheden en fuldt saglig og driftsmæssig begrundelse for denne praksisændring. Spørgsmålet var herefter, om det forhold, at kursusdeltagerne som udgangspunkt skal overnatte to og to på samme værelse, udgjorde en sådan manglende hensyntagen til de enkeltes personlige integritet, at der forelå et bodspådragende misbrug af ledelsesretten. Dette måtte efter Arbejdsrettens opfattelse forudsætte, at det var påvist, at der i dagens samfund gælder en almindeligt accepteret norm, der indebærer, at det anses for krænkende for voksne personer af samme køn at skulle overnatte i samme værelse i en arbejdssituation, f.eks. i forbindelse med et efteruddannelseskursus.\nArbejdsretten kom frem til, at klageren ikke havde sandsynliggjort, at der findes en sådan norm. Arbejdsgiver blev frifundet med en bemærkning om at fremadretten burde spørgsmålet om overnatning kunne løses ved indgåelse af overenskomstmæssig aftale om overnatning.\nArbejdsrettens sag nr.: AR2014.0004angik, om hvorvidt en virksomhed ved at pålægge to tillidsrepræsentanter en forpligtelse til ikke at udtale sig om virksomhedens forhold udadtil, havde handlet i strid med hovedaftalens § 4 om udøvelse af ledelsesretten.\nBaggrunden var, at virksomhedens direktør havde skrevet til to tillidsrepræsentanter:\n”For god ordens skyld gør jeg opmærksom på, at det er virksomhedens klare politik, at det kun er mig som administrerende direktør, eller den jeg bemyndiger dertil, der udtaler sig om virksomhedens forhold udadtil. Virksomheden er som bekendt børsnoteret, og det er derfor meget vigtigt og et krav fra virksomheden, at der er kontrol med, hvem der udtaler sig over for tredjemand, og ikke mindst hvad der bliver oplyst udadtil. Jeg pålægger dig derfor, at du fremover undlader at udtale dig om virksomhedens forhold udadtil. Jeg gør dig derfor opmærksom på, at jeg betragter ethvert brud på denne loyalitets- og tavshedsforpligtelse som meget alvorlig.”\nDe to tillidsrepræsentanter gjorde indsigelse og ville ikke acceptere begrænsninger i ytringsfriheden og sagen overgik til fagretslig behandling, idet arbejdstagersiden gjorde gældende, at pålæggene var væsentlig mere vidtgående end almindeligt gældende regler i virksomheden.\nArbejdsretten lagde til grund, at de tavshedspålæg, der var indeholdt i brevene var formuleret helt generelt som omfattende enhver udtalelse udadtil om virksomhedens forhold, og er dermed efter ordlyden langt mere vidtgående, end hvad der fremgik af virksomhedens forretningsskik og adfærdskodeks og at virksomheden bidrog til, at denne (mis)forståelse blev fastholdt. På denne baggrund fandt Arbejdsretten, at arbejdsgiver havde misbrugt sin ledelsesret og dermed pådraget sig bodsansvar. Under hensyn til usikkerhed m.h.t. forståelsen af tavshedspålæggene blev boden fastsat til 50.000 kr.\nI Arbejdsrettens sag AR2016.0662havde en klinikassistent været ansat hos en tandlæge og rejste fagretlig sag for en række overenskomstmæssige betalingskrav vedr. overarbejde, pasning af vagttelefon og manglende pauser. Derudover nedlagde hendes organisation påstand om bod for misbrug af ledelsesretten, da hun ifølge en speciallæge i psykiatri havde udviklet PTSD (Post Traumatisk Stress) som følge af arbejdsgiverens ledelsesstil. Hun følte, at arbejdsgiveren i sin daglige ledelse havde chikaneret, ydmyget og mobbet hende. Særligt havde hun følt sig ydmyget på et 5 timers møde, hvor hende og en kollega blev sat i fokus og udstillet foran klinikkens andremedarbejdere.\nUnder sagen blev det forklaret, at arbejdsgiveren havde indført ”tribal leadership”, hvilket ifølge tandlægen, og en konsulent som var tilknyttet virksomheden, er en ledelsesstil udviklet af tre amerikanske professorer, som forsker i virksomhedskulturer. Det handler bl.a. om at dele et fælles værdisæt og om at udvikle sig igennem de forskellige faser. Formålet med denne ledelsesstil var at højne samarbejdet på klinikken, og tandlægen mente ikke, at han havde udsat klinikassistenten for mobning eller chikane. Han kunne dog godt huske, at medarbejderen havde følt sig udstillet på mødet. Årsagen var, at medarbejderen, efter tandlægens opfattelse, manglende evnen til at samarbejde, og at det var afgørende i hans valg af ledelsesform. Arbejdsgiveren anerkendte også, at han én gang havde kastet med en kuglepen, som et eksempel på at man skulle være vågen og klar.