OK 08 VI STÅR MIDT I EN HISTORISK LØNKAMP NORDENS SYGEPLEJERSKER KRÆVER MERE I LØN - PDF\nOK 08 VI STÅR MIDT I EN HISTORISK LØNKAMP NORDENS SYGEPLEJERSKER KRÆVER MERE I LØN\nDownload "OK 08 VI STÅR MIDT I EN HISTORISK LØNKAMP NORDENS SYGEPLEJERSKER KRÆVER MERE I LØN"\n1 OK 08 VI STÅR MIDT I EN HISTORISK LØNKAMP NORDENS SYGEPLEJERSKER KRÆVER MERE I LØN KORT NYT Sygeplejersker får hjælp i cyberspace DANISH JOURNAL OF NURSING NR MARTS ÅRGANG Sygeplejersker pendler over Øresund FAG Når senfølgerne bliver til mere end et fysisk problem Dokumentation af psykisk sygepleje til kvinder med brystkræft Tillidsrepræsentant Kampsoldat eller diplomat? SYGEPLEJESTUDERENDE MANGLER ERFARING MED DØENDE PATIENTER\n2 4 SYGEPLEJERSKEN 6/2008 INDHOLD 26 ARTIKLER 24 På job Den dygtige sygeplejerske får mere i løn Sygeplejersker på Skejby Sygehus kan se det på lønsedlen, når de opnår et vist niveau af viden og færdigheder. 26 Tre timer og 19 minutter ekstra hver uge Mange sygeplejersker ved aldrig helt, om de har fri til fyraften eller på fridagen. Noget overarbejde er uundgåeligt, men det skal håndteres med omtanke. 28 Det tager kun fem minutter at afsætte en vagt En afdeling i Aalborg var slidt op af sygemeldinger og en opsigelse. En aftale om frivilligt ekstraarbejde reddede vagtplanerne og stemningen. 30 Mit holdepunkt 29 år og leder Ditte Krag Jakobsen besluttede sidste år at lukke den leder ud, hun længe havde haft i maven. OK 08 SIDE Vi står midt i en historisk lønkamp Sundhedskartellets formand har været på turné i alle fem regioner for at orientere kartellets tillidsrepræsentanter om den varslede konflikt. 34 Opgør med manglende anerkendelse 34 Forundret over arbejdsgiverne Ligestillingen halter på arbejdet Det er hverken i hjemmet, i det politiske liv eller i medierne, at ligestillingsproblemerne er værst, men derimod på arbejdspladsen. 36 Nordens sygeplejersker kræver mere i løn Mens danske sygeplejersker netop har varslet konflikt, har deres nordiske kolleger også travlt med at kræve markante lønstigninger. TEMA TILLIDSVALGT SIDE Tillidsrepræsentant: Kampsoldat, diplomat eller Hver tredje sygeplejerske bliver tillidsrepræsentant, fordi ingen andre vil. Men når springet først er taget, opdager mange en helt ny verden med udviklingsmuligheder og indflydelse. 16 Man skal være lidt stærk Næsten 20 år som tillidsrepræsentant har lært hjemmesygeplejerske Anne Irgens-Møller at sige fra over for kolleger og ledelse. 18 Årslønnen burde være kr. I teorien skal en tillidsrepræsentant kunne det samme som en personalechef. 20 Hun smider håndklædet Anne Dige Jørgensen har netop valgt at trække sig som tillidsrepræsentant, selv om hendes arbejdsplads skal nedlægges, og sygeplejerskerne går en svær tid i møde. 21 Tillidsrepræsentanten? Hun er i møde Tillidsrepræsentanter bruger absolut mest tid på møder, derefter kommer forhandlinger og interessevaretagelse. 22 Ansvar for 180 kolleger Tillidsrepræsentant Trine Balker ser sig først og fremmest som en person, kollegerne kan og skal trække på procent rækker ikke til ligeløn Sundhedskartellets formand lægger ikke skjul på, at ligelønnen ikke kan opnås alene ved forhandlingsbordet. Der skal ekstraordinære midler til. Sygeplejersken Nr marts Årgang Sankt Annæ Plads 30 Postboks København K Tlf Fax Art Director Tone Thoresen Layout Henriette Østergaard/Datagraf Tryk Stibo Graphic Distribueret oplag 1. juli juni 2007: ISSN Medlem af Dansk Fagpresse Årsabonnement 1.100,00 kr. + moms Løssalg 50,00 kr. + moms Kontakt Dansk Mediaforsyning på Annoncesalg Dansk Mediaforsyning Klamsagervej 25, Åbyhøj Tlf Fax Stillingsannoncer Forretningsannoncer Ændring af medlemsoplysninger Kontakt Medlemsregisteret Tlf Udgiver Dansk Sygeplejeråd Sankt Annæ Plads København K Redaktionen forbeholder sig ret til elektronisk lagring og udgivelse af de faglige artikler i tidsskriftet. Redaktionen påtager sig intet ansvar for materialer, der indsendes uopfordret. Holdninger der tilkendegives i artikler og andre indlæg udtrykker ikke nødvendigvis Dansk Sygeplejeråds synspunkter. Sygeplejersken redigeres efter journalistiske væsentlighedskriterier. Chefredaktøren er ansvarlig for bladets indhold.\n3 INDHOLD FAG 46 Sygeplejestuderende mangler erfaring med døende patienter Antallet af møder mellem studerende og patienter i terminalforløb er faldet betydeligt fra før til efter uddannelsen relateret til 2001-bekendtgørelsen. Artiklen diskuterer årsager til det, og mulige tiltag præsenteres. Opmærksomheden henledes på at tilrettelægge den kommende reform af uddannelsen, så sygeplejestuderende sikres erfaringer med palliativ indsats under kyndig vejledning i løbet af deres uddannelse. 52 Dokumentation af psykisk sygepleje til kvinder med brystkræft Dokumentationen af den psykiske sygepleje til patienter med brystkræft er sparsom eller mangelfuld. I Mammaambulatoriet, Vejle Sygehus, har der været fokus på årsagerne, både mht. rammerne for dokumentation og sygeplejerskernes kompetencer. I artiklen beskrives, hvordan dokumentationen kan forbedres, så fagligheden i sygeplejen bliver tydelig Når senfølgerne bliver til mere end et fysisk problem At et lille handicap synes at give langt flere tilpasningsproblemer i forbindelse med senfølgerne end et stort, kan i et udviklingspsykologisk perspektiv forklares med henvisning til forskelle i identitetsdannelsesprocessen. I HVERT NUMMER MODELFOTO: SØREN SVENDSEN 6 Eftertanker 6 Kort nyt 38 Dansk Sygeplejeråd mener 39 Debat 40 In Memoriam 42 Fagtanker 42 Faglig information 44 Resuméer 50 Agenda 55 Testen 60 Anmeldelser 64 5 faglige minutter 65 Stillingsannoncer 76 Kurser/Møder/Meddelelser Forside: Søren Svendsen (modelfoto).\n4 6 SYGEPLEJERSKEN 6/2008 EFTERTANKER Det handler om tillid Hvem er det egentlig, der vælger at blive tillidsrepræsentant? Er det dem, der også valgte at blive elevrådsformænd i folkeskolen? Er det dem, der også betaler for et medlemskab af en humanitær organisation? Kort sagt, er dem, der vælger at blive tillidsrepræsentanter, de mennesker, der ikke kan lade være med at engagere sig ud over det, der måske lige står beskrevet i en stillingsbeskrivelse og håndbogen for det, man kan kalde den gennemsnitlige XXXXXX livsførelse altså det der med villa, Volvo og vovhund? I dette nummer af Sygeplejersken forsøger vi at finde nogle af svarene. Vi sætter nemlig spottet på tillidsrepræsentanten. Dem har vi mange af i Dansk Sygeplejeråd, og de spiller en stor og meget vigtig rolle. Ordningen med tillidsrepræsentanter går også pænt langt tilbage i tiden. Efter sigende til år Da anerkendte arbejdsgiverne i forbindelse med en overenskomst med Smede- og Maskinarbejderforbundet, at arbejderne havde ret til en tillidsrepræsentant. Dengang var det dog ret nemt at fyre tillidsrepræsentanten, hvis der var for meget ballade, så i 1902 indskrænkede man retten til at fyre, og i 1960 kom der en paragraf i Hovedaftalen om, at der skal være tillidsmandsregler i de kollektive overenskomster. I dag er tillidsrepræsentanten og fællestillidsrepræsentanten en fast og vigtig brik i de faglige organisationers arbejde. Tillidsrepræsentanten skal varetage medlemmernes interesser, agere problemløser og forsvarsadvokat og er den faglige organisations forlængede arm ud på arbejdspladsen. Det er ikke altid en nem post. I visse brancher specielt i den private sektor er tillidsrepræsentantens opgaver under forandring på grund af fremvoksende HR-afdelinger. Posten kan bl.a. være både konfliktfyldt og arbejdskrævende. Det viser en undersøgelse blandt godt tillidsrepræsentanter i Dansk råd. Omvendt nævnes posten også som Sygeplejeen mulig karrierevej, fordi man dels bliver trænet i forhandlingsteknik, dels får en tæt kontakt til topledelsen. God læselyst. FREMTIDENS AF KIRSTEN BJØRNSSON, JOURNALIST Projekt TR. Løn, arbejdsmiljø, arbejdspladsens udvikling og sundhedspolitik. Sygeplejerskernes tillidsrepræsentanter har hænderne fulde. Tillidsrepræsentanten er medlemmernes nærmeste kontakt til deres fagforening. Derfor har Dansk Sygeplejeråd de seneste par år arbejdet med, hvad tillidsrepræsentanten skal kunne, og hvordan organisationen bedst kan støtte og supplere. Den udviklingsretning, som kongressen skal diskutere og vedtage til maj, beskriver TR-arbejdet som et hverv med fire facetter, og de fleste tillidsrepræsentanter vil formentlig være mere til den ene facet end til den anden, siger 1.-næstformand Grete Christensen. Nogle beskæftiger sig meget med løn- og ansættelsesforhold og er dem, der kan besvare spørgsmål og kontrollere lønsedler. Andre er mere optaget af arbejdsmiljøet: Hvordan har vi det her, og hvordan skaber vi den attraktive arbejdsplads, siger hun. Det er to klassiske sider af TR-arbejdet, men den moderne tillidsrepræsentant har også mulighed for at påvirke hele arbejdspladsens udvikling. Og så er der endelig den sundhedpolitiske facet, hvor man tager forhold på den enkelte arbejdsplads som afsæt for en sundhedspolitisk diskussion med politikerne. Sigurd Nissen-Petersen, chefredaktør REDAKTIONEN Chefredaktør Ansvarlig efter medieansvarsloven Sigurd Nissen-Petersen (DJ) Tlf.: Journalist Kirsten Bjørnsson (DJ) Tlf.: Journalist Lotte Havemann (DJ) Tlf.: Journalist Sine Madsen Tlf.: Redaktionssekretær Henrik Boesen (DJ) Tlf.: Journalist Katrine Birkedal Christensen (DJ) Tlf.: Journalist Susanne Bloch Kjeldsen (DJ) Tlf.: Redaktør Søren Palsbo (DJ) Tlf.:\n5 KORT NYT 7 TILLIDSREPRÆSENTANT Grete Christensen understreger, at man ikke skal beherske alt for at blive tillidsrepræsentant i Dansk Sygeplejeråd. Der er et råderum for den enkelte tillidsrepræsentant til selv at vælge sin rolle, og det er Dansk Sygeplejeråds opgave gennem f.eks. kurser at uddanne tillidsrepræsentanterne på de områder, hvor de har brug for at ruste sig. Alle tillidsrepræsentanter skal ikke nødvendigvis være kompetente inden for alle fire facetter. I TR-kollegiet kan man måske have nogle, som er stærke på det ene, mens andre kan supplere med en anden facet, siger hun. Derfor bliver det også en vigtig opgave for en fællestillidsrepræsentant at sikre, at man får dækket alle fire facetter. Det handler også om at afstemme opgaver og forventninger med kredsene. Hvis der er noget, tillidsrepræsentanterne på en arbejdsplads ikke synes, de er så stærke i, så er det måske noget, kredsen skal gøre noget mere ved. Læs også Sygeplejerskens TRtema på side Mere information om projekt TR s rolle, opgaver og vilkår ligger på MODELFOTO: SØREN SVENDSEN Modtager du Sygeplejersken til tiden? Bor du i hovedstadsområdet? Sygeplejersken er overgået til en ny distributør, Citymail, i hovedstadsområdet. Det er meningen, at du skal have modtaget bladet senest om mandagen efter udgivelsesdagen. Vi er naturligvis meget interesseret i at vide, om du rent faktisk får bladet til tiden. Hvis der er uregelmæssigheder kan du sende en mail til Redaktionen Formanden på valg 24 timer før udløbet af deadline for opstilling til posten som Dansk Sygeplejeråds formand havde kun én kandidat anmeldt sit kandidatur, nemlig Dansk Sygeplejeråds formand siden år 2000, Connie Kruckow. Valgperioden er 4 år, og opstillingsfristen var 14. marts 2008 kl. 15. Kongressens 181 medlemmer er valgbare til posten som Dansk Sygeplejeråds formand. I tilfælde af kampvalg besættes formandsposten efter urafstemning blandt alle aktive medlemmer af Dansk Sygeplejeråd. (sp) Læs mere om formandsvalget på Om syv år mangler der sygeplejersker Det danske sundhedsvæsen døjer med rekrutterings- og fastholdelsesproblemer af sundhedspersonale også sygeplejersker er en mangelvare. Og den mangel ser ikke ud til at blive mindre med årene. Ifølge en fremskrivning fra Dansk Sygeplejeråds Analyseafdeling vil der mangle sygeplejersker i Danmark om syv år. I dag er der ca ubesatte sygeplejerskestillinger i Danmark. Fremskrivningen af sygeplejerskemanglen er udarbejdet på baggrund af en analyse om rekrutteringsbehovet og ubalancer på det offentlige arbejdsmarked frem mod Analysen er lavet af Arbejderbevægelsens Erhvervsråd og FTF og kan opdeles på forskellige faggrupper, herunder sygeplejersker. (snp) Journalist Christina Sommer (DJ) Tlf.: Fagredaktør Jette Bagh Tlf.: Sekretær Helle Refsgaard Amstrup Tlf.: Sekretær Anette Olsen Tlf.: Journalist Britta Søndergaard (DJ) Tlf.: Fagredaktør Evy Ravn Tlf.: Sekretær Birgit Nielsen Tlf.: Webkoordinator Sabina Ringqvist Tlf.:\n6 8 SygeplejerSken 6/2008 kort nyt Sygeplejersker pendler over Øresund arkivfoto: scanpix 255 medlemmer af Dansk Sygeplejeråd bor i Sverige, og mange af dem er flyttet til Malmø eller andre byer i Skåne, efter Øresundsbroen åbnede i I medlemsregistret har man bemærket en tendens til, at antallet af adresseskift fra Danmark til Sverige har været stigende i den seneste tid. En af årsagerne er de lavere boligpriser på den anden side af broen. Det var netop årsagen til, at sygeplejerske Kristina Linnea Roos Nielsen flyttede fra Kø- benhavn til Malmø sammen med sin mand sidste forår. Hun kører i bil over Øresundsbroen til sit job på intensiv afdeling på Bispebjerg Hospital. Vi har en 127 kvadratmeter stor lejlighed til 1,3 mio. dkr., og det tror jeg ikke, at man kan finde i samme afstand til København i Danmark, hvis det stadig skal kunne lade sig gøre at pendle, siger Kristina Linnea Roos Nielsen, der bruger en time på transporten hver vej. Det er ikke kun danske sygeplejersker bosat i Sverige, der kører til jobbet i København. Også en stor gruppe svenske sygeplejersker bosat i Sverige arbejder i Danmark. I alt bor der danskere i Malmø og i hele Sverige. Over mennesker pendler hver dag over Øresundsbroen i bil eller tog. De 95 pct. af dem kører i retning af København. (sbk) vidste du at hver fjerde dansker før eller siden rammes af angst? Omkring danskere lider af angst. Kilde: Psykiatrifonden. kommunerne vil gerne have lægerne, men en del kan ikke få dem. med lovændringen sikres alle børn en undersøgelse, hvilket er bedre end ingen undersøgelse. Tove Larsen (S), formand for Kommunernes Landsforenings social- og sundhedsudvalg, til Jyllands-Posten den 9. marts 2008 om lovændringen, der betyder, at også sundhedsplejersker kan gennemføre helbredsundersøgelser af skolebørn. Sundhedspersonale får rådgivning i cyberspace af sine madsen, journalist Netcoaching. Ansatte på Ortopædkirurgisk Afd. i Sønderjylland kan nu få coaching via nettet. Et nyt pilotprojekt skal coache de ansatte med personlige og arbejdsmæssige problemer. Er du sur på din kollega, men føler ikke du har redskaberne til at sige fra? Bliver du ikke fagligt udfordret, eller er du stresset? Kun et par klik med musen, og så er løsningen nær. Det er fremtiden for 250 ansatte på Ortopædkirurgisk Afdeling i Sygehus Sønderjylland. De har indgået et samarbejde med Netpsykologer.dk om coaching af personalet. Helle Overgaard, oversygeplejerske på Ortopædkirurgisk Afdeling, håber, at et sådant initiativ kan have positiv effekt på medarbejdernes hverdag og trivsel. Det er hårdt at arbejde på et hospital. Tilbuddet skal ses som et personalegode til de ansatte, hvor de 24 timer i døgnet kan få nogle redskaber til de arbejdsmæssige problemer såvel som private, siger Helle Overgaard, der håber, at det vil få en positiv effekt på antallet af sygedage. Erfaringen viser, at nettet rummer nogle muligheder. Vores erfaring viser, at når det er tilgængeligt 24 timer i døgnet, og det er anonymt, så medvirker det til, at folk får taget hul på nogle problemer, der ellers ville have vokset sig større, siger psykolog Mads Schramm, en af initiativtagerne bag projektet. Fordelen ved rådgivning på nettet er, at folk meget hurtigt kommer ind til sagens kerne. Sådan er det ikke altid i den virkelige verden, siger Mads Schramm og påpeger, at han bruger meget tid på at sikre sig, at han har forstået budskabet i teksten. Han fortsætter: Jeg kan ikke læse det, der står mellem linjerne, som kropssproget ellers ville fortælle mig. Derfor bruger vi meget tid på at sikre, at vi har forstået budskabet. Så metoden er ikke hurtigere, end hvis det foregik i det virkelige liv. Mads Schramm understreger, at han er opmærksom på, at nogle problemstillinger er mere krævende: Registrerer jeg, gennem vores korrespondance, at problemstillingerne er meget tunge, så de kræver et fysisk møde med en psykolog, så hjælper jeg med at henvise videre. Ordningen med netcoaching er den første af sin art i sygehusvæsenet og vil blive evalueret ved projektets afslutning.\n7 kort nyt 9 Kær lov har mange navne Af Søren Palsbo, redaktør Fornuftens finanslov. Finansloven 2008 kom på plads og betegnes af politiske kommentatorer som hverken særlig spændende eller overraskende. Det var en tilfreds finansminister Lars Løkke Rasmussen (V), som onsdag den 5. marts 2008 mødte pressens repræsentanter i selskab med vicestatsminister Bendt Bendtsen (K) og repræsentanter for Dansk Folkeparti og Ny Alliance. Anledningen var indgåelse af de sidste politiske aftaler om finansloven for Det er den første finanslov, den tidligere indenrigs- og sundhedsminister har forhandlet på plads. I finansloven udmøntes der i alt 1,3 mia. kr. i 2008 til forbedret kvalitet af den offentlige service. Det gælder bl.a. bedre behandlingsforløb, patientundervisning for patienter med kronisk sygdom, styrkelse af akutberedskabet, fast kontaktperson for patienter på sygehuse og for modtagere af hjemmehjælp. Finansloven rummer styrkelser på sundhedsområdet for i alt 548 mio. kr. i 2008-priser. Berlingske Tidende konstaterede på lederplads, at finansloven allerede har fået mange navne. Ministeren har kaldt den fornuftig, fordi den skal lette trykket en smule fra speederen på samfundsøkonomien. Nogle økonomer kalder den uansvarlig, fordi der efter deres mening bremses alt for lidt, og oppositionen har ikke overraskende kaldt finansloven for en nedskærings-finanslov. Avisen har sit eget bud på et navn: værdifuld, fordi forhandlingerne om finansloven denne gang meget synligt handlede om politiske værdier. (sp) Forebyg. Dansk Sygeplejeråd har bud på, hvordan fremtidens indsats på sundhedsfremme og forebyggelsesområdet kan løftes. Og det er lige, hvad regeringens forebyggelseskommission efterlyser. Derfor var Dansk Sygeplejeråds formand Connie Kruckow indbudt til at komme med et oplæg til kommissionen ved dennes første møde i København i dagene marts Hovedoverskrifterne på Dansk Sygeplejeråds bud er en national forebyggelsesplan med konkrete og målbare mål for borger- og patientrettet forebyggelse, økonomiske investeringer i danskernes sundhed og nytænkning i arbejdsdelingen mellem sundhedsvæsenets faggrupper. Mette Wier, ph.d., professor og direktør i Anvendt Kommunal Forskning (AKF), er udpeget som formand for Forebyggelseskommissionen. Kommissionen skal aflevere sine anbefalinger i begyndelsen af (sp) Foto: simon knudsen Sundhedsplejersker kan erstatte skolelæger Kommunerne er ikke længere forpligtet til at bruge læger til skoleundersøgelser af børnene. Den netop vedtagne finanslov giver sundhedsplejersker mulighed for at foretage skoleundersøgelser. I forbindelse med aftalen om finansloven er regeringen, Dansk Folkeparti og Ny Alliance blevet enige om at afsætte midler til større fleksibilitet i tilrettelæggelsen af skoleundersøgelser. Dermed vil alle børn fremover få tilbudt både en ind- og udskolingsundersøgelse, hvilket ikke er tilfældet alle steder i dag. Reglerne vil formelt blive ændret, når regeringen i slutningen af marts forventes at fremlægge ændringsforslag til sundhedsloven. Som et led i omlægningen skal uddannelsen til sundhedsplejerske ændres, så den i højere grad kvalificerer til at tage sig af udsatte børn. Der er afsat 5 mio. kr. i perioden 2008 til 2011 til større fleksibilitet i tilrettelæggelsen af skoleundersøgelser. Dansk Sygeplejeråds formand, Connie Kruckow, er tilfreds med aftalen. Det er positivt for børnene, at der skabes den fornødne fleksibilitet, så alle børn fremover kan få de skoleundersøgelser, de har krav på. Der er i forvejen gode erfaringer med det i kommunerne. Derudover er jeg meget tilfreds med, at sundhedsplejerskeuddannelsen forbedres, så sundhedsplejerskerne gennem deres uddannelse yderligere styrkes til at tage sig af udsatte børn. Vi forventer, at revisionen af uddannelsen går i gang lige så snart lovforslaget er endeligt vedtaget, siger hun. (snp) Kilde: dsr.dk\n8 10 Sygeplejersken 6/2008 kort nyt Information om sygeplejerskeportalen 500 har tilmeldt sig sms-service Ca. 500 medlemmer af DSR har nu tilmeldt sig en service med nyheder på sms. Servicen er oprettet i forbindelse med OK 08-konflikten. Langt de fleste har valgt at modtage nyheder om konflikten, mens færre har valgt også at få andre nyheder fra portalen. Sms erne er gratis for medlemmer. Vil du selv modtage sms-nyheder, kan du tilmelde dig på www. dsr.dk/sms Ved at klikke på Flere valg kan du specificere, hvilke nyheder du vil have. Bliv DSR-lokalreporter Har du en mobiltelefon eller et digitalkamera, der kan filme? Så er vi meget interesseret i at have dig som DSRreporter i forbindelse med OK 08-konflikten. I portalredaktionen vil vi gerne vise, hvad der sker i både Thisted, Fåborg, Rønne og alle andre steder med demonstrationer og lignende aktiviteter. Er du interesseret i at bidrage med små film eller billeder til portalen, skal du sende en mail til Kristian Eskildsen på Læs mere på Pia Gede Nielsen, webredaktør, Kristian Eskildsen webjournalist, Anders von Benzon Kjærsgaard, webudvikler, Problemer med at logge ind Frustrationerne tårner sig op bag mange computere i øjeblikket. Mange medlemmer er nye brugere af portalen og skal logge ind for første gang. Men de oplever, at kodeordet ikke virker. Nye brugeres kodeord er deres fødselsdag skrevet med bindestreger og det fulde årstal. Men mange glemmer at skrive 19. I stedet for at skrive , skriver de typisk Derfor lukker portalen sig ikke op. DSR Medlemsservice melder om mange henvendelser med dette problem. Lederforeningen nu på nettet Lederforeningen fyldte 100 dage den 7. marts I den anledning præsenterede foreningens formand, Irene Hesselberg, den nye hjemmeside. På siden kan du bl.a. se billeder af bestyrelsen og en video med Irene Hesselbergs tale ved markeringen af de 100 dage. Slip for irrelevante nyheder Er du kun interesseret i nyheder for ledere i Kreds Syddanmark? Eller kun nyheder for TR i Kreds Sjælland? Nu kan du angive, hvilken type nyheder du ønsker fra hvilken kreds. Nyhederne fra hver kreds er opdelt i forskellige strømme, så du kan nøjes med dem, der er relevante for dig. Fra de forskellige kredse er nyhederne rettet mod TR, SIR, ledere, seniorer, ligesom du kan abonnere på de generelle nyheder. Læs mere på Velkommen til verden. Nyt kontor i Kvæsthuset og nyt bomærke. Det skal fejres, og det gjorde Lederforeningen i Dansk Sygeplejeråd fredag den 7. marts 2008 i overværelse af indbudte gæster. Dansk Sygeplejeråds 1.-næstformand Grete Christensen ønskede tillykke og sagde, at ledernes repræsentation i Dansk Sygeplejeråds hovedbestyrelse og i Kongressen er med til at sikre, at vi i fællesskab kan styrke ledernes rolle i dagens samfund og sundhedsvæsen. Det er på tide, at det bliver lige så prestigefyldt at være ledende sygeplejerske som leder i erhvervslivet, fastslog formanden for lederforeningen, Irene Hesselberg, i sin velkomst (tv.). Sygeplejerskernes hovedarbejdsgiver, Danske Regioner, var repræsenteret ved næstformand og hovedforhandler ved de aktuelle overenskomstforhandlinger, Kristian Ebbensgaard (V) (th.). (sp) Regionsdirektør til Danske Regioner Region Nordjylland skal på udkig efter en ny regionsdirektør, efter at Per Okkels fratræder for at blive administrerende direktør i Danske Regioner. Bestyrelsen for Danske Regioner besluttede den 13. februar 2008 at ansætte den 53-årige Per Okkels i den ledige stilling som administrerende direktør. Stillingen blev ledig, efter at den hidtidige direktør, Kristian Wendelboe, ved årsskiftet blev departementschef i Velfærdsministeriet. Danske Regioner er interesseorganisation for de fem danske regioner, som beskæftiger i alt fuldtidsansatte. Region Nordjyllands forretningsudvalg og regionsråd skal nu drøfte ansættelsesproceduren for en ny regionsdirektør. Region Nordjylland har ansatte. (sp) Foto: simon knudsen\n9 kort nyt 11 DSR-støttet projekt danner skole i det sydlige Afrika Hiv-smittede sygeplejersker. Swaziland fik det første sundhedscenter for hiv-smittet sundhedspersonale. Nu følger Lesotho, Malawi og Zambia. En række sydafrikanske lande er aids en dobbelt byrde for sundhedspersonalet. De er rygraden i det sundhedsvæsen, der skal tage sig af smittede og syge, men de er også selv i risiko. Med støtte fra Dansk Sygeplejeråds solidaritetsfond oprettede Swaziland Nurses Association i 2006 et sundhedscenter, hvor sygeplejersker og andet sundhedspersonale kan blive hiv-testet og få behandling og rådgivning. I 2007 blev der oprettet et tilsvarende sundhedscenter i Lesotho med støtte fra de svenske sygeplejerskers organisation Vårdförbundet, og senere i år bliver der indviet sundhedscentre for hiv-smittet sundhedspersonale i Malawi og Zambia med støtte fra Norsk Sykepleierforbund. Organisationschef Gitte Tinning og konsulent Ea Trane, Dansk Sygeplejeråd, har for nylig besøgt sundhedscentret i Swaziland og kan fortælle, at det fungerer rigtig godt. Efter en langsom start kommer der nu mange besøgende for at få test og rådgivning, siger Ea Trane. Sygeplejerske og jordemoder Phetsile Mamba (th.) underviser sundhedspersonale i sundhedscentret Swaziland. I sundhedscentret kan sundhedspersonale blive testet, og de smittede kan få behandling. Alle kan få rådgivning om livsstil, kost, stresshåndtering m.m. Der er også kommet gang i det opsøgende arbejde, hvor centrets personale kører ud i landet til lokale sundhedsklinikker med test og rådgivning. En væsentlig årsag til sundhedscentrets succes er, at tilbuddene ikke kun er for sygeplejersker, men for alt sundhedspersonale, tilføjer Ea Trane. Under besøget overværede hun selv en workshop, hvor der også deltog rengøringspersonale og portører. De var meget rørte og glade for, at nogle også ville tage sig af dem. (kb) Sundhedscentret i Swaziland er beskrevet i Sygeplejersken nr. 5/2006. Se FOTO: Swaziland Nurses Association\n10 12 Sygeplejersken 6/2008 kort nyt Man skal være gjort af et særligt stof Tillid og tid. Evnen til at lytte til andres problemer, danne sig overblik over komplicerede emner og være brobygger mellem medarbejdere og ledelse. Ville du selv have lyst til at være tillidsrepræsentant? Af Susanne Bloch Kjeldsen, journalist Anne Coling, hjemmesygeplejerske i Greve Kommune Kunne du finde på at stille op som tillidsrepræsentant? Jeg har et andet fokus, fordi jeg er sårsygeplejerske. Men det er vigtigt at have en tillidsrepræsentant, og vi er heldige at have én, der er god og aktiv. Hvilke forventninger har du til din tillidsrepræsentant? Hun skal gå aktivt ind i de problemer, der opstår. Vi har f.eks. et belastet område, hvor mange sygeplejersker kører ud, og hvor der i perioder har været ballade nogle har følt sig truet. Her har vores tillidsrepræsentant lyttet til problemerne og har bragt dem videre til ledelsen. Hun har sørget for, at der er blevet lagt retningslinjer, og har lavet handlingsplaner, så vi fortsat kan køre ud i området. Nu, hvor vi går strejken i møde, holder hun os ajour, så situationen ikke kommer bag på den menige sygeplejerske. Hun går også ind omkring lønforhandlinger og informerer. Hun er en vigtig del af vores daglige arbejde. Foto: Søren Svendsen Foto: kissen møller hansen Lærke Markussen, sygeplejerske og klinisk vejleder på kardiologisk afdeling B1 på Skejby Sygehus Hvis man vil være tillidsrepræsentant, er man nødt til at brænde for det, for det er en stor opgave, og jeg har andre interesser, jeg brænder for. Jeg er klinisk vejleder, så jeg vil ikke være tillidsrepræsentant. Det er ikke det, jeg brænder for. Har du brugt din tillidsrepræsentant? Det har jeg gjort og gør også, hvis jeg har tvivlsspørgsmål. Hun er også god til at informere om løn og overenskomstforhandlinger. Hvilke forventninger har du til din tillidsrepræsentant? At hun er opdateret, og at hun kan hjælpe én eller ved, hvor hun kan sende én hen, hvis hun har svært ved at hjælpe selv. At hun er tillidsvækkende og arbejder fortroligt med tingene. Foto: Søren Svendsen Tina Pedersen, sygeplejerske på medicinsk afdeling M2 på Køge Sygehus. Er p.t. på barsel Kunne du finde på at stille op som tillidsrepræsentant? Ikke som livet er i øjeblikket på det offentlige arbejdsmarked, når man tænker på, hvor lidt ressourcer der er lagt frem, og hvor meget det forventes, at man skal løbe stærkt. Det er en post, som kræver en hel del af dig selv, og når tid og rum ikke er til det i hverdagene, skal man bruge sin private tid, og det er jeg ikke indstillet på. Hvilke forventninger har du til din tillidsrepræsentant? Hun skal være engageret og inde i sagerne, så vi andre kan være orienteret og ajourført om nye ting, der sker. Ikke mindst om lønforhold, som er et aktuelt emne lige nu. Det skal være en person, som jeg kan stole på. Vores tillidsrepræsentant har f.eks. været med til at forhandle strukturen for løntillæggene, og da der opstod en situation, hvor der ikke var penge til alle, var det også hende, der skulle med til samtalerne. Det er en stor tillidssag. Lone Vistisen, sygeplejerske på mave-tarm-kirurgisk afdeling K1 på Bispebjerg Hospital Kunne du finde på at stille op som tillidsrepræsentant? Nej ikke p.t. Men det har jeg tidligere haft lyst til. Jeg var meget aktiv i SLS (Sygeplejestuderendes Landssammenslutning, red.), da jeg studerede, men det er seks år siden. I dag har jeg ikke mod til det. Det hænger sammen med, at min arbejdsvej har været lidt anderledes, i perioder har jeg været vikar på forskellige afdelinger, fordi jeg har læst teologi. Har du brugt din tillidsrepræsentant? For lidt. Jeg læser informationerne fra vores tillidsrepræsentant, men det er sjældent, jeg henvender mig. Jeg burde have bedre styr på spørgsmål om udregning af løn i forhold til anciennitet, uddannelse og kompetence. Hvilke forventninger har du til din tillidsrepræsentant? At jeg får informationer over intranettet og bliver indkaldt til informationsmøder, når der sker noget, vi skal forholde os til. Foto: heine pedersen\n11 kort nyt 13 gastronomisk hæder til hvidovre og herlev hospital Rejecocktail, letkrydret okseragout og frugtsalat med kanelcreme. Det er blot et udpluk af de lækkerier, der tilbydes patienterne på Herlev og Hvidovre Hospital. De to sygehuses anstrengelser for at sætte ernæring i fokus bliver nu belønnet af Det Danske Gastronomiske Akademi. Akademiet har netop tildelt køkkencheferne på Herlev og Hvidovre et særligt æresdiplom. Diplomet gives til personer, der har gjort en fremragende indsats for dansk gastronomi. Vi laver mad af gode råvarer, og vi insisterer på, at også hospitalsmad skal være en smagsoplevelse. Og fordi vi ved, at mange patienter spiser for lidt, så skal madens anretning også være indbydende. Det skærper appetitten, fortæller køkkenchef Michael Allerup Nielsen fra Herlev Hospital. Det Danske Gastronomiske Akademi har eksisteret siden 1964, og blandt medlemmerne er mesterkokken Claus Meyer, Politikens madanmelder James Price og historikeren Søren Mørch. (bso) arkivfoto: scanpix vidste du at passagertransport og hotel- og restauration er de brancher, hvor kvinder har den største risiko for at få apopleksi? Hvis man sætter alle erhvervsaktive kvinders risiko til 100, ligger transportarbejdernes på 171, og hotel- og restaurationsbranchens på 149, mens kvindelige medarbejdere på sygehuse har en lavere risiko end gennemsnittet, nemlig 85. Kilde: vidste du at fjerkræslagterier og fiskefabrikker er den branche, hvor kvinder har størst risiko for at få astma? Hvis man sætter alle erhvervsaktive kvinders risiko til 100, ligger risikoen for kvindelige medarbejdere i denne branche på 180. Kvindelige medarbejdere på sygehuse har en risiko, der svarer til gennemsnittet. Kilde:\n12 14 Sygeplejersken 6/2008 tillidsvalgt Af Christina Sommer, journalist Foto: Søren Svendsen Pligt og lyst. Hver tredje sygeplejerske bliver tillidsrepræsentant, fordi ingen andre vil. Men når springet først er taget, opdager mange en helt ny verden med udviklingsmuligheder og indflydelse. Tillidsrepræsentant Kampsoldat, dip Kan du ikke lade være med at tage ordet på personalemøderne? Er det ofte dig, der går kollegernes ærinde over for ledelsen? Så skulle du måske overveje, om jobbet som tillidsrepræsentant er noget for dig. Selvom hver tredje tillidsrepræsentant i Dansk Sygeplejeråd er blevet det, fordi ingen andre ville, har et stort flertal taget imod udfordringen, fordi de i bund og grund har lyst til at varetage kollegernes interesser og forbedre deres vilkår. Det viser undersøgelsen Tillidsrepræsentanter i DSR mellem nuets styrke og morgendagens trusler. Det er også det indtryk, DSR-konsulenterne Franziska Juul- Andersen og Karin Fabricius får, når de underviser på Dansk Sygeplejeråds grunduddannelse for tillidsrepræsentanter. Nogle bliver tillidsrepræsentanter på grund fagpolitisk eller politisk interesse, men en del bliver det som reaktion på en konkret hændelse. De er indignerede over et eller andet på arbejdspladsen og synes af princip, at der skal være en tillidsrepræsentant, siger Karin Fabricius. Halvdelen af alle motiveres dog også af, at arbejdet som tillidsrepræsentant byder på nye udfordringer, bl.a. 32-årige Trine Balker fra afdeling H3, Regionshospitalet Hammel Neurocenter: Det organisatoriske arbejde fænger mig, siger hun. Forestillingen om, at det er en lidt kedelig, svær og ikke mindst tidskrævende post, dominerer nok mange steder, men det er synd, mener Trine Balker. Det tager tid, og der er meget at sætte sig ind i, især i begyndelsen. Men det giver indflydelse, og jeg lærer meget, som jeg også kan bruge personligt og i mit job som sygeplejerske, siger Trine Balker. Det er forhandlingsrådgiver fra Kaløvig Center Søren Viemose enig i. Tidligere beskæftigede tillidsrepræsentanter sig ofte med noget, der lå så langt væk fra deres dagligdag og fag, at det ikke decideret fremmede karrieren. Men er man en god tillidsrepræsentant i dag, bliver man også dygtigere til det, der virkelig er brug for i ens øvrige arbejde, nemlig at kunne samarbejde på tværs af faglige og hierarkiske grænser, lynhurtigt og uden fordomme og forbehold, for det er der ikke tid til i dag, siger Søren Viemose. På de næste sider kan du læse mere om de muligheder, ansvar, roller og udfordringer på godt og ondt, som tillidshvervet giver Trine Balker og de andre godt sygeplejersker i Dansk Sygeplejeråds korps af tillidsrepræsentanter.\n13 tillidsvalgt 15 Men det giver indflydelse, og jeg lærer meget, som jeg også kan bruge personligt og i mit job som sygeplejerske. Trine Balker, sygeplejerske på Regionshospitalet Hammel Neurocenter. lomat eller...? TR i et forandret sundhedsfelt Gennemgående kilde til disse artikler er spørgeskemaundersøgelsen Tillidsrepræsentanter i DSR mellem nuets styrke og morgendagens trusler, der sammen med den kvalitative undersøgelse Tillidsrepræsentanter i DSR udfordringer og svar indgår i Dansk Sygeplejeråds nye forskningsprojekt TR i et forandret sundhedsfelt. Læs mere om projektet og hent rapporterne på\n14 16 Sygeplejersken 6/2008 tillidsvalgt To mobiler, der godt kan ringe samtidig. Det er dagligdagen, men også nødvendigt for, at Anne Irgens- Møller kan passe jobbene som både tillidsrepræsentant og hjemmesygeplejerske. Man skal være lidt stærk Dreven TR. Næsten 20 år som tillidsrepræsentant har lært hjemmesygeplejerske Anne Irgens-Møller at sige fra over for kolleger og ledelse. Hun har oplevet, at anstrengelserne giver indflydelse, men personsager er stadig barske. Af Christina Sommer, journalist Foto: alex tran Det kan godt være, at alle ønsker kr. mere om måneden, men i stedet får vi en specialist i sårpleje. Det kræver lidt øvelse at kunne argumentere for den beslutning. Anne Irgens-Møller, hjemmesygeplejerske i Faaborg-Midtfyn Kommune. Det er snart to årtier siden, Anne Irgens-Møller (51) blev tillidsrepræsentant, fordi den gamle gik af, og ingen andre ville være det. Det har givet hende et godt billede af, hvad det kræver for at være en god tillidsrepræsentant. Man skal være lidt stærk. Og man skal kunne sige fra over for ledelsen, men også kollegerne, og det har jeg heldigvis lært med årene. Det er ikke alle opgaver, du skal løse, og det respekterer begge parter heldigvis, når du gør opmærksom på det, siger hun. Man skal selvfølgelig også være interesseret og orke at stille op på tidspunkter, hvor det måske ikke lige passer. Det bliver lidt en livsstil og en stor del af arbejdet, siger Anne Irgens-Møller. Hun har ikke bare været TR i næsten 20 år, hun har også siddet alene som sådan, først på et plejehjem, siden som hjemmesygeplejerske i Ringe Kommune. Med kommunesammenlægningen til Faaborg-Midtfyn Kommune fik hun som noget helt nyt en sparringspartner, hjemmesygeplejerske og fællestillidsrepræsentant Lene Christoffersen, der kom fra den gamle Faaborg Kommune. De repræsenterer sammen ca. 80 hjemmesygeplejersker fra to geografiske områder. Vi er meget forskellige, men vi supplerer hinanden godt. Og det er skønt at have fået et fællesskab på den her måde. Før gik jeg ofte til lederen, hvis jeg sad med et dilemma, og det kunne godt blive lidt for tæt, siger Anne Irgens-Møller. Få parter til at mødes Når kollegerne kommer til Anne Irgens- Møller, er det især med spørgsmål om deres løn- og ansættelsesvilkår, mens de primært vender de mere sygeplejefaglige ønsker og problemstillinger med ledelsen. Det passer hende ganske godt. Ideelt set vil jeg gerne være der for mine kolleger, samtidig med at jeg også ser mig som en slags budbringer for Dansk Sygeplejeråds holdninger og budskaber, siger hun. Jeg er selvfølgelig også ledelsens samar-\n15 tillidsvalgt 17 bejdspartner, og det kan godt føles som et dilemma nogle gange. Mine kolleger kan have en holdning til noget, mens ledelsen har en anden, og jeg skal så forsøge at få de to parter til at mødes, siger Anne Irgens-Møller og giver lønforhandlinger som eksempel. Det kan godt være, at alle ønsker kr. mere om måneden, men i stedet får vi en specialist i sårpleje. Det kræver lidt øvelse at kunne argumentere for den beslutning. Fyringssager er det værste Enkelte gange har Anne Irgens-Møller overvejet at stoppe som tillidsrepræsentant, især efter svære personsager. Sager om sygefravær og samarbejdsproblemer er noget af det værste, især hvis de ender i en fyringssag. Reglerne skal selvfølgelig overholdes, og ledelsen må tage en beslutning. Men jeg synes, at jeg nogle gange står med et ben i hver lejr, hvor jeg skal støtte kollegaen, samtidig med at jeg også er tillidsrepræsentant for de andre kolleger, som har brug for, at deres arbejdsplads fungerer ordentligt, siger Anne Irgens-Møller. De sværeste personsager har kunnet få hende til at føle sig decideret utilstrækkelig, selv om hun kan se, at de nok ikke kunne ende anderledes, end de gjorde. Det bliver dog ved overvejelserne om at stoppe. Jeg er nysgerrig! Jeg tror, at jeg ikke kan fungere i mit job uden al den her baggrundsviden. Det kan jeg selvfølgelig godt. Men uden en tillidsrepræsentant får vi ikke noget at vide om, hvad der sker og hvorfor, og så har vi heller ikke indflydelse, siger Anne Irgens-Møller. Tryk på i kommunerne Hvervet som tillidsrepræsentant har været hendes ene faste holdepunkt gennem årene, det andet er jobbet som sygeplejerske. Hun er aldrig gået på kompromis med sin lyst til at have fingrene ordentligt i faget endnu. Tidligere kunne jeg både passe tillidsrepræsentantarbejdet, mit job som sygeplejerske og komme på faglige kurser ligesom mine kolleger. Men der sker så meget i kommunerne lige nu, og her tror jeg, at tillidsrepræsentanterne bliver nogle af dem, der må sige: Stop lige op, vi skal have personalet med, og vi skal også passe borgerne, siger Anne Irgens-Møller Helt nemt er det heller ikke at løse kollegernes problemer og samtidig diskutere og markedsføre Dansk Sygeplejeråds budskaber på arbejdspladsen. I en presset hverdag er det ikke det, der fylder hos folk, når de er på arbejde. Ofte spørger de unge, hvad det egentlig er, Dansk Sygeplejeråd har opnået gennem årene. Og det kan være lidt svært at svare på, nu hvor der mangler sygeplejersker, og lønningerne ikke er så høje, siger Anne Irgens-Møller. Sådan bliver du valgt For at blive valgt som tillidsrepræsentant skal tre krav opfyldes: Du skal være medlem af Dansk Sygeplejeråd. Du skal have været ansat i seks måneder, der hvor du stiller op til valg. Der skal være mindst fem sygeplejersker ansat, hvilket dog kan fraviges, hvis den lokale MED-aftale siger noget andet. Ledende sygeplejersker kan ikke vælges som tillidsrepræsentant og har ikke stemmeret. Når en ny tillidsrepræsentant er valgt, skal det meddeles på arbejdspladsen og også til Dansk Sygeplejeråd, som giver din arbejdsgiver besked om valget arbejdsgiveren har derefter tre uger til at gøre indsigelse. Kilde: Gør dig klogere Så snart du er valgt til tillidsrepræsentant eller fællestillidsrepræsentant, kan du følge en række kurser i Dansk Sygeplejeråd. Der er bl.a. en grunduddannelse for tillidsrepræsentanter, som er obligatorisk, hvis du vil med på andre kurser som den vanskelige samtale eller konflikthåndtering. Kurserne er beskrevet i brochuren Dansk Sygeplejeråds organisatoriske uddannelse 2008 for tillidsrepræsentanter og sikkerhedsrepræsentanter, der kan hentes på Fremtidens tillidsrepræsentant Siden 2004 har Dansk Sygeplejeråd arbejdet med at indsamle viden om og debattere fremtidens tillidsrepræsentantrolle med 1.-næstformand Grete Christensen i spidsen. På baggrund af det arbejde og forskningsprojektet TR i et forandret sundhedsfelt har hovedbestyrelsen udarbejdet et oplæg til en ny udviklingsretning for Dansk Sygeplejeråds tillidsrepræsentanter hvilken rolle, opgaver og vilkår skal de have i fremtiden? Og hvad skal Dansk Sygeplejeråd gøre for at matche dem? Det endelige forslag fremlægges på kongressen i maj Læs mere om projekt TR s rolle, opgaver og vilkår på\n16 18 Sygeplejersken 6/2008 tillidsvalgt Superkvinde. I teorien skal en tillidsrepræsentant kunne det samme som en personalechef. Rollerne som diplomat og kampsoldat skal hun også udfylde efter behov, og det skader heller ikke, at hun er et empatisk og helt menneske. Hvorfor i alverden TR?! Årslønnen burde væ Af Christina Sommer, journalist Foto: Søren Svendsen Som tillidsrepræsentant skal du kende overenskomster, love, aftaler og kutymer. Du skal kunne gennemskue interesser og interessesammenfald og kunne indleve dig i andres problemer. Det er bare tre af de mindst 14 funktionsområder, som en tillidsrepræsentant i teorien bør kunne varetage, mener professor i arbejdsmarkedsforskning Henning Jørgensen fra Center for Arbejdsmarkedsforskning (CARMA) på Aalborg Universitet. Han har i mange år beskæftiget sig med tillidsrepræsentanters roller og vilkår. Henning Jørgensen har vist sin 14 punkter lange liste til en god bekendt, der også er adm. direktør i et stort dansk firma, og bedt direktøren give sit bud på, hvilken stilling der var tale om. Direktøren var ikke i tvivl. Han forvekslede det med de opgaver, en personalechef med en årsløn på de kr. sidder med. Det siger lidt om, hvor store krav vi egentlig stiller til den ideelle tillidsrepræsentant nu om stunder. Det kræver virkelig en stærk person, og alle tillidsrepræsentanter har min dybeste respekt, siger Henning Jørgensen. Kampsoldat og diplomat Professoren er dog helt på det rene med, at end ikke et supermenneske kan løfte alle de opgaver. I modsætning til personalechefen, der specifikt er uddannet til opgaverne og kun skal være loyal over for sin ledelse, er man som tillidsrepræsentant netop repræsentant for nogle, der i tillid har valgt én til at varetage deres interesser over for ledelsen. Man må fokusere på det, man synes er mest spændende, og ikke mindst træde til, der hvor der er behov for det. Det sker f.eks. ikke sjældent, at du som tillidsrepræsentant må trække i arbejdstøjet, i yderste konsekvens kampuniformen, for at fremføre dine kollegers meninger og krav over for arbejdsgiveren. I deciderede kampsituationer skal en tillidsrepræsentant støtte sig til de diskussioner, man forhåbentlig løbende har med sine kolleger, og ikke mindst sikre, at kampen er civiliseret, fornuftig og fremadrettet. Tillidsrepræsentanten har også en forpligtelse til at sige, hvad hun selv mener, både over for kollegerne og ledelsen, siger Henning Jørgensen. Som tillidsrepræsentant er du dog også brobygger mellem kollegernes og ledelsens nogle gange konfliktende, men legitime interesser, og i langt de fleste tilfælde anbefaler Henning Jørgensen, at man først prøver at fange ledelsens opmærksomhed på en mere diplomatisk måde. I samme øjeblik du bliver valgt til tillidsrepræsentant, har du en forpligtelse til at samarbejde med arbejdsgiverne, som jo også skal acceptere dig som tillidsrepræsentant. Den samarbejdsforpligtigelse må du selvfølgelig ikke misligholde, og det kræver ofte en god diplomatisk sans, siger Henning Jørgensen. Selvom tillidsrepræsentantarbejdet kan lyde som noget af en mundfuld, fremhæver Henning Jørgensen, at mange, der vælger at blive tillidsrepræsentanter, med tiden opdager, at det ikke kun er et hårdt job. Som nogle siger, ender det med at blive a way of living. Det rykker meget ved dem selv, og de lærer meget, som de kan bruge i deres almindelige job eller som karrierespring. De bedste bliver jo ofte headhuntet til andre job, måske som ledere, siger Henning Jørgensen, Som nogle siger, ender det med at blive a way of living. Det rykker meget ved dem selv, og de lærer meget, som de kan bruge i deres almindelige job eller som karrierespring. Henning Jørgensen, professor ved Center for Arbejdsmarkedsforskning (CARMA) på Aalborg Universitet. som også understreger, at faglige organisationer som Dansk Sygeplejeråd har et stort ansvar for at klæde tillidsrepræsentanterne ordentligt på med tidssvarende kurser. Små HR-konsulenter Forhandlingsrådgiver Søren Viemose fra Kaløvig Center har i mange år undervist både tillidsrepræsentanter og ledere i forhandlingsteknikker og konfliktløsning og taler ligefrem om, at flere og flere tillidsrepræsentanter bliver små human resource-konsulenter. I dag har ledelsen et meget større behov for at være i tæt dialog med medarbejderne for at få udført et førsteklasses arbejde end for blot 10 år siden, hvor ledelsen bare kunne udstikke instrukser for, hvordan arbejdet skulle laves. Nogle steder bliver der ansat HR-konsulenter, men mange steder vender ledelsen sig mod tillidsrepræsentanten, der omvendt beskæftiger sig med arbejdsvilkår i en meget bredere forstand end tidligere, f.eks. ved at se på, hvad der skal til for at motivere medarbejdere, mindske deres stress, øge lysten til at tage nattevagter etc. Ledelsens og tillidsrepræsentanternes behov nærmer sig hinanden, siger Søren Viemose. Både han og Henning Jørgensen er dog enige om, at tillidsrepræsentanter og HR-konsulenter er to forskellige størrelser, som ikke kan erstatte hinanden. Tillidsrepræsentanten kan stadig tage en kamp på vegne af en kollega, der er blevet forurettet, og det er vigtigt. Hun kender også faget i detaljer og ved derfor bedre, hvordan det kan komme til sin fulde ret, siger Søren Viemose. Det er Henning Jørgensen enig i. HR-konsulenternes arbejde går meget ud på at smovse medarbejderne ind i bestemte filosofier og loyalitetsforhold over for arbejdspladsen og ledelsen. Tillidsrepræsentanterne har en stor opgave i være loyale over for ledelsen, men også kollegerne. Og de skal huske deres rødder, det vil sige deres fag, kolleger og faglige organisation. Der er noget, der hedder bagland og demokratisk repræsentation af interesser, siger Henning Jørgensen.\n17 tillidsvalgt 19 re kr. Tillidsrepræsentanten kan stadig tage en kamp på vegne af en kollega, der er blevet forurettet, og det er vigtigt. Hun kender også faget i detaljer og ved derfor bedre, hvordan det kan komme til sin fulde ret. Søren Viemose, forhandlingsrådgiver på Kaløvig Center. Løn som forskyldt? Der eksisterer ingen generelle aftaler om, at tillidsrepræsentanter har ret til et bestemt tillæg eller timeantal, men arbejdsgiveren har pligt til at forhandle med dig om det. Mange steder har man dog lokale aftaler, der sikrer både tillæg for og en vis tid til arbejdet. Kilde: Dansk Sygeplejeråds aftaler for tillidsrepræsentanter. Lille parlør for tillidsvalgte Der er mange nye gloser og forkortelser at holde styr på som ny tillidsrepræsentant. Her er de mest udbredte: TR: tillidsrepræsentant. Vælges i et lokalt område, f.eks. en afdeling eller hjemmeplejeområde. FTR: fællestillidsrepræsentant. Repræsenterer organiserede medarbejdere i den enkelte faggruppe i en institution. Nogle steder har flere faggrupper valgt en fælles FTR. MED: medarbejder- og medindflydelsesudvalg, hvor TR og SiR sidder sammen med repræsentanter for ledelsen. MED er en videreudvikling af de gamle samarbejdsudvalg (SU). Mange steder sætter man et ekstra bogstav foran MED for at betegne et MED-udvalg på et bestemt niveau, f.eks. RMED for regionalt MED-udvalg eller LMED for lokalt MED-udvalg. SU: samarbejdsudvalg samarbejdsforum med repræsentanter for både medarbejdere og ledelse. Er de fleste steder afløst af MED-udvalg. SiR: sikkerhedsrepræsentant. Vælges i et lokalt område. SiGr: sikkerhedsgruppe. Består af SiR og en arbejdsleder, der repræsenterer ledelsessiden.\n18 20 Sygeplejersken 6/2008 tillidsvalgt Som hovedårsag til at trække sig som tillidsrepræsentant angiver sygeplejerske Anne Dige Jørgensen en følelse af ikke at kunne overskue arbejdet samt et faldende engagement i fagpolitikken. Hun smider håndklædet For svært. Hendes arbejdsplads skal nedlægges, og sygeplejerskerne går en svær tid i møde med mange spørgsmål og beslutninger. Alligevel har Anne Dige Jørgensen netop valgt at trække sig som tillidsrepræsentant. Af Christina Sommer, journalist Foto: Søren Svendsen Ude i verden er der overenskomstforhandlinger, men det er ikke det, der fylder mest i sygeplejerskernes bevidsthed på Kirurgisk Gastroenterologisk afdelings sengeafsnit K1 på Amager Hospital i øjeblikket. Afdelingen lukker nemlig den 1. september i år. Den skal fusionere med to lignende afdelinger fra Glostrup og Hvidovre hospitaler. Det rejser selvfølgelig en masse spørgsmål om, hvad folk vil og skal, siger sygeplejerske Anne Dige Jørgensen, der den 1. februar i år kunne have fejret femårsjubilæum som tillidsrepræsentant for de godt 20 sygeplejersker i afdelingen. Det nåede hun aldrig. Den 1. januar kastede hun håndklædet i ringen, selvom ingen andre ville overtage tjansen, og kollegerne måske mere end nogensinde før har brug for én at støtte sig til. Men det har Anne Dige Jørgensen også. Jeg har været på denne afdeling i seks et halvt år. Nu skal den lukke, og det er ret svært for mig at tackle. Jeg er så glad for min arbejdsplads, så der er mange følelser i det for mig lige nu, siger hun. Anne Dige Jørgensen har altid haft som udgangspunkt, at hun og ledelsen havde samme mål, nemlig at skabe en rigtig god arbejdsplads. Ledelsen har bare også nogle budgetter og vagtplaner, der skal hænge sammen, siger hun. For travlt i hverdagen Dermed afslører hun en af de ting, hun syntes var mest spændende, men også sværest ved at være tillidsrepræsentant. Du får et indblik i, hvad der ligger til baggrund for de beslutninger, der bliver taget. Jeg så ikke kun min arbejdsplads fra sygeplejerskernes synsvinkel, men f.eks. også fra patienternes eller ledelsens side. Det gav mig større forståelse for mange beslutninger, der måske ved første øjekast kunne virke bøvlede for os, men som i et større perspektiv var godt for hospitalet og patienterne. Men det kunne stadig være svært at formidle ordentligt videre til kollegerne, siger Anne Dige Jørgensen. Hun har aldrig brugt ret meget tid på at være tillidsrepræsentant. Alligevel er det med tiden blevet sværere og sværere for hende at nå det tillidsrepræsentantarbejde, hun gerne ville. Jeg synes simpelthen, vi har for travlt. Jeg ved godt, jeg ikke er uundværlig, men jeg følte lidt, jeg svigtede mine kolleger, når jeg gik fra, siger hun. Når nok er nok Hun har haft et rigtig godt netværk i de andre sygeplejerske- og radiograftillidsrepræsentanter, og fagligt har hun fået samme udfordringer og været på samme kurser som kollegerne. Nogle gange får man bare nok, og det har Anne Dige Jørgensen fået nu, selvom nogle måske vil mene, at hun stopper i utide Det er bedre at stoppe nu, inden jeg forsømmer arbejdet for meget og risikerer at køre det hele i sænk. Mine kolleger er ikke tjent med én, der kun gør det halvt i en tid, hvor der er så mange uafklarede spørgsmål, siger Anne Dige Jørgensen, der dog ikke vil afvise, hun selv melder sig under tillidsrepræsentantfanen en gang i fremtiden: Det ved man aldrig. Hvor Anne Dige Jørgensen og mange af hendes kolleger skal arbejde efter den 1. september i år, vides heller ikke endnu, og det skal i hvert fald afklares først.\n19 tillidsvalgt 21 Tillidsrepræsentanten? Hun er i møde TR-profil. tillidsrepræsentanter bruger absolut mest tid på møder, derefter kommer forhandlinger og interessevaretagelse. det koster tid, men to tredjedele af dansk sygeplejeråds tillidsrepræsentanter har som regel tid nok til hvervet. Af CHRIstINA sommer, journalist Kan du ikke udstå at sidde i møder, er du nok ikke den fødte tillidsrepræsentant. Det, Dansk Sygeplejeråds tillidsrepræsentanter og fællestillidsrepræsentanter bruger absolut mest tid på, er nemlig at gå til møder i MED-udvalg og SU. Mødeaktiviteter med andre tillidsrepræsentanter kommer ind på en klar andenplads, og først længere nede på listen kommer opgaver som at arbejde for at forbedre arbejdsmiljøet, at informere kollegerne om fagforeningens aktiviteter og ikke mindst at varetage kollegernes interesser (se Top 10). Tillidsrepræsentantens opgaver kan lyde tidskrævende, men så er det heller ikke mere omfattende end som så. Selvom 65 pct. af tillidsrepræsentanterne i spørgeskemaundersøgelsen erklærer sig helt enige eller ret enige i, at de ofte må arbejde under stærkt tidspres som sygeplejersker, er billedet lidt et andet, når de ser på sig selv som tillidsrepræsentanter. I gennemsnit bruger tillidsrepræsentanterne 3,3 timer af deres arbejdstid og 1,9 timer af deres fritid hver uge på hvervet, mens fællestillidsrepræsentanter bruger 17,4 timer af arbejdstiden og 4,8 timer af fritiden. Måske endnu mere overraskende angiver 65 pct. af tillidsrepræsentanterne og 72 pct. af fællestillidsrepræsentanterne, at de altid eller oftest har tid nok til at varetage hvervet som tillidsrepræsentant. Top 10 arbejdsopgaver 1. deltage i MED-udvalg/samarbejdsudvalg 2. mødeaktiviteter med andre DSR-tillidsrepræsentanter 3. arbejde for at forbedre arbejdsmiljøet 4. informere kolleger om fagforeningens aktiviteter 5. være personlig kriserådgiver for kolleger 6. varetage kollegers interesser i forhold til besparelser 7. samarbejde med andre faggruppers TR 8. forhandle løn for kolleger 9. varetage kollegers interesser i forhold til normeringer 10. assistere kolleger med samarbejdsproblemer. Disse 10 opgaver udpeger flest tillidsrepræsentanter som dem, der kræver megen tid eller nogen tid. Kilde: Tillidsrepræsentanter i DSR mellem nuets styrke og morgendagens trusler. sådan RusTeR de sig Til opgaverne deltager i TR-uddannelse udveksler erfaringer med andre DSR-tillidsrepræsentanter og DSR TR-kollegium lytter til kolleger og deres feedback konkret praksis i hvervet på arbejdspladsen deltager i den lokale kreds møder, temadage eller i relsesarbejde benytter faglig sekretær i den lokale kreds som sparringspartner kredsbesty- benytter Dansk Sygeplejeråds vejledning, hjemmeside m.v. gennem bøger, rapporter og artikler. Disse aktiviteter udpeger flest tillidsrepræsentanter som meget vigtige eller ret vigtige for deres arbejde med at blive en god tillidsrepræsentant. Kilde: Tillidsrepræsentanter i DSR mellem nuets styrke og morgendagens trusler. foto: Søren SvendSen\n20 22 Sygeplejersken 6/2008 tillidsvalgt Bidt af jobbet. Som tillidsrepræsentant er Trine Balker vild med at udtænke alternative løsninger og kan lide den hurtige og direkte kontakt til ledelsen. Men hun ser sig først og fremmest som en person, kollegerne kan og skal trække på. Trine Balker er som TR gået fra en ugentlig arbejdstid på 30 til 37 timer. Hun har én kontordag om ugen, men det samlede tidsforbrug løber op i halvanden til to dage, bl.a. på grund af udvalgsmøder. Ansvar for 180 kolleger Af Christina Sommer, journalist foto: THOMAS SØNDERGAARD Trine Balker (32) blev prikket på skulderen af en kollega som forholdsvis nyansat sygeplejerske på Regionshospitalet Hammel Neurocenter. Den ene af de to tillidsrepræsentanter skulle på barsel. Jeg havde kun været uddannet i få år, da jeg blev spurgt, om jeg ville være tillidsrepræsentant. Jeg ville ikke væk fra gulvet, men omvendt manglede jeg et eller andet i mit job som sygeplejerske, siger hun. Trine Balker tøvede lidt, bl.a. fordi hun kunne se, at den mest erfarne tillidsrepræsentant brugte meget tid på møder i forskellige udvalg. Men hun kastede sig ud i det, for kort tid efter at stå alene med ansvaret som eneste tillidsrepræsentant for ca. 180 sygeplejersker, da den anden fik nyt job. Udvikling og kollegastøtte Trine Balker fortryder dog ikke. Det tager tid og kræfter, men flere kurser har allerede gjort hende klogere på funktionen og givet mange gode redskaber. I dag er hun næstformand i det lokale medarbejderudvalg, og derudover er hun repræsenteret i fem andre udvalg, hvor hun har mulighed for at arbejde for sygeplejerskernes ønsker og behov. Jeg kan godt lide at have en direkte vej til ledelsen. Enten i udvalgene eller mere uformelt som et spontant møde med f.eks. centersygeplejersken. Trine Balker brænder dog især for det organisatoriske på sin arbejdsplads. Jeg kan lide at have det forkromede overblik og være med til at sørge for, at dagen går, som den skal. Det er skønt at tænke kreativt og finde nye løsninger, og det savnede jeg nok lidt i mit job som sygeplejerske. Tillidsrepræsentantarbejdet giver mig udfordringer i forhold til at udvikle arbejdstilrettelæggelsen på min arbejdsplads og gøre noget for andre, der har problemer, f.eks. med sygefravær, hvor jeg deltager i sygefraværssamtalen og hjælper med at finde løsninger, siger hun. Styrker cv et På egne vegne måtte Trine Balker også tænke kreativt, hvis der skulle være tid nok. Anslået bruger hun halvanden til to dage om ugen på tillidsrepræsentantarbejdet. Det tager naturligvis tid fra det sygeplejefaglige, men det er i orden. På et tidspunkt må man gøre op med sig selv, hvad man vil tillidsrepræsentantarbejdet eller jobbet som sygeplejerske. Lige nu ønsker jeg at udvikle mig som tillidsrepræsentant, og det betyder f.eks., at jeg ikke altid kan være med, når vores uddannelsesafdeling her på Hammel Neurocenter holder faglige kurser. Trine Balker er ikke i tvivl om, at mange sygeplejersker vil kunne løfte opgaven som tillidsrepræsentant. Man skal ikke kunne det hele fra dag ét, man må tage det stille og roligt, og man bliver også nødt til at prioritere. Det er bedst at kaste sig over det, man brænder for, og ellers tage det sag for sag. Det er umuligt at vide alt, men her er der hjælp at hente, siger Trine Balker. Kollegerne skal se mig som deres Selv sparrer hun med tillidsrepræsentantkollegiet på Regionshospitalet Silkeborg via , med andre tillidsrepræsentanter ved f.eks. de lokale kvartalsmøder samt med konsulenter fra det lokale kredskontor i Århus. Direkte adspurgt føler Trine Balker sig hverken som kampsoldat, diplomat eller udsendt lokalpolitiker fra Dansk Sygeplejeråd. Jeg snuser lidt til Dansk Sygeplejeråd og følger da med i, hvad der meldes ud centralt. Jeg repræsenterer naturligvis Dansk Sygeplejeråd og deres holdninger til en vis grad og er også enig langt hen ad vejen, men man behøver jo ikke at være enig i alt. Som tillidsrepræsentant ser jeg først og fremmest mig selv som én, der kan synliggøre kollegernes arbejde og vilkår i dagligdagen. Det er vigtigt at have et godt samarbejde med ledelsen, men det er helt klart vigtigst for mig, at mine kolleger ser mig som deres, siger Trine Balker, der heller ikke er i tvivl om, hvad det sværeste ved funktionen er. Jeg er sikker på, jeg ville have det meget dårligt, hvis jeg ikke kunne hjælpe en kollega til at være den sygeplejerske, hun gerne vil være, så hun måske i stedet ender som et sagsnummer ved kommunen, siger hun.


