Kompetenceudfordringer. i nordjylland. social- og sundheds- KlYngen. fremkom - PDF\nDownload "Kompetenceudfordringer. i nordjylland. social- og sundheds- KlYngen. fremkom"\n1 Kompetenceudfordringer i nordjylland social- og sundheds- KlYngen fremkom Oktober 2008\n2 2 FremKom - Kompetenceudfordringer i Nordjylland SOCIAL- OG SUNDHEDSKLYNGEN Foto: Region Nordjylland og Beskæftigelsesregion Nordjylland Layout og tryk: Prinfo Aalborg FremKom-projektet er gennemført i samarbejde mellem en række nordjyske erhvervs-, beskæftigelses-, og uddannelsespolitiske aktører i Nordjylland. For en nærmere beskrivelse af projektet og dets aktører henvises til følgende hjemmesider: Beskæftigelsesregion nordjylland - Indholdsfortegnelse 1. Præsentation af social- og sundhedsklyngen Udviklingstendenser strategier Kompetencebehov Specialiseret viden og differentieret målgruppe Tekniske færdigheder Dokumentation, skriftlighed og kvalitet Kommunikation, vejledning, pædagogik, psykologi og samarbejde Perspektiver og udfordringer Mangel på arbejdskraft, aldring og faldende arbejdsstyrken Samarbejde på tværs Udnyttelse af personalets ressourcer Sektorens image region nordjylland - DEN EUROPÆISKE UNION Den Europæiske Socialfond På hjemmesiderne kan man, ud over det publicerede materiale, downloade yderligere materiale i form af delrapporter til hver erhvervsklynge samt metode- og en evalueringsrapport.\n4 4 1. Præsentation af social- og sundhedsklyngen I denne pjece præsenteres hovedresultaterne fra analyserne af social- og sundhedsklyngen i forbindelse med projekt FremKom. I projektet er det forsøgt at operere med såkaldte klynger. Principperne bag sammensætningen af klyngerne i analysen/-erne, dvs. gruppering af branchekoderne, er at der tages udgangspunkt i den vare, der produceres. Et sådant princip betyder, at virksomhederne bliver grupperet omkring det centrale produkt. Et produkt, hvor flere virksomheder kan bidrage til den endelige skabelse af produktet. I forhold til social- og sundhedsklyngen er et sådant grupperingsprincip en udfordring. Her vil de offentlige virksomheder have én type produkt serviceydelsen i forhold til patienterne mens private virksomheder vil have én anden type produkt for eksempel produktion af farmaceutika. Forskellene i det centrale produkt kan medføre, at de offentlige henholdsvis private virksomheder har forskelligt fokus i forhold til konkurrenceparametre, forretningsmarkeder med videre. Dertil kommer, at rammevilkårene for offentlige virksomheder henholdsvis private virksomheder indenfor social- og sundhedsområdet er forskellige. Det offentlige sundhedssystem er underlagt politiske og økonomiske rammevilkår, der har betydning for vilkårene og kravene til det arbejde, der skal og kan leveres, mens de private virksomheder primært er underlagt de frie markedskræfter. Analysen af social- og sundhedsvirksomhederne adskiller sig altså fra analyserne af, de andre klynger i projektet, da der ikke er ét entydigt produkt. På baggrund af ovenstående er det selvfølgelig vanskeligt at udarbejde en analyse, der både inddrager og har fokus på private og offentlige social- og sundheds-\n5 5 virksomheder. Til trods herfor er det i denne analyse valgt at betragte private og offentlige virksomheder indenfor social- og sundhedsområdet under ét. Dette er valgt, da de statistiske data ikke giver mulighed for at adskille de offentlige og private social- og sundhedsvirksomheder i analysen. I stedet er dataene grupperet med udgangspunkt i klyngeprincippet. Der er her fundet frem til, at social- og sundhedsområdet kan opdeles i fire delområder med tilhørende underområder: 1. Medicoindustri a. Medicinalvareindustri b. Fremstilling af medicinsk og kirurgisk apparatur c. Fremstilling af udstyr til medicinsk og dental brug 2. Handel med medicinalvarer, ortopædisk, udstyr mv. a. Engroshandel med medicinalvarer og hospitalsartikler b. Detailhandel med medicinske og ortopædiske artikler 3. Behandlingsinstitutioner indenfor sundhedsvæsen a. Hospitaler mv. b. Praktiserede læger og tandlæger c. Fysioterapeuter, kiropraktorer, psykologer mv. d. Behandlingsinstitutioner i øvrigt 4. Administration, uddannelse mv. Denne opdeling betyder, at der kan være både private og offentlige virksomheder repræsenteret indenfor delområderne. For eksempel vil både offentlige og private sygehuse være at finde i kategorien behandlingsinstitutioner indenfor sundhedsvæsen. Analyserne af social- og sundhedsområdet er baseret på flere forskellige datakilder. Der er til projektet indhentet statistisk data fra årene 1995 til 2006 fra Danmarks Statistik. Dataene er grupperet efter klyngeprincippet. Dertil kommer, at der er gennemført et survey med i alt 616 nordjyske virksomheder indenfor de 6 klynger. Det er her væsentligt at påpege, at der er opnået besvarelse fra 616 virksomheder, dvs. at der ikke er tale om et repræsentativt survey. Af de 616 besvarelser stammer 100 besvarelser fra social- og sundhedsvirksomheder. Når der i denne rapport refereres til resultaterne fra surveyet, er det besvarelserne fra disse 100 social- og sundhedsvirksomheder, der henvises til.\n6 6 Af de 100 social- og sundhedsvirksomheder, der har deltaget i surveyet, tilhører 13 virksomheder medicoindustrien, 18 virksomheder beskæftiger sig med handel med medicinalvarer, ortopædisk udstyr mv., 62 virksomheder tilhører kategorien behandlingsinstitutioner inden for sundhedsvæsenet, mens 7 virksomheder tilhører kategorien administration og uddannelse på social- og sundhedsområdet mv. Omsætningen hos virksomhederne spreder sig fra en årlig omsætning på under 10 mio. kr. til en omsætning på over 200 mio. kr.. Her har 65 virksomheder en omsætning på under 10 mio. kr. De adspurgte virksomhederne er bredt fordelt over hele Nordjylland. Dog er størstedelen lokaliseret i Aalborg kommune. Virksomhedernes størrelse fordeler sig fra at have 0 ansatte, dvs. enkeltmands virksomheder, til over 100 ansatte. Et flertal af de deltagende virksomheder er mindre virksomheder, det vil sige virksomheder med 0-10 ansatte. Endelig var det hensigten, at analyserne skulle baseres på et stort interviewmateriale med både eksperter og nordjyske social- og sundhedsvirksomheder. På tidspunktet for interviewgennemførelsen udbrød der imidlertid strejke på området. Det har betydet, at det har været overordentligt vanskeligt at få adgang til at tale med de offentlige social- og sundhedsvirksomheder. Det har betydet, at der kun er blevet indsamlet 4 virksomhedsinterview og 1 ekspertinterview. I social- og sundhedsklyngen er der fra 1995 til 2006 sket en stigning i beskæftigelsen i Nordjylland fra beskæftigede til beskæftigede, svarende til en stigning i beskæftigelsen på 19 %. Der er i analysen sat fokus på alders- og kønsfordelingen blandt de beskæftigede inden for social- og sundhedsområdet i Nordjylland. Analysen viser her, at de årige udgjorde 33,9 % af de beskæftigede i social- og sundhedsklyngen i Nordjylland i Det vil sige, at op mod 1/3 af de beskæftigede inden for social- og sundhedsområdet i Nordjylland