\nUnder sagen blev afgivet vidneforklaringer af en tidligere ansat og to medarbejdere, som fortsat var ansat på klinikken. De to medarbejdere, som fortsat var på klinikken, forklarede, at ”tribal leadership” fungerede godt – de kunne ikke genkende klinikassistentens udlægning. Den tidligere ansatte, der også vidnede i sagen, støttede klinikassistentens forklaring. Den tidligere ansatte havde også opfattet ledelsesformen som belastende og havde følt sig udstillet og latterliggjort af arbejdsgiveren.\nArbejdsretten lagde mest vægt på forklaringerne om, at ledelsesstilen havde været stærkt belastende for mindst to ansatte. Arbejdsretten var enig i, at der var et sagligt formål med ledelsesstilen; nemlig at højne samarbejdet på klinikken. Arbejdsretten fandt imidlertid, at arbejdsgiveren måtte have indset, at udøvelsen af den form for ledelse medførte en sådan belastning på klinikassistenten, at det ikke var rimeligt ud fra et ledelsesmæssigt synspunkt, hvilket Arbejdsretten fandt blev underbygget af erklæringen fra speciallægen i psykiatri om, at den pågældende medarbejder havde udviklet PTSD, som følge af de arbejdsrelaterede belastninger. På den baggrund fandt Arbejdsretten, at arbejdsgiveren skulle betale en bod på i alt 100.000 kr. Ved fastsættelse af bodens størrelse blev der lagt vægt på, at arbejdsgiveren desuden havde begået overenskomstbrud vedr. en række andre bestemmelser.\nUdgangspunktet er således, at en arbejdsgiver, som er omfattet en hovedaftale, som indeholder regler om udøvelse af ledelsesretten, kan dømmes for misbrug af ledelsesretten. Men da det i medfør af reglerne i ”Lov om arbejdsretten” kun er organisationerne, som har indgået den pågældende hovedaftale, som kan indbringe sager for arbejdsretten, kan det næste spørgsmål så være, hvad gør en ansat så, hvis den ansatte ikke er medlem af en fagforening, eller hvis den ansattes fagforening ikke vil rejse sag ved Arbejdsretten?\nDom i sag om 2,68 promillekørsel


Et glimt af fremtiden? - Sune Raunkjær\nEt glimt af fremtiden?\nLæserbrev sendt til Frederiksborg Amts Avis september 2017\nPå byrådsmødet tirsdag d. 12. september fik vi en lille forsmag på hvordan verden kan blive i Halsnæs. Det nykonstruerede røde flertal bestående af Enhedslisten, SF, Socialdemokraterne og Alternativet, der både i tanke og handling placerer sig langt ude på venstrefløjen, benyttede sig af lejligheden til at bruge løs af kassebeholdningen.\nFørst vil man løse den ulykkelige sag med folkedanserne (GDV) i Hundested ved at eftergive dem samtlige 550.000,-. Man vælger at ignorere den aftale som borgmesteren og GDV har forhandlet på plads, der ville give folkedanserne en stor nedsættelse af gælden, samt en rigtig fornuftig afdragsordning på restbeløbet. Som Helge Friis (A) så smukt udtrykte det, så er ”de penge jo alligevel afskrevet, og vil bare havne i kommunekassen”, skulle vi kradse dem ind. Den lader vi lige stå et øjeblik… At der skulle en pause i mødet til før rød blok fandt hinanden i denne sag var desværre nok mere et udtryk for mangelfuld forberedelse end egentlig uenighed.\nFlere penge brugte de på en kommunal oplysningskampagne om brugen af pesticider rettet mod haveejere i Halsnæs. En kommunal kerneopgave, må det forstås, at blande sig i hvordan hver enkelt haveejer vælger at benytte og vedligeholde sin have, uanset om man så i øvrigt holder sig inden for gældende lovgivning. Til det afsatte man 50.000 kroner, hvilket Lisbet Møller (Ø), der havde stillet forslaget, syntes var uacceptabelt lidt. Hertil skal man i øvrigt lægge ressourcer i administrationen.\nDer er nok ingen tvivl om, at skal de røde partier finde sammen i et budget, så vil gaderne i første omgang flyde af mælk og honning. Endnu mindre er tvivlen, når det kommer til de uundgåelige hovsa-løsninger og panikfyringer der vil ramme os, når kommunekassen trods alt nærmer sig bunden, og ekkoet fra den sidste afgifts- eller skatteforhøjelse har lagt sig.\nHeldigvis har I, kære borgere og vælgere i Halsnæs, mulighed for at vise, at der er en anden vej. Den vej jeg og Venstre har vist i de sidste 3,5 år. Den vej der har gjort det muligt at tilføre 70 mio til varme hænder de sidste 2 år, barbere 150 mio af den kommunale gæld, samt give os luft til at låne, og betale, en ny skole i Frederiksværk. Vil I med den vej skal i stemme på Venstre til november, og skule jeg i jeres øjne have gjort mig fortjent dertil, så sæt da gerne jeres kryds ud for mit navn.