Minister går ind i sag om muligt eksamenssnyd | Netavisen Pio\nBørne- og undervisningsministeren kræver redegørelse om Aarhus-skoles angivelige snyd med tosprogede elevers afgangsprøver.\n30. september 2021 - 14:18\nI årevis er Søndervangskolen i Aarhus blevet fremhævet og hyldet i offentligheden for at være et foregangseksempel på, hvordan man fagligt løfter tosprogede elever.\nMen onsdag rettede 10 tidligere og nuværende lærere og tre tidligere elever i Politiken beskyldninger mod skolens ledelse om, at der er foregået snyd ved skolens afgangsprøver.\nBørne- og undervisningsminister Pernille Rosenkrantz-Theil (S) har nu bedt Aarhus Kommune udarbejde en redegørelse om sagen.\nAnklagen lyder, at afgangseleverne i 2016 og 2017 fik tildelt ekstra tid til dele af den skriftlige afgangsprøve i dansk.\nDe siger også, at ledelsen i flere år skulle have fortalt skolens personale, hvilke fag der var blevet trukket ud til de mundtlige og skriftlige prøver i for god tid. Flere lærere siger, at de fik besked, så snart ledelsen fik besked fra ministeriet.\nSkoleleder Rani Hørlyck udtaler til Politiken, at hun er bekendt med sagen, men ikke ønsker at kommentere den. Hun henviser til en redegørelse, som hun har udarbejdet til Aarhus Kommune om sagen.\n“Heldigvis meget sjældent”\nBørne- og undervisningsminister Pernille Rosenkrantz-Theil har nu bedt Aarhus Kommune udarbejde en redegørelse om sagen:\n➜ Læs også:Alle partier bag ny ordblinde-pakke\nJeg tror faktisk ikke, at jeg har hørt om noget lignende\n“Ministeriet tager allerede i dag (onsdag, red.) kontakt til Aarhus Kommune for at få en redegørelse.”\n“Det er heldigvis meget sjældent, at der opstår sådanne sager i det danske skolesystem. Jeg tror faktisk ikke, at jeg har hørt om noget lignende,” skriver børne- og undervisningsminister Pernille Rosenkrantz-Theil i en skriftlig kommentar til Netavisen Pio.\nI Aarhus har Eva Borchorst Mejnertz (S), der er formand for kommunes børn- og unge-udvalg, bedt om en grundig redegørelse om forløbet på Søndervangskolen hos forvaltningen.\nLars Løkkes besøg på Søndervangskolen\nDaværende statsminister Lars Løkke Rasmussen besøgte 21. august 2017 Søndervangskolen.\nI den anledning udsendte Statsministeriet en pressemeddelelse. Heri hed det blandt andet under overskriften “Statsministeren besøger Søndervangskolen i Aarhus”:\n"Statsminister Lars Løkke Rasmussen er mandag den 21. august på besøg i Aarhus.\nHer vil han først besøge Søndervangskolen i Viby for at møde elever, lærere og ledelse for at høre om skolens arbejde med at løfte eleverne. Søndervangskolen er en af de skoler, der deltager i regeringens skolepulje, hvor der er afsat 500 mio. kr. til skoler med en stor andel af fagligt svage elever.\n”Alt for mange elever forlader folkeskolen uden at kunne skrive, regne og læse ordentligt. Det er ikke i orden."\n"Derfor har regeringen afsat 500 mio. kr. til de særligt udfordrede skoler, der vil arbejde målrettet for at løfte og støtte dem, der har det svært bogligt. Jeg glæder mig til at møde elever og lærere på Søndervangskolen og høre om alle de gode ting, skolen har gang i.”\nPeter Jensen - 30 september, 2021 - 17:35 - #14699\nProjekt Mellemøsten i Danmark går galt, ligemeget hvor desperat integrationsindustrien prøver at pynte sit kæledægge. Vores kulturer er uforenelige - ganske enkelt.\nJack René Melchior - 30 september, 2021 - 23:14 - #14719\nJack René Melchior - 1 oktober, 2021 - 00:15 - #14722\nNu er det jo ikke eleverne, der har gjort noget forkert. Det er ledelsen.\nKurt Jensen - 1 oktober, 2021 - 09:52 - #14726\nPeter, helt enig.\nHør "Ugens gæst: Mattias Tesfaye" i DR P1 fredag d. 1/10 09:05.(Sendes også 00.05, søndag 13.03 og 3.03) eller på DR.DK.\nHvis den erkendelse MT giver udtryk for havde ramt socialdemokratiet for årtier siden havde Danmark set helt anderledes ud i dag.\nSå nu er vi/S kommet til erkendelsen, så mangler handlingen, forhåbentlig ikke igen med årtiers forsinkelse.\nThor - 30 september, 2021 - 19:41 - #14711\nJamen tænk engang at det, som lød for godt til at være sandt, skulle vise sig ikke at være sandt.\nDorte Nielsen - 1 oktober, 2021 - 02:15 - #14723\nDet er forståeligt nok, at det er fordelagtigt at give svage elever mere tid, så de (måske) opdager, at de kan løse opgaverne og derned få styrket selvtillid. Men det er ikke noget, der skal ske ved eksamen. Færdigheder, også elsamensfærdigheder, bør læres og indøves FØR eksamen.\nSkolerne kunne med fordel indføre kvartalsprøver ned tidsmæssig løs bagkant, så de svage elever opdager, at de kan løse i hvert fald nogle af opgaverne, og alle elever får lejlighed til at øve deres færdigheder i at gå til eksamen og i at disponere deres tid. Som alt andet, er det ikke noget, man kan lære, uden at øve sig.\nMen til den endelige eksamen bør vilkårene selvfølgelig være de vedtagne og ens for alle årgangens elever på landsplan.\nAlternativt må man lave delt skole, så svage og stærke elever undervises separat og får eksamenskrav tilpasset deres niveau.\nDorte Nielsen - 1 oktober, 2021 - 02:18 - #14724\nDet er forståeligt nok, at det er fordelagtigt at give svage elever mere tid, så de (måske) opdager, at de kan løse opgaverne og derned få styrket selvtillid. Men det er ikke noget, der skal ske ved eksamen. Færdigheder, også eksamensfærdigheder, bør læres og indøves FØR eksamen.\nSkolerne kunne med fordel indføre kvartalsprøver med tidsmæssig løs bagkant, så de svage elever opdager, at de kan løse i hvert fald nogle af opgaverne, og alle elever får lejlighed til at øve deres færdigheder i at gå til eksamen og i at disponere deres tid. Som alt andet, er det ikke noget, man kan lære, uden at øve sig.\nMargit Johansen - 1 oktober, 2021 - 09:14 - #14725\nNår målet er at eleverne kan skrive og regne så siger fagkundskaben at det er spild af skattekroner at gå direkte på med at lære børnene dansk fra dag et i daginstitution og skole. Tosprogede elever har af de kendte sociale årsager nemlig ikke et udviklet modersmål. Alle undersøgelser peger på at intensiv modersmålsundervisning er vejen frem. Hvorfor er det at vi ikke vil tage det alvorligt at man først kan lære sprog nummer to når man har et udviklet modersmål - dvs. det sprog der tales af mindst den ene forældre fra fødslen.\nBaseret på disse emner: Pernille Rosenkrantz-Theil | Børne- og Undervisningsministeriet