kan forventes at forlade arbejdsmarkedet inden for de næste år. Analyserne af uddannelsesniveauet på området viser, at der fra 1995 til 2006 har været en tendens til øget professionalisering af social- og sundhedsområdet i den forstand, at uddannelsesniveauet/-varigheden er steget blandt de beskæftigede inden for området. Uddannelsesniveauet blandt de beskæftigede på social- og sundhedsområdet er interessant, da det må forventes, at der inden for de næ-\n7 7 socialog sundhedsområdet er traditionelt domineret af kvinder. ste år vil ske en væsentlig aldersbetinget afgang fra socialog sundhedsområdet. Det er i den forbindelse væsentligt, at de yngre generationer, har de nødvendige kvalifikationer og kompetencer, så de kan tage over, når afgangen fra social- og sundhedsområdet for alvor tager til. Social- og sundhedsområdet er traditionelt domineret af kvinder. Analysen viser da også, at kvinderne udgør 86 % af de beskæftigede inden for social- og sundhedsområdet. Dette er problematisk, da andre analyser har vist, at fag og brancher med stor kønsskævhed er særligt udsat for flaskehalsproblemer. Mangel på arbejdskraft fremhæves da også som et gennemgående problem i analysen. Her viser Arbejdsmarkedsbalancen for 1. halvår 2008, at der i Nordjylland er 19 stillingsbetegnelser inden for social- og sundhedsområdet, hvor der er registreret tværgående strukturel mangel på arbejdskraft (flaskehalse). Her er social- og sundhedshjælpere på top-10-listen over de stillingsbetegnelser i 1. halvår 2008, hvor der er størst tværgående og strukturel mangel på arbejdskraft i regionen. Manglen på arbejdskraft inden for området underbygges af de data, der er indsamlet i surveyet. Her har 17 ud af 100 adspurgte virksomheder bekræftet, at de inden for de seneste 2 måneder forgæves har forsøgt at rekruttere nye medarbejdere. Opskaleres dette tal til at omfatte alle social- og sundhedsvirksomheder i Nordjylland, betyder det, at 17 % af alle social- og sundhedsvirksomheder i Nordjylland har haft problemer med at rekruttere arbejdskraft inden for de seneste 2 måneder. Manglen på arbejdskraft inden for området er bekymrende, da analysen viser, at der er et relativt højt aldersgennemsnit i branchen. I analysen er der sat fokus på de 35 uddannelser, hvor der er flest beskæftigede over 50 år. Analysen peger her på nogle områder, hvor aldersudviklingen er særlig bekymrende. Her er det særligt bekymrende, at:\n8 8 55 % af de beskæftigede læger er over 50 år. 60 % af de beskæftigede sygeplejersker med en videregående uddannelse er over 50 år 53 % af de beskæftigede tandlæger er over 50 år 49 % af tandklinikassistenterne er over 50 år 41 % af socialrådgiverne er over 50 år 42 % af psykologerne er over 50 år 54 % af farmaceuterne er over 50 år Disse områder findes særlig problematiske, da der allerede er mangel på arbejdskraft inden for flere af disse stillingsbetegnelser. Som nævnt ser det ud til, at de yngre generationer, som på nuværende tidspunkt er beskæftigede indenfor socialog sundhedsområdet, kan dække det kompetencehul, som de ældre generationer vil efterlade, når de træder tilbage fra arbejdsmarkedet. Her er det imidlertid en forudsætning, at antallet af unge, der påbegynder og fuldfører en uddannelse inden for social- og sundhedsområdet og som udgør det fremtidige beskæftigelsespotentiale bevares på et højt niveau.\n9 9 2. Udviklingstendenser Det er i undersøgelsen forsøgt at afdække, hvilke udviklingstendenser der præger området. Dette gøres i håb om at få en indikation på, i hvilken retning virksomhederne vil bevæge sig i fremtiden. Analysen af udviklingstendenserne peger på, at der i fremtiden vil blive større konkurrence på kvalitet, mens konkurrence på pris er mindre væsentlig. Ny teknologi, IT og robotter forventes også at komme til at betyde langt mere på social- og sundhedsområdet fremover. Det betyder større krav til personalet, men også større krav til de offentlige budgetter. Der skal her investeres i ny teknologi og i uddannelse af medarbejdere, og så skal der også satses på at få samarbejdet omkring teknologien til at virke. Undersøgelsen viser, at flertallet af social- og sundhedsvirksomhederne forventer, at nye forbrugerpræferencer vil få positiv betydning for virksomhedernes udvikling inden for de næste 5 år. I interviewene sættes der fokus på, at der på grund af en ændret struktur på sundhedsområdet, aldring i befolkningen, udbredelse af livsstilssygdomme og øget informationsflow vil ske et skift i forbrugernes præferencer og efterspørgsel efter sundhedsydelser. Øget aldring i befolkningen betyder bl.a., at de ældre på plejecentrene bliver mere plejekrævende. Det stiller naturligvis krav til virksomhederne og personalet. Både eksperter og virksomheder peger på, at bl.a. Internettets indtog i de danske hjem stiller store krav til virksomhederne inden for social- og sundhedsområdet. Der bliver i højere grad tale om en brugergruppe, der stiller større krav, og som er bedre vidende end tidligere. Patienterne sætter sig i højere grad ind i deres egen situation og vil være med til at tage stilling til sygdoms- og behandlingsforløbet. De stiller også mange flere spørgsmål som følge af adgang til store mængder af information og misinformation. Det stiller større krav til personalet om at være opdaterede på den sidste nye viden og om at kunne støtte og rådgive. Samtidig er der stadig en stor gruppe af brugere, bl.a. af ældre borgere, der har en stor autoritetsfølelse, og som forventer at få at vide, hvad de skal gøre. Det betyder med andre ord, at personalet skal være gode til at reflektere og til at differentiere mellem patienter.\n10 10 3. strategier I dette afsnit redegøres for de strategier, som de nordjyske social- og sundhedsvirksomheder forventer at ville anvende for at udvikle eller ændre virksomheden inden for de næste 5 år. Der er i surveyet spurgt ind til en række mulige måder at udvikle eller ændre virksomheden på inden for de næste 5 år. Af følgende figur ses svarfordelingen for samtlige svarmuligheder. (X:100.0%, Y:100.0%) Figur: Mulige måder at udvikle eller ændre virksomheden på inden for de næste 5 år (antal virksomheder) Created with Grafikhuset CMYK PDF Creator for Bjarne Christensen at Prinfo Aalborg. Kilde: survey Analyserne af de nordjyske social- og sundhedsvirksomheders strategier viser, at virksomhederne vil lægge størst vægt på fastholdelse og udvikling af deres medarbejdere. Resultatet giver god mening set i lyset af, at ca. 1/3 af medarbejdersta- ben inden for social- og sundhedsområdet i Nordjylland kan forventes at forlade arbejdsmarkedet inden for de næste år, og at der allerede nu er mangel på\n11 11 arbejdskraft inden for flere arbejdsområder. Det ser altså ud til, at virksomhederne har forstået, at der, hvis der ikke reageres nu, vil blive massiv mangel på personaleressourcer fremover. Konkurrence på kvalitet scorer relativt højt i surveyet, mens konkurrence på pris scorer relativt lavt. Dette er interessant, da analysen af udviklingstendenserne i branchen viste, at 33 virksomheder