Feber, kulderystelser og nattesved - kliniske metoder - NCBI bogreol | il kaos dell'ammonite\nselvom årsagen til feber ofte fremgår af historien, fysisk undersøgelse og indledende laboratorie-og radiologiske undersøgelser, er sortering gennem de utallige årsager i en organiseret tilgang en formidabel opgave for klinikeren. Tilgangen skal være rettet og gennemtænkt.\nden kliniske anvendelighed af febermønstre er tvivlsom, selvom der er nogle bemærkelsesværdige undtagelser. Der er fem mønstre: intermitterende, remitterende, kontinuerlig eller vedvarende, hektisk og tilbagefaldende. Med intermitterende feber er temperaturen forhøjet, men falder til normal (37,2 liter C eller derunder) hver dag, mens temperaturen i en pengeoverførende feber falder hver dag, men ikke til normal. I disse to mønstre er amplituden af temperaturændringen mere end 0,3 liter C og mindre end 1,4 liter C. Et af de to mønstre kan kaldes hektisk, når forskellen mellem top-og trugtemperatur er stor (1,4 liter C eller mere). Vedvarende feber er et mønster, hvor der er lidt forandring (0.3 C eller mindre) i den forhøjede temperatur i løbet af en 24-timers periode. Ved tilbagefaldende feber, en variant af det intermitterende mønster, adskilles feberspidser med dage eller uger med mellemliggende normal temperatur.\nselvom det ikke er diagnostisk, kan feberkurver til tider være antydende. Hektiske feber, på grund af store temperatursvingninger, er ofte forbundet med kulderystelser og sved. Dette mønster menes at være meget antydende for en abscess eller pyogen infektion, såsom pyelonephritis og stigende cholangitis, men kan også ses med tuberkulose, hypernephromas, lymfomer og lægemiddelreaktioner.\nkontinuerlig eller vedvarende feber er normalt ikke forbundet med ægte kulderystelser eller rigor. Det er karakteristisk for tyfusfeber eller tyfus, selvom det ofte ses ved bakteriel endokarditis, tuberkulose, svampesygdom og bakteriel lungebetændelse. Ikke-infektiøse etiologier inkluderer neoplasmer, bindevævssygdom og medikamentfeber.\nrecidiverende feber kan ses ved rottebidfeber, malaria, cholangitis, infektioner med tilbagevendende Borrelia, Hodgkins sygdom (pel-Ebstein-feber) og andre neoplasmer.\nHistorisk beskrives nogle sygdomme som karakteristiske febermønstre. Den dobbelte kvotidiske feber af gonokok endokarditis har to pigge i en 24-timers periode. Feber med 48-timers intervaller antyder Plasmodium vivaks eller P. ovale; 72-timers intervaller antyder P. malariae, mens P. falciparum ofte har en usynkroniseret intermitterende feber.\nde fleste Feber følger det sædvanlige daglige mønster. Dissemineret tuberkulose, tyfusfeber og polyarteritis nodosa er vigtige undtagelser, hvor reversering af det sædvanlige daglige mønster (“tyfus inversus” mønster) kan observeres. Et omvendt mønster ses også med alderdom og med indtagelse af salicylat.\nI modsætning til almindelig overbevisning har højden af temperaturhøjden ringe diagnostisk betydning. Selvom termoregulatoriske defekter bestemt bør tænkes på, når temperaturerne overstiger 40,5 liter C, er infektion, enten alene (39%) eller sameksisterende med en termoregulatorisk defekt (32%), fundet hos 71% af patienterne med ekstrem (41,1 liter C eller derover) feber.\nLægemiddelfevers kan også overstige 40,5 liter C og kan simulere septikæmi. Lægemidler, der forårsager feber (tabel 211.1), kan gøre det ved administrationsrelaterede mekanismer (f. eks. reaktion, tumorcellenekrose med kemoterapeutiske midler), ændring af termoregulering (se tabel 211.2), idiosynkratisk modtagelighed (f.eks. malign hypertermi) eller lægemiddelspecifik overfølsomhed (f. eks. penicillin, methyldopa, kinidin). Patienter med lægemiddelfeber kan forekomme godt eller ret syge og kan eller måske ikke have en relativ bradykardi. Hurtig opløsning af feber ses ved seponering af medicinen i langt de fleste tilfælde.\npulsfrekvensen stiger som regel omkring 15 slag / min for hver grad celsius af feber. Når denne forventede stigning ikke ses, eksisterer der en relativ bradykardi, og i fravær af beta-adrenerge blokkere antyder en af de sygdomme, der er anført i tabel 211.3.\nårsager til relativ bradykardi.\nfeber af ubestemt oprindelse skyldes oftest en usædvanlig manifestation af en fælles sygdom snarere end en mere eksotisk tilstand. Selvom årsagerne til feber af ubestemt oprindelse stort set spænder over kategorierne infektiøs og ikke-infektiøs sygdom, der er anført i tabel 211.4, er to tredjedele forårsaget af infektiøse og neoplastiske sygdomme (henholdsvis 30 Til 40% og 30%), mens yderligere 15% er overfølsomhedsrelaterede, autoimmune eller granulomatøse, 10% Diverse og 10 til 15% forbliver udiagnosticerede.\nårsager til feber af ukendt oprindelse.\netiologien afhænger af alder, varighed af feber og immunologisk status. Hos børn under 6 år er en infektiøs etiologi den mest almindelige årsag. Hos børn mellem 6 og 16 år øges kollagen vaskulær sygdom og inflammatorisk tarmsygdom i prævalensen. Hos ældre er der en højere procentdel af patienter med kæmpe cellearteritis og “kryptisk” spredt tuberkulose. Færre tilfælde er udiagnosticeret, og sådanne sygdomme som atrial myksom, systemisk lupus, faktisk feber og voksen Still ‘ s sygdom er ikke rapporteret at forårsage FUO hos ældre.\nsom en generalisering, jo længere varighed af en FUO, jo mindre sandsynligt er infektiøse og neoplastiske etiologier, mens faktisk sygdom, granulomatøse sygdomme, Stills sygdom og andre mere uklare sygdomme bliver vigtige overvejelser.\nevalueringen af patienten med FUO (tabel 211.5) er udfordrende og bør styres af klinisk observation, fysisk undersøgelse og kendskab til de fælles årsager. Diagnostiske procedurer bør ikke erstatte daglig revurdering. Hvis den indledende “FUO-oparbejdning” er negativ, kan patienten mentalt “genindlæse”, omhyggeligt gennemgå dataene, gentage teknisk utilstrækkelige eller tvetydige undersøgelser, diskutere sagen med konsulenter og kolleger og overveje muligheden for, at du bliver vildledt af et falsk-negativt eller falsk-positivt testresultat kan hjælpe med at føre til diagnosen.\nprocedurer anvendt i oparbejdning i FUO.\nen kommentar er nødvendig om faktisk feber og svigagtig infektion. Et betydeligt antal patienter med FUO har selvinduceret sygdom. Disse patienter er normalt kvindelige sundhedspersonale. Ledetråde til diagnosen er anført i tabel 211.6.\nledetråde til diagnosen faktisk feber.\nnattesved kan forekomme med enhver tilstand, der forårsager feber. Selvom det tyder på tuberkulose eller lymfom, forekommer de også i brucellose, lungeabscess, bakteriel endokarditis, diabetisk autonom neuropati, natlig hypoglykæmi, natlig angina og diabetes insipidus.\nundtagen hos patienter med underliggende hjertesygdom har moderat feber ingen skadelige virkninger på patienten. Antipyretika, ud over at overskygge problemet, gør patienten ubehagelig på grund af perioder med sved, når antipyretikum gives, og kulderystelser, når virkningen af midlet slides af. Hvis der anvendes antipyretika, skal de gives døgnet rundt (f.eks. hver 3. til 4. time) i stedet for efter behov som reaktion på symptomer for at undgå denne rutsjebane-effekt.\nhøje feber kan være farlige for centralnervesystemet, især hos børn. En vedvarende temperatur større end 42 liter C kan føre til permanent hjerneskade. Feberkramper hos børn er almindelige med temperaturer, der er større end 41 kg C. overlevelse er sjælden ved temperaturer, der er større end 43 kg C. disse temperaturstigninger kræver heroiske mål. Antipyretika og køletæpper er sjældent tilstrækkelige. Foranstaltninger, der viser sig at være effektive, inkluderer nedsænkning af patienten i et koldt vandbad; placering af våde isposer over de store arterier i lysken og armhulen, mens musklerne masseres med kølige, våde svampe; og fordampningskølemetoder, der bruger store ventilatorer og kontinuerlig sprøjtning af kropsoverfladen med lunkent vand, såsom med en kropskøleenhed. Selvom fordampningskøleteknikker er blevet udråbt som værende” mere fysiologiske ” end andre teknikker, har mange praktiske fordele og er nu vidt brugt, deres overlegenhed over for fordybende teknikker til isvand til reduktion af sygelighed og dødelighed hos patienter med hypertermi eller ekstrem pyreksi forbliver uprøvet.\nkan du male over Gel Neglelak


Tsuzumi | Japanoholic\n- Made in Japan » Musik og scenekunst » Tsuzumi\nTsuzumi er en timeglasformet håndtromme med skind i hver sin ende, hvilket gør det muligt at spille på begge sider. Dette gøres som regel med brug af fingrene på en enkelt hånd, eftersom der findes to udgaver af tsuzumi: den lille kotsuzumi, der skal ligge placeret over den ene skulder, og den store otsuzumi (eller okawa), som skal ligge placeret på ens lår. Foruden en tynd pind i midten har en tsuzumi ingen krop, og lyden er derfor ikke kendetegnet ved at være et dybt ekko som med trommer, der har en hul kerne. Det er imidlertid muligt at skabe fire forskellige lyde ved enten at hamre på fladen, der sidder oven på trommens midte – eller uden for denne.\nDe to skindflader, der udgør trommens ender, er typisk lavet af hesteskind og er desuden knyttet sammen via et netværk af reb, der gør det muligt at stramme eller løsne skindet – enten før eller imens man spiller, så man på den måde også kan skabe forskellige toner. De to typer tsuzumier adskiller sig ydermere fra hinanden, idet skindet på en otsuzumi skal være tørt, mens skindet på en kotsuzumi skal være fugtigt. Skindet bliver samtidig udtjent efter at have været i brug ganske få gange, så det skal derfor skiftes jævnligt.\nTsuzumier er et af Japans traditionelle instrumenter og har været anvendt i blandt andet kabuki og noh-teater, hvor det ofte har udgjort en af de eneste former for baggrundsmusik, dog uden der har været tale om decideret musik, men snarere en rytmisk stemningsskabende effekt.