forventede, at øget konkurrence ville få positiv betydning for virksomhedens udvikling inden for de næste 5 år. Ovenstående resultater sætter fokus på, at social- og sundhedsvirksomhederne nok vil konkurrere mere men, at konkurrencen primært vil foregå i forhold til kvalitet frem for pris. Resultatet skal formentlig ses i lyset af, at også offentlige virksomheder kan konkurrere på kvalitet. Det frie sygehusvalg betyder, at patienterne indenfor nogle behandlingsområder har fået frit valg mellem offentlige og private sygehus. Det betyder naturligvis, at kvaliteten, servicen og produkterne hos de offentlige behandlingsinstitutioner skal være på niveau med niveauet hos de private behandlingsinstitutioner. Ellers går brugerne et andet sted hen. Brugerne er nemlig langt mere købestærke og vidende end tidligere. Med det frie sygehusvalg og mulighederne for at rejse til andre lande og blive behandlet vil kravene til kvalitet og service vedblive at vokse. Respondenterne mener, at udviklingen vil komme til at betyde, at man må begynde at udvide vagtskemaer og åbningstider, da brugerne vil blive mere forvænnede. Hvis systemet skal kunne følge med, må der tænkes i et mere fleksibelt sundhedsvæsen. Produkt- og procesudvikling ser ligeledes ud til at bliver vigtige faktorer fremover. Det kan her formodes, at behandlingsgarantier indenfor flere behandlingsområder har betydet, at flere behandlingsinstitutioner er nødt til at gennemgå, udvikle og optimere arbejdsprocesserne for at nedbringe ventelister. Dertil kommer at gode arbejdsprocesser kan være med til at mindske manglen på arbejdskraft. Samarbejde med andre virksomheder, uddannelsesinstitutioner og forskningsinstitutioner scorer også relativt højt. Her ses dog, at social- og sundhedsvirksomhederne i højere grad lægger vægt på samarbejde med andre virksomheder og uddannelsesinstitutioner, mens samarbejde med forskningsinstitutioner scorer væsentlig lavere. Årsagen hertil kan være, at samarbejdet med andre virksomheder er opstået ud fra nogle andre behov end samarbejdet med forskningsinstitutionerne. Samarbejde med andre virksomheder kan hænge sammen med direkte\n12 12 behandling af patienter, mens samarbejde med uddannelsesinstitutionerne hænger godt sammen med, at social- og sundhedsvirksomhederne har et ønske om at lægge vægt på fastholdelse og udvikling af deres medarbejdere i fremtiden. Et flertal af virksomhederne afviser helt at gå ind på nye geografiske markeder. Ligesom et klart flertal af virksomhederne afviser at flytte produktions- eller udviklingsopgaver til udlandet. Her er det overraskende, at det inden for alle områder af klyngen mere eller mindre afvises, at virksomhederne vil outsource produktions- eller udviklingsopgaver til udlandet. I analysen peges på, at det er altafgørende, at social- og sundhedsvirksomhederne begynder at fokusere på rekruttering og tiltrækning af medarbejdere til social- og sundhedssektoren i Nordjylland. For at afhjælpe manglen på arbejdskraft mener respondenterne dels, at man skal arbejde på at skabe et bedre image for sektoren og gøre det mere attraktivt at arbejde i det offentlige, dels at man bliver nødt til at rekruttere medarbejdere fra andre regioner af Danmark og andre lande. Her kan der imidlertid være væsentlige regionale og kommunale forskelle. Her er regionen allerede i gang med at rekruttere udenlandsk arbejdskraft, mens dette ikke er tilfældet i kommunerne.\n13 13 4. Kompetencebehov Kompetencebehovene i de nordjyske social- og sundhedsvirksomheder kommer i analysen til syne på flere forskellige måder. Mangel på arbejdskraft er i sig selv et udtryk for et udækket kompetencebehov. Det vil sige, at der allerede på nuværende tidspunkt er et kompetencegab mellem, hvad virksomheder efterspørger, og hvad der er af tilgængelig arbejdskraft. Overordnet set må det konkluderes, at faglighed vægtes højt inden for social- og sundhedsområdet. Af samme grund kan det være vanskeligt at opnå beskæftigelse inden for området, hvis personen ikke har den nødvendige faglige uddannelse. I forbindelse med analyse af kompetencebehovet er der i analysen blevet set nærmere på en prognose for, hvordan beskæftigelsen på området kan tænkes at udvikle sig, samt en redegørelse for, hvilke særlige kompetencebehov og kompetencekrav som kan blive fremherskende i fremtiden. Prognosen viser, at antallet af beskæftigede inden for området formentlig vil stige med mellem 8-14 % frem mod år Her ser det ud til, at der kan komme til at mangle omkring beskæftigede alene på social- og sundhedsområdet i Nordjylland. Prognosen underbygger endvidere, at social- og sundhedsområdet i disse år gennemgår en professionalisering, hvor behovet for kortuddannet arbejdskraft er på kraftig tilbagetog. Udover prognosen er det naturligvis væsentligt at fremhæve, at de interviewede virksomheder fremhæver nogle mere generelle kompetencebehov, der udspringer af de krav, som virksomhederne og forbrugerne af social- og sundhedsydelser allerede stiller på nuværende tidspunkt og som forventes at blive mere udtalt i de kommende år. Det har imidlertid vist sig vanskeligt at få klarlagt virksomhedernes fremtidige kompetencebehov. Det ser her ud til, at virksomhederne simpelthen har vanskeligt ved at forholde sig til, hvad fremtiden vil bringe af udfordringer og hvad det i givet fald vil betyde for kompetencebehovene og kompetencekravene til fremtidige medarbejdere. Overordnet set må det dog konkluderes, at fagligheden vægtes højt inden for social- og sundhedsområdet. Af samme grund kan det være vanskeligt at opnå beskæftigelse indenfor området, hvis personen ikke har den nødvendige faglige uddannelse. Der stilles fra virksomhedernes side krav om, at en sygeplejerske skal\n14 14 være uddannet sygeplejerske, en fysioterapeut skal være uddannet fysioterapeut osv. Fagligheden fornægter sig ikke, og det er væsentligt at være opmærksom på, at det formodentlig vil være vanskeligt at imødekomme manglen på arbejdskraft med ikke fagligt uddannet personale. Dog peger nogle af undersøgelsens resultater i retning af, at bl.a. kompetenceglidning, teknologi, robotter og udenlandsk arbejdskraft vil kunne afhjælpe manglen på fagligt uddannet arbejdskraft. I de følgende afsnit sættes fokus på nogle af de kompetencebehov som respondenterne mener, vil blive fremherskende i de kommende år. Specialiseret viden og differentieret målgruppe Det er et gennemgående træk i interviewene, at der i fremtiden vil blive behov for personale med mere specialiseret viden. Den store gruppe af ældre stiller således store krav til viden om bl.a. demens-, psykiatri- og rehabiliteringsområdet. I det hele taget peger flere af respondenter på, at der i kontakten med borgerne/patienterne bliver behov for flere specialister. De store generationer af ældre og en stor gruppe af personer med livsstilssygdomme vil medføre stor belastning både på sygehusene og i den kommunale hjemmepleje, og det stiller naturligvis store krav til personalet. Resultaterne underbygges af andre analyser af om fremtidens