Død i sværen! | Betablokken\nDød i sværen!\nOm årets julefrokost i Fountain House.\nI det lille kontor var der allerede julestemning halvanden time før frokosten. Klippe-klistret, blev der, så det var en lyst. Efterhånden som sleven blev heven op og ned af Gløgg-gryden, blev guirlanderne længere, rundere og mere farverige. Medarbejderne Tine og Katrine skiftedes til at spæde gryden op med snaps, mens de sang ”jeg så julemanden kysse mor” og skridtede territoriet under misteltenen af i en dans så herlig. De mandlige medlemmer greb straks chancen, og det blev endda til en lille konkurrence om, hvor mange læbestifts-aftryk, der kunne være på medlemmet Kenneths skaldede isse. 18 sæt kysselæber, blev det til.\nI køkkenet herskede der til gengæld en stemning grænsende til olm. Medarbejderne Henning og Tanja havde begge troet, at den anden ringede til Buffetkompagniet i år. Ak, gode dyr var rådne. For en gangs skyld blev de nødt til selv at lave mad. Et par medlemmer, dem med den mest galopperende socialangst, blev sendt i Føtex med en hånlatter. Julefrokosten var reddet. Og efterspørgslen på beroligende medicin ville atter ryge i vejret. Og da alle medarbejdere i Fountain House har aktier i medicinalindustrien, skulle det nok blive en glædelig jul.\nKlokken blev 13.00, og så var der serveret. Mere end 50 sultne mennesker fyldte den lille, til lejligheden op-pyntede kantine. Første ret var laksepaté. Med nogle mærkelige grønne klumper i. Nogen sagde, det var broccoli, andre igen mente, at så muggent lugtede broccoli ikke, og at vi nok nærmere var henne i retning af gorgonzola. Heldigvis var der dilddressing til. Der er ikke noget en tyk og klæg dilddressing ikke kan kvæle. Hverken gammel fisk eller dagfrisk mug. Det gled ned, med andre ord, og hovedretten var kamsteg med sprøde svær, salater og kartofler. Og sovs, selvfølgelig. Som smagte af smagsforstærker og billig ribsgelé. Men så fik det tørre kød da lidt væde.\nSværene var i øvrigt en hel historie for sig. Ved mit bord var der en der fik et, hvor aftegningen af et anker stadig kunne tydes. En anden fandt et lille hjerte, hvori der stod mor, og en ekstra grådig gæst havde samlet svær nok til at kunne lægge en hel ”amager-nummerplade” på tallerkenen. Jeg ved ikke om grise normalt har andre tatoveringer end det klassiske nummer, men … måske var det derfor, medlemmerne i køkkenet så så hudløse ud ved denne lejlighed.\nDesserten går vi let henover. Den var i hvert fald let klumpet. En citrusfromage lavet på ene skræller, thi saften var gået til medarbejdernes drinks i løbet af dagen. Også leder Mogens Seider var på vodka-juice denne eftermiddag, for ”vodka kan man ikke lugte!” som han sagde. Han skulle til møde med kommunen senere på dagen. Og mens medlemmerne drak øl og kaffe af glas og kopper, opfandt Kontor-Katrine ”røvkaffen”. Den gik ud på, at man placerede sin stol så yderligt, at folk ikke kunne undgå at spilde ned af nakken på én, når de skulle forbi med fyldte krus. Hun hvinede af fryd hver gang endnu en dråbe fandt vej nedad nakke, over rygstykker til, ja, det nederste af ryggen.\nOg endelig blev klokken 16.00. Medlemmerne kunne skynde sig hjem, væk, ud!\nEn satire af\n2 comments on “Død i sværen!”\nPå mit svær var der en skummel sømand, han råbte noget meget væmmeligt. Noget i retning af: “Det nye navn for underhylere er: UNDERHYGGERE!!!!!”\nJeg havde en fest. Jeg havde Leonard Cohen til bordherre – eller også var jeg hans bordherre, det kan jeg aldrig finde ud af. Men brummet, dét blev der. Og skålet i Nikolinevand. Og med den kombi, så blev det altså jul for mig…\nThis entry was posted on 6. december 2013 by Betablokkenredaktion in Kreativt & fritid, Sker & sket i Fountain House.