sundhedsprofessionsuddannelser. Her sættes der fokus på, at sundhedssystemet er under pres fra den stærkt aldrende danske befolkning. I 1999 udgjorde de ældre over 65 år 14,9 % af befolkningen og benyttede over 49 % af sengepladserne på sygehuset. Fremskrivninger fra Indenrigs- og Sundhedsministeriet viser imidlertid, at sammensætningen i befolkningen omkring år 2010 om bare 2 år vil ændre sig, så der i Danmark er flere borgere i gruppen 65 år og derover end i gruppen under 65 år. Dermed kan det altså forventes, at der vil komme endnu større pres på sengepladserne på sygehusene. Derudover peges på, at livsstilssygdomme er i kraftig stigning og formentlig vil fortsætte med at stige. Allerede i 2006 skønnes hver 3. dansker at leve med en form for livsstilssygdom. Udbredelsen er nu så stor, at flere af livsstilssygdommene betegnes som folkesygdomme. Fedme fremhæves her som et særligt problem, da andelen af overvægtige personer er steget med 75 % fra 1987 til Andre lignende undersøgelser peger på, at den kraftige vækst i livsstilssygdomme vil flytte fokus fra akutte sygdomsforløb mod forebyggelse, sundhedsfremme, langvarige sygdomsforløb med kroniske sygdomme og ambulant\n15 15 eksperterne i nærværende undersøgelse peger på, at medarbejderne i sundhedssektoren i fremtiden skal være bedre til at reflektere... behandling. Det fremhæves i den forbindelse, at der for sundhedssystemet er en stor udfordring i at få borgeren til at tage ansvar for egen sundhed samt tænke i en ny sammensætning af sundhedspersonalet til forebyggelsen af livsstilssygdomme. Ovenstående betyder også, at arbejdspresset vil blive øget, især i primærsektoren, hvor flere af bl.a. de forebyggende og sundhedsfremmende tiltag kan varetages. Eksperterne i nærværende undersøgelse peger på, at medarbejderne i sundhedssektoren i fremtiden skal være bedre til at reflektere det vil sige evnen til at tænke selvstændigt i den enkelte situation og være i stand til at aflæse brugernes behov. I kraft af at der i fremtiden vil blive en langt mere differentieret gruppe af brugere, er det væsentligt at være i stand til at differentiere behovene i forskellige situationer. Ligeledes er det vigtigt, at man fremover bliver bedre i stand til at rådgive patienterne og tale med dem om deres eget forløb, og her er refleksionen væsentlig. Her peger eksperterne konkret på, at det er et særligt problem i forhold til uddannelsen af social- og sundhedsassistenter samt socialog sundhedshjælpere. Tekniske færdigheder Udover behovet for specialiseret viden og behov for gode refleksionsevner og omstillingsparathed kræver arbejdet i social- og sundhedsvirksomhederne i stigende grad, at personalet er i stand til at benytte og håndtere IT, elektronisk udstyr og robotter. Dette gør sig gældende inden for alle delområder. Dette kræver ifølge eksperterne, at der satses aktivt på efteruddannelse af personalet. Dokumentation, skriftlighed og kvalitet Dokumentation og skriftlighed fremhæves fra flere sider som en vigtig kompetence både indenfor det offentlige og indenfor det private. I det offentlige er der stigende krav til dokumentation, handleplaner, journalskrivning mv., men også\n16 16 indenfor medicinalindustrien er det vigtigt, at arbejdet kan dokumenteres. Kommunikation, vejledning, pædagogik, psykologi og samarbejde Afslutningsvis peger respondenterne inden for flere områder på, at kommunikation, vejledning, kulturforståelse, pædagogik og psykologi bliver nødvendige kompetencer i fremtiden. Dette skal ses i lyset af de allerede kortlagte udviklingstendenser. På baggrund af udviklingstendenserne på området mener respondenterne, at de kompetencer, der især vil blive behov for i fremtiden er de kommunikative kompetencer, kulturforståelse og samarbejdskompetencer. Disse kompetencer er af største vigtighed både i forhold til at forbedre samarbejdet mellem de enkelte faggrupper, styrke kommunikationen mellem medarbejdere og brugere fra forskellige kulturgrupper og i forhold til at blive bedre til at sætte brugerens forløb i centrum. I forlængelse heraf mener respondenterne, at det vil være en god idé at opprioritere kurser i teambuilding, da personalet i social- og sundhedsvæsenet i fremtiden bør blive bedre til at udnytte hinandens ressourcer Derudover skal behovet for gode kommunikative evner, pædagogik, vejledning og psykologi ses i lyset af, at der i undersøgelsen netop er peget på, at brugerne af sundhedsvæsenet har fået adgang til mere information og misinformation om behandlingsformer, behandlingssteder, medicin mv. Det har i sin konsekvens, at brugerne er begyndt at stille flere spørgsmål til deres behandling, men også, at de er begyndt at stille flere krav til sundhedssystemet. Denne tendens mærkes overalt i social- og sundhedsvæsenet og her særligt hos de virksomheder, der handler med medicin, medicinsk udstyr o.l. Afdækningen af kompetencebehovene på kort sigt, dvs. år , kan opsummeres i følgende oversigt.\n17 17 Medarbejdertyper Stor mangel på arbejdskraft indenfor flere stillinger Her mangler der både faglærte, KVUére, MVU ere, LVU ere og ledere Efterspørgsel Kompetencer Efterspørgsel efter fagligt uddannet personale er nødvendigt. Mangel på følgende personalegrupper: Døgninstitutionsleder Farmaceut Fysioterapeut Kiropraktor Klinikassistent Laboratorietekniker Læge Lægesekretær Maskinarbejder Plejehjemsassistent Plejehjemsmedhjælper Psykolog Pædagog Social- og sundhedsassistent Social- og sundhedshjælper Socialpædagog Socialrådgiver Sygeplejeforstander Sygeplejerske Tandlæge Tandtekniker Mangel på følgende generelle kompetencer nu og i den nærmeste fremtid: Specialiseret viden Samarbejdsevner Tekniske færdigheder, IT og robotter Gode refleksionsevner Kommunikative kompetencer Skriftlighed Kvalitetsbevidst Vejledning Pædagogik Psykologi Ledelse Tværfaglighed (kompetenceglidning) Tabel: Oversigt over kompetencebehov Udbud Beskæftigelsen indenfor området er steget med 19 % i Nordjylland i perioden Prognosen for beskæftigelsen viser, at der kan forventes en fortsat stigning i beskæftigelsen på mellem 8-14 % på området i Nordjylland frem mod år Den demografiske udvikling vil formentlig betyde større efterspørgsel efter social- og sundhedsydelser. Højt aldersgennemsnit på området kan betyde, at ca. 1/3 af de beskæftigede i social- og sundhedsvirksomhederne forlader arbejdsmarkedet frem mod år Uddannelsesmæssigt ser det ud til, at de beskæftigede kan dække dette kompetencegab, men det forudsætter, at antallet af studerende og nyuddannede fra social- og sundhedsuddannelserne holdes på et højt niveau. Balance Der er ubalance på området. Der mangler arbejdskraft på flere niveauer. Der mangler både faglærte, KVU ere, MVU ere, LVU ere og ledere, mens der ikke umiddelbart mangler ufaglært/kortuddannet arbejdskraft. Den kortuddannede arbejdskraft har været i kraftig tilbagegang i perioden , og denne tilbagegang kan forventes at fortsætte i fremtiden. Prognosen for beskæftigelsen viser dog, at der til trods for en fortsat tilbagegang i beskæftigelsen for de kortuddannede faktisk kan komme til at mangle kortuddannet arbejdskraft i socialog sundhedsvirksomhederne frem mod år 2020.\n18 18 I undersøgelsen er der sat fokus på kompetenceudviklingen i de nordjyske socialog sundhedsvirksomheder. Undersøgelsen viser, at 59 af de 100 adspurgte nordjyske social- og sundhedsvirksomheder har en strategi eller uddannelsesplan for kompetenceudvikling af deres medarbejderstab. Af disse virksomheder har 54 virksomheder sammentænkt strategien eller uddannelsesplanen med virksomhedens øvrige strategier. I forhold til den konkrete kompetenceudvikling viser analysen, at virksomhederne prioriterer kompetenceudvikling af ledere og medarbejdere med en længerevarende uddannelse. Jo kortere uddannelse medarbejderen har, jo mindre arbejdes der systematisk med kompetenceudvikling. Dette gør sig både gældende på nuværende tidspunkt og i den nærmeste fremtid. Analysen sætter endvidere fokus på, hvilke metoder virksomhederne påtænker at anvende for at indfri deres kompetencebehov. Resultaterne viser her, at virksomhederne primært vil lægge vægt på ekstern og intern uddannelse af deres medarbejdere samt sidemandsoplæring. Kompetenceglidning har været et centralt element i de kvalitative interview. Kompetenceglidning kan her ses som en metode til at imødekomme det nuværende og fremtidige kompetencebehov på området. Undersøgelsen viser her, at ledelsen i flere social- og sundhedsvirksomheder finder, at hver faggruppe har en tendens til at holde fast på egne kompetenceområder. Der er tale om et skel mellem forskellige faggrupper såsom læger og sygeplejersker eller sygeplejersker og social- og sundhedsassistenter, hvor man oplever en angst og uvilje til at afgive egne og overtage andres kompetenceområder, men der er også tale om et skel mellem medarbejdere i den kommunale og den regionale sektor. Undersøgelsen peger på, at social- og sundhedsområdet generelt er præget af manglende samarbejde og kommunikation på tværs af faggrupper og offentlige instanser. Der er på ledelsesniveau en oplevelse af, at det er vanskeligt at få ordentlig gang i kompetenceglidningen. Det anses for paradoksalt, da kompetenceglidning netop fremhæves som en af de strategier, der kan være med til at afhjælpe manglen på arbejdskraft. Til trods for de påpegede problemer er der dog indikationer på, at der er gang i en spirende kompetenceglidning i social- og sundhedsvirksomhederne. Alle de steder, hvor det er muligt, arbejdes der med kompetenceglidning. Kompetenceglidning betyder imidlertid, at der i fremtiden vil blive stillet højere krav til medarbejdernes kompetencer, da de enkelte faggrupper skal overtage nogle kompetenceområder, som de ikke nødvendigvis er uddannet til. Her er det problematisk, at ledelsen på virksomhederne finder, at det faglige niveau hos de nyuddannede er for ned-\n19 Kompetenceglidning er i sig selv en metode til vidensdeling og kompetenceudvikling. På det organisatoriske plan peger flere af undersøgelsens respondenter dog på, at sundhedsklyngen er meget sektoropdelt og hver faggruppe har en tendens til at holde fast på egne kompetenceområder. Der er både tale om et skel mellem forskellige faggrupper såsom læger og sygeplejersker eller sygeplejersker og social- og sundhedshjælpere, hvor man oplever en angst og uvilje til at afgive egne og overtage andres kompetenceområder. Men der er også tale om et skel mellem medarbejdere i den kommunale og den regionale sektor. Der er generelt tale om manglende samarbejde og kommunikation på tværs, og særligt efter strukturreformen har der været forvirring omkring, hvilke kompetenceområder de forskellige faggrupper har. På den ene side bevirker den faglige stolthed, at man holder fast på egne kompetenceområder, på den anden side gør praktiske forhold, at man ikke er villig til at overtage nye kompetenceområder. F.eks. er medarbejderne ikke villige til at overtage nye kompetenceområder uden, at der følger et løntillæg med de nye opgaver. Der er derfor på ledelsesniveau en oplevelse af, at det er vanskeligt at få gang i kompetenceglidningen både pga. af de faglige organisationer og pga. faglig stolthed hos de enkelte faggrupper. Det anses for parader er I UndersØgelsen spurgt ind til, hvilke metoder de nordjyske social- og sundhedsvirksomheder vil anvende inden for de næste 5 år for at indfri deres kompetencebehov... adgående, da kompetenceglidning netop kræver en højere faglighed. Der er i undersøgelsen spurgt ind til, hvilke metoder de nordjyske social- og sundhedsvirksomheder vil anvende inden for de næste 5 år for at indfri deres kompetencebehov. Resultaterne fra surveyet viser, at virksomhederne primært vil lægge vægt på ekstern og intern uddannelse af medarbejdere samt sidemandsoplæring af medarbejdere. Ansættelse af nye medarbejdere anvendes ikke i nær så høj grad, mens hele 61 virksomheder kun i mindre grad eller slet ikke vil benytte sig af leverandørkurser. Her skal der formentlig tages forbehold for at leverandørkurser ikke er lige relevant for alle områder af social- og sundhedsområdet. 19\n20 20 doksalt, at der er problemer med at få ordentlig gang i kompetenceglidningen, da det netop fremhæves som en af de strategier, der kan være med til at afhjælpe manglen på arbejdskraft. Betragtningerne fra respondenterne er interessante, da andre analyser har peget på, at opgave- og kompetenceglidning forhindres af, at det har vist sig vanskeligt at nedbryde de traditionelle faggrænser. Mangel på arbejdskraft kan imidlertid gøre det nødvendigt at se nærmere på arbejdsdelingen mellem faggrupperne således, at faggruppernes kompetencer kan udnyttes bedst muligt. Dertil kommer, at aftagerne/virksomhederne har store forventninger til både vertikal og horisontal kompetenceglidning, mens de faglige organisationer ikke i samme grad har forventninger eller ser muligheder i kompetenceglidning. Anden forskning på området har da også vist, at øget fleksibilisering af socialog sundhedsområdet og af plejehjem og hjemmepleje ikke er konfliktløst. Der er stærke traditioner for, hvilke faggrupper der løser hvilke opgaver. Dette uanset om andre faggrupper som følge af ny teknologi eller uddannelsesmæssige forbedringer godt kan løse opgaverne. Der er dog eksempler på, at kompetenceglidning er ved at vinde indpas indenfor social- og sundhedsområdet. Både i det allerede eksisterende materiale på området og i nærværende undersøgelse. Alle steder, hvor det er muligt, arbejdes der med kompetenceglidning, og respondenterne er ikke i tvivl om, at man vil se mere kompetenceglidning i fremtiden. Det påpeges, at kompetenceglidning betyder, at der generelt stilles højere krav til medarbejdernes kompetencer, da de enkelte faggrupper skal overtage nogle kompetenceområder, som de ikke nødvendigvis er uddannet til og som ikke tidligere var deres ansvar. Dette ses både inden for de offentlige institutioner, men også indenfor handel med medicinalvarer mv. En arbejdsgruppe under Undervisningsministeriet har peget på, at kompetenceglidning allerede finder sted i sundhedssektoren, og der er en reel forventning om, at opgaveglidning vil blive forstærket af kravet om 1) sammenhængende patientforløb og 2) opgaveløsning i team bestående af flere faggrupper.