Sundheds- og Ældreministeriet Regeringen og regionerne vil styrke samarbejdet om klinisk forskning- sum.dk\nDanmark står stærkt inden for klinisk forskning på sundhedsområdet. Kombinationen af et stærkt offentligt sundhedsvæsen, stærke forskningsmiljøer og førende private virksomheder, der blandt andet producerer medicin og medicinsk udstyr, sikrer udvikling af nye løsninger og produkter til gavn for danskerne.\n”Vi er rigtigt gode herhjemme til at arbejde sammen om forskning på tværs af den offentlige sektor og private virksomheder. Det skal vi holde fast i, for pointen er, at det betyder bedre behandling til syge borgere. Den kliniske forskning er nemlig helt afgørende for, at vi hele tiden får udviklet nye og bedre lægemidler og mere effektive behandlingsmetoder. Og derfor er det vigtigt, at vi plejer de vilkår og de rammer, som forskningen skal foregå indenfor,” siger sundhedsminister Nick Hækkerup.\nSundhedsministeren offentliggør i dag – sammen med uddannelses- og forskningsminister Sofie Carsten Nielsen og formanden for Danske Regioner, Bent Hansen – en fælles handlingsplan for, hvordan samarbejdet kan styrkes.\nDen nye handlingsplan for offentligt-privat samarbejde om klinisk forskning kommer på baggrund af regeringens vækstplan for sundheds- og velfærdsløsninger, som blev præsenteret i 2013.\nMålet med handlingsplanen er, at Danmark i fremtiden skal tiltrække endnu mere klinisk forskning, der udføres i samarbejde mellem offentlige og private parter. For at nå målet er der derfor aftalt 10 konkrete initiativer, der skal gennemføres over de næste år.\n”Jeg ønsker, at Danmark også fremover skal være et attraktivt land for klinisk forskning. Det er ikke kun fundamentet under vores alle sammens sundhed, men bidrager også til øget vækst og arbejdspladser. Nu sætter vi foden på speederen og laver en målrettet og fælles indsats for at fastholde og styrke klinisk forskning i Danmark. Det er centralt for udviklingen af bedre og mere effektive behandlinger af danskerne og for at kunne fastholde forskning, udvikling og afprøvning af lægemidler i Danmark,” siger uddannelses- og forskningsminister Sofie Carsten Nielsen.\n”Det offentlige-private samarbejde og den kliniske forskning ligger generelt højt på regionernes dagsorden. Den kliniske forskning er grundlaget for øget kvalitet i sundhedsvæsenet til gavn for patienterne. For os er det vigtigt, at samarbejdet foregår åbent, så patienterne vedbliver at være positive over for at deltage i forskningen. Jeg er glad for, at handlingsplanen bygger videre på de initiativer, vi allerede har taget i regionerne. Med handlingsplanen styrkes f.eks. Én indgang for industrien, som regionerne etablerede i 2012,” siger formand for Danske Regioner, Bent Hansen.\nLæs 'Handlingsplan for styrkede rammer for offentligt-privat samarbejde om klinisk forskning' (PDF)\nPressesekretær Carina Elkott, tlf.: 50 90 05 49, e-mail: care@ufm.dk\nPresserådgiver Martin Deichmann, tlf.: 51 35 55 60\nSidst opdateret 22-05-2014