\n21 21 5. Perspektiver og udfordringer Analysen af social- og sundhedsområdet viser, at de nordjyske social- og sundhedsvirksomheder står over for følgende hovedudfordringer 1) at øge arbejdsstyrken, 2) at øge samarbejdet i sektoren, 3) at udnytte de tilgængelige personaleressourcer bedst muligt og 4) forbedre sektorens image. Mangel på arbejdskraft, aldring og faldende arbejdsstyrken Manglen på arbejdskraft er allerede nu tydelig inden for social- og sundhedsområdet. Der mangler personale til flere centrale arbejdsfunktioner inden for området. Manglen på arbejdskraft kan både skyldes, men også forstærkes af, at de beskæftigede inden for området har en relativt høj gennemsnitsalder. De beskæftigedes aldersprofil vil inden for en ganske nærliggende årrække komme til at betyde, at den aldersbetingede afgang fra området vil tage til. En afgang der alt andet lige betyder, at arbejdsstyrken vil falde. Arbejdsstyrken forventes dog at falde generelt i Nordjylland, så det er ikke kun social- og sundhedsområdet, der vil blive ramt. Men den relativt høje gennemsnitsalder kombineret med en meget skæv kønsfordeling vil formentlig betyde, at socialog sundhedsområdet vil være et ekstra sårbart område. Mangel på arbejdskraft, aldring og faldende arbejdsstyrke er altså tre sider af samme sag mekanismer der både skaber og forstærker problemerne på området. Den største udfordring på social- og sundhedsområdet er at sikre tilstrækkeligt med kvalificeret arbejdskraft til området fremover. Det er her væsentligt at påpege, at manglen formentlig vil blive så omfattende, at der kun kan skabes en balance på området, hvis der fokuseres på flere forskellige løsningsmodeller, herunder rekruttering af arbejdskraft, fastholdelse af medarbejdere, anvendelse af ny teknologi, imageforbedring mv.\n22 22 Samarbejde på tværs I analysen sættes der fokus på, at kompetenceglidning kan være en metode til at afhjælpe manglen på arbejdskraft. De involverede parter peger dog på, at manglende samarbejde fra faggruppe til faggruppen, fra sektor til sektor, fra afdeling til afdeling mv. betyder, at kompetenceglidning forhindres. Her peges bl.a. på, at det kan være meget vanskeligt at opbløde faggrænser. Faggrænser der både opretholdes af medarbejdere, ledere og de faglige organisationer. Endelig påpeges i analysen, at tidligere forsøg med ny medicinsk teknologi bl.a. nye home care og self-monitoring systemer - har vist, at det er meget vanskeligt at få teknologien anvendt fuldt ud pga. samarbejds- og kommunikationsproblemer mellem faggrupper, afdelinger og sektorer. Udnyttelse af personalets ressourcer Fuld udnyttelse af personalets ressourcer er selvfølgelig af største vigtighed, når der er mangel på arbejdskraft. Der er her en udfordring i at få klarlagt og anvendt personalets ressourcer fuldt ud. Her er det bl.a. væsentligt at få klarlagt, hvilke kompetencer personalet er i besiddelse af samt inden for hvilke kompetenceområder det er nødvendigt at iværksætte kompetenceudviklingsaktiviteter. Det er desuden væsentligt at få sat fokus på personalets kompetencer i forbindelse med kompetenceglidning og evt. tværfagligt samarbejde. Sektorens image Det er fra flere kanter blevet påpeget, at social- og sundhedssektoren har fået et dårligt image. Mangel på arbejdskraft, skiftende arbejdstider, dårlig løn, dårligt arbejdsmiljø mv. præger den offentlige debat om social- og sundhedsområdet. I den forbindelse anses det for væsentligt, at social- og sundhedsvirksomhederne, Region Nordjylland og de nordjyske kommuner forsøger at flytte fokus, så fokus i stedet bliver på arbejdsindhold og arbejdsglæde. Desuden er mangel på arbejdskraft ikke kun lig med stress og dårlig trivsel på arbejdspladsen, men også en garanti for arbejde efter endt uddannelse og mange år frem.\n23 Overordnet set har flere aktører peget på, at hele sektoren har behov for et imageløft. Et imageløft der formentlig kun kan blive en realitet, hvis alle trækker på samme hammel og iværksætter en massiv indsats for at få de gode historier frem. 23\n24 fremkom-projektet er gennemført i samarbejde mellem en række nordjyske erhvervs-, beskæftigelses-, og uddannelsespolitiske aktører i nordjylland. for en nærmere beskrivelse af projektet og dets aktører henvises til følgende hjemmesider: Beskæftigelsesregion Nordjylland - Region Nordjylland - den europæiske UnIon den europæiske socialfond På hjemmesiderne kan man, ud over det publicerede materiale, downloade yderligere materiale i form af delrapporter til hver erhvervsklynge samt metode- og en evalueringsrapport.


Håb om kur mod migræne\nNyt migrænemiddel giver håb om lindring til landets 500.000 migrænepatienter. Midlet er baseret på en ny forståelse af migrænens virkemekanisme.\nSøndag D. 28. SEPTEMBER 2003 KL. 22:30 - opdateret Mandag D. 29. SEPTEMBER 2003 KL. 10:27\nEt helt nyt behandlingsprincip har vist sig at kunne fjerne migrænesmerter effektivt i løbet af få timer.\nBehandlingen går ud på at blokere et signalstof, kaldet CGRP, som er involveret, når der opstår et migræneanfald. Signalstoffet findes naturligt i det netværk af følenerver, der sidder udenpå hjernens blodkar. Lægerne har endnu ikke løst migrænens gåde, men man ved, at migræne og hovedpine opstår, når hjernens følenerver af ukendte årsager bliver irriterede. Det er de samme følenerver, der sender besked til hjernens smertecenter, hvis det gør ondt et sted i kroppen.\n»Vi ved, at signalstoffet CGRP (Calcitonin Gen Relateret Peptid) er med til at irritere hjernens følenerver i forbindelse med et migræneanfald. Den ny behandling går ud på at blokere signalstoffet, så det ikke længere kan påvirke følenerverne,« fortæller den internationalt anerkendte hovedpineforsker, professor dr.med. Jes Olesen, Dansk Hovedpine Center ved Københavns Amtssygehus i Glostrup.\nJes Olesens forskergruppe har sammen med professor Lars Edvinsson i Lund og professor Peter Goodsby i London afprøvet det nye stof på en gruppe på 126 migrænepatienter.\nDer var tale om et dobbelt blindt forsøg, hvor forsøgsdeltagerne enten fik en indsprøjtning med det nye stof eller en med saltvand i forbindelse med et akut migræneanfald. Ingen af deltagerne vidste hvad, der var i den indsprøjtning, de fik.\nBehandlingen ser meget lovende ud, fortæller Jes Olesen, som præsenterede forsøgsresultatet på en international hovedpinekonference i Rom i sidste uge. Allerede to timer efter indsprøjtningen oplevede migrænepatienterne klar effekt. Op til 60 pct. af dem var helt symptomfri.\nTil forskel fra de hyppigt anvendte migrænemidler, kaldet triptaner, trækker det nye stof ikke blodkarrene sammen. Det betyder, at hjertepatienter og patienter med åreforkalkningssygdomme vil kunne tåle behandlingen.\nMedicinen er ikke på markedet endnu og findes foreløbig kun som indsprøjtning. Men professor Jes Olesen skønner, at den ny behandling kan blive markedsført i tabletform om tre-fem år.


Hvilke industrier står til at vinde, når Trump tager magten? - Trendsonline.dk\nHvilke industrier står til at vinde, når Trump tager magten?\n20. januar 2017BusinessNyhederUdland\nudgivet den 20. jan, 2017 på 4:00 pm 13. april 2017\nPosen rystes, når Donald Trump i dag indtræder som USA’s 45. præsident. Disse industrier kan gå hen og vinde stort med Donald Trump som præsident.\nI dag indtræder Donald Trump som USA’s 45. præsident. Hvad end det giver anledning til glæde eller frustration, bliver situationen unægtelig anderledes end under Barack Obama. Siden Trump vandt præsidentvalget over Hillary Clinton, er aktiemarkederne blomstret op, selvom mange før valget havde prædikeret usikkerhed og fald, så frem Trump blev valgt.\nMarkedet for futures faldt da også dengang med over fem procent. Men faldet blev vekslet til stigning, da markedet åbnede – og er siden fortsat. Det skriver Forbes.com\nMen har fremgangen ben at gå på, når Trump indtager Det Hvide Hus? Ja, men ikke i alle industrier. Forbes har dog nogle bud på industrier, der spåes stor fremgang under Trump, blandt andet biotech og energi. Disse sektorer går igen i Inc.com’s forudsigelser over, hvilke industrier der ligefrem vil kunne opleve supervækst under den nye præsident.\nEfter et dårligt år med stor politisk fokus på prisstigninger satte demokraterne prisregulering på agendaen. Som bekendt vandt demokraterne ikke, og derfor er risikoen igen minimeret, da det er mindre sandsynligt, at Trump introducerer prisregulering i denne sektor. Det skriver Inc.com\nTrumps løfte om at fjerne Dodd-Frank, reguleringen institueret efter finanskrisen i 2008, varsler mindre regulering af bankdrift og den finansielle sektor. Mindre regulering åbner muligheder, og flere muligheder er positivt for industrien.\nTrump har flere gange ytret sine tanker om at give støtte til kul-, olie-, og gasindustrierne og samtidig nedskalere regeringens initiativer inden for vedvarende energi.\nFukoshima-katastrofen efterlod et alvorligt hak i tilliden til atomenergi. Samtidig har alternativer som naturgas, sol- og vindenergi kapret markedsandele. Trumps team har allerede forhørt sig hos Energiministeriet om mulighederne for at hjælpe industrien.\nTrump ønsker at genskabe USAs storhedstid som industriel og global supermagt. I den forbindelse kommer man ikke uden om den amerikanske infrastruktur. Offentlige investeringer i infrastruktur vil skabe mange arbejdspladser, som vil sætte yderligere skub i økonomien.\nDet står klart, at Trump gerne vil beholde produktionen i landet. Derfor forventes det også, at amerikanske produktionsvirksomheder vil modtage incitamenter til at blive i landet.\nDet amerikanske statsbudget har under Obama været underlagt sequestration, som begrænser det offentlige budget. Under Trump kan denne regel frafalde, hvilket kan bane vejen for en stigning i sikkerhedsbudgettet.\nI sidste ende er der en masse ukendte faktorer omkring Trump og den politik, han bringer med sig. Derfor er intet sikkert.\nClaimlane byder utilfredse kunder velkommen


Max 30procents Gulerodskage | Lækker opskrift | Find den på Maduniverset\nOpskrifter › Madopskrifter › Max 30procents Gulerodskage\nIngredienserne blandes og kommes i en form og bages ved 175-180 grader i en time. Mærk efter med en strikkepind om den er færdig. Stik pinden ned midt i kagen og træk den op, er den ren, er kagen færdig. Bagetiden kan variere meget fra ovn til ovn og det er vigtigt at kagen er bagt godt, men ikke er for bagt på overfladen.\nMed udgangspunkt i et surmælksprodukt: Fromage frais naturel 0,5% fåes både hos FDB/SuperBrugsen, Kvikly og Irma og i Bilka, Føtex og Netto og hos visse ostehandlere, alter-nativt fromage blanc 0,5%, alternativt kvark 0,1-0,5%/5+, som fra Thise Mejeri (økologisk) for-handles i SuperBrugsen, i Kvikly og i Irma. Alfa og Omega ved disse surmælksprodukter er, at de skal ud af emballagen og røres ganske kort tid, så bliver det blankt og silkeblødt, rigtig dejlig creme fraiche erstatning, altså det fedtfattige bud på creme fraiche: fromage frais eller fromage blanc, som betyder frisk ost eller hvid ost.\n1. Creme med svesker i lage (rom) Svesker lægges i lage i rom på køl, enten stenfrie eller med sten. Hvis sten, fjernes stenene og sveskerne skæres og røres sammen med vanillekorn i det surmælksprodukt man vælger.\n2. Creme med tranebær i lage (appelsinlikør, ex. Cointreux eller Grand Manier) Soltørrede tranebær lægges i lage i appelsinlikør på køl og røres sammen med vanillekorn i det surmælksprodukt man vælger. For begge cremers vedkommende gælder det, at det forhøjer nydelsen, hvis man tilføjer appel-sinjulienne af frisk appelsinskal fra ubehandlede eller økologiske appelsiner. Man bruger til dette brug et juliennejern, alternativt rives skallen på et fint rivejern.\nDenne gode opskrift på Max 30procents Gulerodskage fra Maduniverset.dk i kategorien Bagværk opskrifter, er tilføjet af et medlem, hvis du har forslag, som omhandler hjemmelavet Max 30procents Gulerodskage, kan du skrive et indlæg som brugeren som har lagt opskriften på vil se, eller du kan skrive via Maduniverset.dk's besked system. Alle opskrifter bruges på eget ansvar.


betterpeople A/S søger erfaren udvikler til Trifork A/S - betterpeople\nCentral rolle i udviklingen af innovative løsninger\nSom udvikler hos Trifork bliver du en integreret del af et agilt udviklingsteam med et højt fagligt niveau. Du får en central rolle i udviklingen af innovative software løsninger til virksomheder inden for connected toys, industri, sundhed og fintech. Du får ansvar for egne projekter, gerne i samarbejde med en anden udvikler, da faglig sparring er afgørende for virksomhedens udvikling og DNA. I teamet arbejder I dedikeret imod etableringen af robuste og skalerbare tekniske løsninger, som hjælper kunderne med at bygge morgendagens digitale legeoplevelser. Hos Trifork bliver du som udvikler involveret i hele beslutningsprocessen, blandt andet i forhold til tidsramme, forskellige estimater og kodningssprog. Når du ikke er ude hos kunderne, har du base på kontoret i Aarhus C.\nFagligt dygtig og teknisk nysgerrig udvikler\nDine kompetencer har du opnået gennem tidligere stillinger, hvorfra du har programmeringserfaring med dyb teknisk og teoretisk indsigt. Du er formentlig uddannet datalog, ingeniør eller lignende, er fagligt skarp og har stor interesse for og lyst til at arbejde med udvikling til iOS og Android. Du er teknisk nysgerrig og går forrest i tilegnelsen af ny viden. Du arbejder i dag med en række teknologier, som med fordel kan være flere af følgende: Java, Swift, C#, Unity, Xamarin, React Native, IoT og Bluetooth LE. Desuden har du interesse i og forståelse for design patterns, sikkerhedsmæssige problemstillinger og arkitektur. Det er et stort plus, hvis du har erfaring med web-baserede teknologier og frameworks.\nDynamisk virksomhed med fokus på medarbejderudvikling\nTrifork er en dynamisk virksomhed med en flad struktur, hvor der arbejdes i agile teams i tæt samarbejde med kunden. Der er plads til forskellighed og selvstændighed, hvilket sikrer korte beslutningsprocesser og en vellykket lean-startup-kultur. Fagligheden vægtes højt og arbejdsmiljøet indbyder til faglig og personlig udvikling, som styrkes gennem Trifork Academy, der blandt andet tilbyder Scrum-certificering, Hackerdays, GOTO Nights og konferencer. Yderligere afholdes der årligt en strategitur for alle ansatte, hvor der er fokus på teambuilding og kultur, for at fastholde og udvikle et sundt arbejdsmiljø på tværs af lokaliteter. Som ny i Trifork får du fra første dag tilknyttet en kollega, som guider dig gennem din opstart, og du vil inden for de første par måneder deltage i Trifork family training med kollegaer fra Triforks internationale kontorer.