tilbehør Eksotiske Planter Til Drivhuset møbel 2018 - loveandelegance\ntilbehør Eksotiske Planter Til Drivhuset møbel 2018\neksotiske planter til drivhuset – Hvordan du stil din ejendom absolut enheder humør til din personlige hele husstand. Det er virkelig bydende nødvendigt din modeller er gavnlige og arbejde effektivt med din omgivelser. Udnytte den ideer inden for den rapport nedenstående til at hjælpe dig tilføje en unikke stil til din ejendom med en stil af karakter.\nMaleri særskilte farve farveprøver på de væg plads vil hjælpe dig til at vælge hvis du vil frisk maling den væg overflader af dit hjem men er forundret hvad farve at gøre brug af. Sikre, at den farveprøver er stor nok at sammenligne med hinanden. Vær sikker på du aktiver den maling fri for fugt før du beslutter dig til at hjælpe dig foranstaltning ret farve den frisk maling desuden.\nEn fantastisk Boligindretning idé er at konstant være fortrolig med område når du udvikle. Bør du gå sindssyg ved hjælp af en område det måske ender med at få rodet. Uanset hvordan vidunderlige søger og ordentligt dekoreret et værelse er, hvis der ikke er nok plads at bevæge sig rundt ingen kan endda gider at se i det.\nVælg nuancer den nøjagtige samme tone. Når den nuancer ligne de ville ikke “gå med,” de kan være i den samme farve husstand, når du prøve dette, selv. Der gør dem Bland på en måde der er attraktive på den syn. Når du får skygge farveprøver kommer fra en shop, udforske den farver fra den selvsamme situationen på hver enkelt lykønskningskort. Er de versioner med lignende tone overbevisninger.\nEksotiske Gæster I Drivhuset køkken Eksotiske Planter Til Drivhuset by www.idenyt.dk\nFyld Drivhuset Med Eksotiske Planter – Pricerunner køkken tilbehør Eksotiske Planter Til Drivhuset møbel 2018 by dk-images.blog.pricerunner.com\nFyld Drivhuset Med Eksotiske Planter – Pricerunner bemærkelsesværdig Eksotiske Planter Til Drivhuset by dk-images.blog.pricerunner.com\nSøger progressive tilgange til sætte business og opbevaring til din ejendom. Du kan bruge attraktive kurve Såsan ting og papirarbejde, har en tendens til at komme ind hver plads i dit hjem. Det er ikke let hvile i hjemmet der er helt sikkert ukontrolleret. A pænt-forberedt ejendom giver dig med følelser af ro Når du slappe af lige efter en hård tid.\nBeskrives som en design copycat. Hvis du er har svært ved kommer op med en design og stil koncept, Tjek publikationer, kataloger, og online for inspriation. Når du opdage en design og stil du lide, bare version næsten alt de har gennemført. Find farve møbler og farver, og sammenlægge-ons, matche foto. Denne maj bruge den spænding fra at finde en nye design og det garanterer der youll få en designer vises.\nHolde en barns tema hvis du designe rummet til din personlige søn eller pige, og placere deres ønsker oprindeligt. Vær sikker på at din børn er indhold med deres værelser og at rummet er brugbar på deres vegne. Du bør gøre mange af disse ting tilbydes din unge. Har et kig på ting ved hjælp af din barns se og og på deres fase og fjerne noget der kan eventuelt ondt dem.\nPick toilet lyseffekter forsigtigt. I en toilettet, en bestemt regning belysning vil kaste en uønskede skygge, rendering det udfordrende at anvende make-up eller barbere. En sconce på hver side i de behandling kabinet vil tilbyde dig et niveau volumen af blid, perfekt til grooming. Glødepære belysning er at foretrække at selvlysende belysning, hvilke kan oprette en blålig styrke.\nBoligindretning er ikke simpelthen for eksperter, som du kan se fra dette post. Værdien af tid og studere investeret i den mønstre kan ikke være stresset nok. Med mange grundlæggende udstyr tilgængelige, eksotiske planter til drivhuset udstyret med din kreativ tænkning, bliver du bevæger sig mod udvikle en ideel plads for du!\nTagged eksotiske planter i drivhuset, eksotiske planter til drivhus, eksotiske planter til drivhuset\nPrevious post bedst Plantegninger Over Mit Hus Design 2018\nNext post bedst Fjern Lugt Fra Tøj Med Eddike ideer 2018


Varenummer: CHA C2898\nCHA C2898
Det ideelle vaskemiddel til at vaske dit kæledyrs senge og madrasser!

K9 ECO Power Vask er et lugt-neutraliserende vaskemiddel, ideel til dit kæledyrs tøj, puder, senge og tæpper. Det er et dybt rensende rengøringsmiddel, der neutraliserer lugte bedre end almindelige vaskemidler.

Ideel til normal vask og ET MUST, hvis kæledyr har markeret områder på senge og andet tøj!

Efter et kæledyr har urineret på en pude eller seng for at markere sit område, skal du sørge for, at urin lugten er helt neutraliseret, for at forhindre den i at gøre det igen. Og dette vaskemiddel gør netop det!

Indeholder 1 liter.

Sådan bruges K9 Eco Power Vask:

VASKEMATERIALER UDEN URINMÆRKNINGER:

Skyl nr. 1: Vask med K9 Eco Power Vask i 30 grader varmt vand, ligesom du ville gøre med andet tøj.

VASKEMATERIALER, SOM KÆLEDYRET HAR URINERET PÅ:

Første skridt: Kør materialet gennem en kold skylning i din maskine.

Skyl nr. 1: vask med K9 Eco Power Vask i 30 grader varmt vand.
 https://www.petdreams.dk/vaskemiddel-k9-eco-power.html\nDet ideelle vaskemiddel til at vaske dit kæledyrs senge og madrasser!\nK9 ECO Power Vask er et lugt-neutraliserende vaskemiddel, ideel til dit kæledyrs tøj, puder, senge og tæpper. Det er et dybt rensende rengøringsmiddel, der neutraliserer lugte bedre end almindelige vaskemidler.\nIdeel til normal vask og ET MUST, hvis kæledyr har markeret områder på senge og andet tøj!\nEfter et kæledyr har urineret på en pude eller seng for at markere sit område, skal du sørge for, at urin lugten er helt neutraliseret, for at forhindre den i at gøre det igen. Og dette vaskemiddel gør netop det!\nSådan bruges K9 Eco Power Vask:\nVASKEMATERIALER UDEN URINMÆRKNINGER:\nSkyl nr. 1: Vask med K9 Eco Power Vask i 30 grader varmt vand, ligesom du ville gøre med andet tøj.\nVASKEMATERIALER, SOM KÆLEDYRET HAR URINERET PÅ:\nFørste skridt: Kør materialet gennem en kold skylning i din maskine.\nSkyl nr. 1: vask med K9 Eco Power Vask i 30 grader varmt vand.\nHvad er din erfaring med K9 Eco Power Vask - ideel til urinpletter ?\nSpørgsmål til K9 Eco Power Vask - ideel til urinpletter


Kampreferat: Mal vs. FCK | F.C. København\nDe danske mestre fra F.C. København tabte til aften et vigtigt skridt i bestræbelserne på avancement i Royal League. Mestermødet på Malmö Stadion endte således med smal svensk sejr på 1-0 efter mål i første halvleg af Markus Rosenberg. 5.395 tilskuere overværede kampen.\nCheftræner Hans Backe måtte til aftenens opgør mod Malmö FF rokere rundt på tropperne, grundet sygdom og småskavanker hos nøglespillere som Álvaro, Zuma og Hoseth. Blandt andet af denne årsag, var der hele fem nye ansigter i startopstillingen i forhold til SAS Liga-premieren mod FCM i søndags. Især bemærkelsesværdigt var det, at finske Janne Saarinen var tilbage blandt de elleve startende efter et noget forsømt efterår med skader og manglende kampform. Derudover gensyn med "Young Guns" - Bech, Bergvold og Traoré.\nHos de svenske mestre fra Malmö, der måtte indkassere et nederlag på 2-0 mod Rosenborg i sidste uge, bød startopstillingen på flere velkendte navne i form af Afonso Alves, Markus Rosenberg, Niklas Skoog og ikke mindst Daniel Andersson - den direkte konkurrent til Tobias Linderoth på det svenske landshold.\nKlædt i rødt og sort indledte F.C. København jagten på royale point med udmærket gennemslagskraft. Med høj boldbesiddelse og et par gennembrud i venstresiden kom Backes tropper bedst af sted, men desværre skulle den godkendte indledning hurtigt vise sig klangløs.\nEfter en lidt tøvende svensk start tog hjemmeholdet således fat, især personificeret ved de offensive kræfter Markus Rosenberg og Afonso Alves. Sidstnævnte anvendte et par fikse driblinger til at skabe sig kampens første store chance efter tolv minutter, men Rabo i målet parerede til hjørnespark.\nDesværre skulle der kun gå hen ved tre minutter mere førend topscorer Rosenberg skulle servere et yderst tydeligt bevis på at denne status ikke er tilfaldet den blonde angriber tilfældigt. Efter en bolderobring i højre side styrede landsholdsangriberen mod mål, og fra kanten af feltet tordnede svenskeren bolden flot op i fjerneste målhjørne uden chance for Rabo.\nEn saltvandsindsprøjtning til hjemmeholdet, der i den efterfølgende periode med gejst og vilje satte sig på kampen. Især i københavnernes venstreside pressede svenskerne på og den nye konstellation med Bergvold og Saarinen havde deres hyr med Malmös offensive kræfter.\nMed tyve rundet var Rosenberg tæt ved at kopiere sin egen opskrift fra det første mål, men denne gang strøg bolden hårdt over mål.\nHos københavnerne savnede man det hurtige pasningsspil, holdet ofte har demonstreret den seneste måneds tid. Da det effektive presspil også haltede markant efter, var det så som så med de offensive tiltag, selvom et par enkelte gennembrud af kanterne Bergvold og Silberbauer kunne have resulteret i giftigheder. Men i stedet for mamboens dødbringende bid, blev det ved snogens ufarlige, da koncentrationen i de afgørende faser svigtede. Heller ikke Møller og Bech fik meget ud af anstrengelserne og især sidstnævnte manglede i dag fysik til at tage kampen op mod det robuste svenske forsvar.\nOmkring den halve time var der igen fare på færde i københavnernes straffefelt. Et indlæg ramte Alves, der headede hårdt mod roden af fjerneste stolpe, men her dukkede Rabo op og klarede til hjørnespark. Som et modsvar og vel egentlig løvernes bedste mulighed i første halvleg, fik Møller kort efter headet mod mål efter et frisparksindlæg, men her verfede Asper bolden over mål.\nKontinuiteten og mekanismerne manglede i første halvleg på Backes mandskab, der nok måtte sande at hele fem ændringer var en kende for meget. Når man dertil lagde en helt og aldeles ujævn og knoldet pløjemark af en fodboldbane, var første halvleg langt fra sidste måneds præstationer.\nMod halvlegens slutning satte hjemmeholdets Rosenberg en tyk streg under sit kandidatur til kampens spiller, da han i løb modtog bolden, spurtede fra Saarinen og med et kækt lob søgte at udplacere Rabo. Med det yderste af neglene fik den ungarske keeper heldigvis viftet bolden til hjørnespark. Redningen var en af Rabos mange flotte kampen igennem.\nFra anden halvlegs start satte Backe to nye spillere ind i bestræbelserne på at ændre slagets gang, hvilket medførte at Saarinen og Linderoth røg på bænken erstattet af Christiansen og Nørregaard.\nIndskiftningerne gav ret beset mere ro på det københavnske opspil, men inden det nåede så vidt, havde hjemmeholdet en kæmpechance, da Alves headede på overliggeren efter en dødbold.\nEfter denne gode chance til de himmelblå, steg den københavnske boldbesiddelse imidlertid markant. Da kæderne samtidig blev rykket fem-ti meter frem, lykkedes det langsomt Backes tropper at tilkæmpe sig noget der mindede om et lille overtag i kampen.\nPå chancefronten tegnede et hårdt Silber-langskud udligningsmuligheden inden løvernes klart bedste tilbud opstod til Bergvold tyve minutter inde i halvlegen. Desværre timede U-21-landsholdsspilleren ikke sit aftræk godt nok og bolden blev kluntet flugtet til målspark. Aktionen var samtidig Bergvolds sidste, da den unge kantspiller kort efter blev skiftet ud til fordel for Todi.\nPacet frem af udsigten til nul point og af de mange medrejsende københavnske fans bag det ene mål, havde F.C. København stadig overvægten i boldbesiddelsen, mens hjemmeholdet lurede på kontra-løbene.\nMed ti minutter tilbage gav disse to forskellige spillestile to rigtig gode muligheder - én til hvert hold. I første omgang medførte et koks i københavnernes forsvar en friløber til Skoog, der med al den tid og plads en angriber normalvis kan ønske sig, dog på det skammeligste brændte direktøren.\nHerefter var det løvernes tur til at lægge pres på og en Jesper Bech afslutning blev clearet på stregen efter at Asper var gået fejl af bolden.\nMod kampens afslutning pressede københavnerne sig for alvor på, hvilket i de døende minutter gav to gode muligheder til henholdsvis Nørregaard og Todi. Det blev desværre ved lige ved og næsten for de københavnske forhåbninger, der må konkluderes strandede på for stor udskiftning på holdet og en aldeles ringe fodboldbane, der vel bedst var tjent som ny hoppeborg på Familietribunen.\nMed nederlaget er kravet nu klar, hvis royal succes skal være en kendsgerning i denne sæson. To kampe tilbage skal give to sejre. Første skridt på denne vej tages d. 14. april, når F.C. København skal en tur til Trondheim for at møde Rosenborg.\nThursday 17/03 2005 at 20:35


Køb Enaxin 400 ml - Matas\nForside Helse Kosttilskud & Olier Kosttilskud Energi Mezina Ènaxin 400 ml\nÈnaxin indeholder kraftfulde ekstrakter af schizandra og rosenrod, der bl.a. hjælper kroppen med at klare midlertidig stress, og derfor kan være en hjælp til at styrke den fysiske og mentale ydeevne, så du føler dig mere energisk og har mere overskud til hverdagens mange gøremål.\nBrugsanvisning og forholdsregler:Omrystes før brug.\nOpbevaring/anvendelse: Inden åbning: Ved stuetemperatur.\nEfter åbning: I køleskab (anvendes inden 5 uger efter åbning).\nVand, Sukkerarter, Solbærsaft, Ekstrakt af Schisandra (Schisandra chinensis Baill.), Ekstrakt af Rosenrod (Rhodiola Rosea L.), Ekstrakt af Maté (Ilex paraguariensis A. St-Hill), Konserveringsmidler (natriumbenzoat, kaliumsorbat), Ekstrakt af Damiana (Turnera diffusa L.), Ekstrakt af Grøn the (Camellia Sinensis L. Kuntze), Vitamin B12 (cyanocobalamin)\nEnhedspris: 487,38 kr./l\nKategori: Mezina Energi\nLignende: Enaxin Energi