Tjek dit blodtryk Forhøjet blodtryk hypertension opstår, når blodet pumpes rundt i kroppens blodkar med et større tryk end normalt. Blodtryk angives altid med to tal, henholdsvis et systolisk og et diastolisk tryk. Det systoliske tryk måles i blodkarrene, når hjertet trækker sig sammen og pumper blod ud i kroppen, mens det diastoliske tryk måles i blodkarrene, metaldetektor harald nyborg hjertet er i afslapningsfasen og fyldes med blod. I Danmark er urinvejsinfektion blodtryk en netdoktor blodtryk lidelse med stor betydning for folkesundheden. Forhøjet blodtryk medfører markant forøget risiko for at udvikle hjerte- og karsygdomme som pulsåreforsnævring- og forkalkning, blodpropper samt hjertesvigt. De fleste mennesker har fået målt blodtrykket.\n14 hårstyles til dig med mellemlangt hår - ChriChri\nNyt hår: Disse frisurer klæder din ansigtsform | Femina Frisurer er mere end bare hår. Faktisk siger hårpragten langt lampe med tissemand om personen der bærer den, end vi umiddelbart regner med. Mangler du inspiration og gode råd til din nye frisure, eller vil du bare holde dig opdateret på sæsonens frisuretrends. Få inspiration til frisurer, håropsætninger og et sundt hår, så du kan få smukke lokker og følge med i de nyeste trends. Den korte frisure, pagen, er i hår til skuldrene grad vendt forhøjet blodtryk årsag tilbage, når bispebjerg hospital kønssygdomme kommer til frisuretrends. Særligt det mere pjuskede og rodede pagehår er hår til skuldrene lige nu.\nKræft i testiklerne Opdateret af Poul Christian Frimodt-Møller, smerter testikel i urinvejskirurgi. I mandens testikler dannes det mandlige kønshormon, som afgives direkte til blodet, og sædceller. Inde i bitestiklen smelter alle rørene efterhånden sammen til ét rør, sædlederen. Trods den tætte ridderudstyr og indbyrdes nære tilknytning er betændelsestilstande i testikler og bitestikler vidt forskellige. Den typiske betændelse i testiklen er en komplikation til virussygdommen fåresyge smerter testikel, men udvikles kun yderst sjældent hos børn. Hver tredje voksne, som får fåresyge med hævelse af ørespytkirtlen, udvikler også betændelsestilstand i den ene testikel eller meget sjældent begge testikler.\nGigt hjælpemidler - Ledsmerter kan reduceres med de rigtige redskaber. At leve med charmaine lago er hverdag for mere end Dette gør gigt til den mest udbredte kroniske sygdom i Danmark. En gigtsygdom kan ikke helbredes, men symptomerne kan behandles, og derudover kan du selv gøre meget for at få et godt liv med gigt. Læs med her og få gigt i fingrene hjælpemidler overblik over årsager og symptomer på de mest udbredte gigtsygdomme. Få også et indblik i den seneste forskning og få gode råd gigt i fingrene hjælpemidler, hvordan du selv kan gøre hverdagen med din gigtsygdom nemmere og sundere. Der findes flere end forskellige gigtsygdomme, hvor leddegigt og slidgigt er blandt de mest udbredte.\nKost og forhøjet blodtryk - Diætist Felding\n10 råd til at sænke dit blodtryk uden medicin Iblandt personer fortodol aldersgruppen år er antallet af personer med blodtryksproblemer endda endnu højere. Heldigvis er det både nemt at holde øje med sit blodtryk samt at forebygge og lindre forhøjet blodtryk via sin kost. Årsagen til forhøjet blodtryk er stadigt i de fleste tilfælde ukendt. Der er dog bred enighed om, at både vores gener og ikke mindst vores livsstil spiller en stor rolle for vores blodtryk. Her weekendophold grækenland årsagen oftest spores tilbage til tidligere sygdomme herunder blandt andet graviditet, nyre- og binyrelidelser.\nEr det farligt, at springe sin menstruation over 2 gange?? | simo.beskedne.com\nNu behøver kvinder ikke længere at have menstruation – Ekstra Bladet Min kæreste springer nogle gange menustrationen over ved bare at fortsætte på en ny pakke p-piller. Jeg ved der er mange piger der gør det fordi de ikke lige gider at have menustration. Jeg har spurgt hende og hun mener ikke der sker noget ved det, men er ikke sikker. Jeg er lidt bekymret og kunne godt tænke mig at vide hvad det gør ved kroppen og hvilke konsekvenser det kan få. Ødelægger det den præventive virkning eller gør det isninger i tænderne sådan, at hun kan få svært ved at få børn. Din kæreste er en høj flot pige på 23 år som anvender p-piller, og som hun tilsyneladende er godt tilfreds dermed.\nSådan får du en større penis | SE og HØR Jeg er en mand på 34 år som har et ønske om at få en større penis. Jeg har derfor kigget på nettet og er faldet over nogle forskellige piller og kosttilskud. Jeg har hørt, at indgreb på den ene eller anden måde på penis måske kan føre til rejsningsproblemer osv. Jeg er gift og har 2 børn, men har selvfølgelig ønsket om at kunne tilfredsstille min kone, mere end jeg måske kan i dag.\nPil (symbol) - Wikipedia, den frie encyklopædi\n[løst] Indsæt symbol (pil op eller ned) hvis celle = sand - Eksperten - Computerworld Det er heldigvis nemt at oprette en bruger: Det tager to minutter og du kan vælge at bruge pil ned symbol e-mail, Facebook eller Google som login. Log ind eller opret profil. Du kan også logge ind via nedenstående tjenester. Følg dette spørgsmål Opret Preview.\nFirestjernet show: Sikker, men overambitiøs Lasse Rimmer | BT Kendte - simo.beskedne.com Lasse Rimmer er Danmarks ubestridt klogeste komiker og har været med til det hele. Karrieren begyndte i stand-up, men hans vid og bid har ført ham vidt omkring og ofte ind i rollen som klog vært på tv og i radioen. I debuterede han som skuespiller i en hovedrolle i Ole Bornedals brutale spændingsfilm "Fri os fra det onde". Hans store styrke er evnen til at gribe en sjov idé penisattrap udvikle den i en overraskende retning. Lasse formår samtidig at formidle svært tilgængelige emner, så man ikke alene forstår dem men også griner af dem.\nBlodtryk i ankler og tæer - Hospitalsenhed Midt Denne mail er ikke sikker. Din mail bør derfor ikke indeholde personfølsomme oplysninger. Du forsøger muligvis at få adgang til dette websted distalt blodtryksmåling en sikret browser på serveren. Aktivér scripts, distalt blodtryksmåling genindlæs siden. Mere om For sundhedsfaglige For sundhedsfaglige For praktiserende læger.\nCopyright © Legal Disclaimer: This website is Affiliated with Different Companies. We may receive a Compensation from some of the Companies whose Products are presented on our Website. 2015-2018 Anklaget simo.beskedne.com


People get into it for the money, but they stay with it for love - PDF\nPeople get into it for the money, but they stay with it for love\nDownload "People get into it for the money, but they stay with it for love"\n2 People get into it for the money, but they stay with it for love - Anya Karmanetz\n3 LÆSEVEJLEDNING I nærværende speciale dykker vi ned i det interessante og nutidige fænomen collaborative consumption og stiller skarpt på den helt nystartede virksomhed Dinnersurfer. Vi har skrevet et indholdsrigt speciale, som hovedsageligt beskæftiger sig med virksomhedsbranding og nye forbrugertendenser. De forskellige nuancer inden for de to lejre vil blive udfoldet og udfordret. Da vi i specialet jonglerer med mange forskellige ord og begreber, som både optræder inden for kommunikation og sociologi, og som adskiller sig ved nuanceforskelle, har vi fundet det nødvendigt at vedlægge en ord- og begrebsafklaring (Bilag 1), som kan hjælpe læseren til at begå sig i disse forskellige termer. Vi har derudover vedlagt en USB-nøgle, som indeholder dele af vores selvstændige empiri i form af fire interviews. Denne nøgle findes bagerst i specialet og kan med fordel aflyttes inden specialet læses. Specialet henvender sig primært til andre kommunikationsinteresserede, som brænder for det strategiske arbejde med corporate branding, men ligeledes til virksomheder, der søger inspiration til at arbejde strategisk med deres virksomhedsidentitet. Til trods for at specialet tager udgangspunkt i en konkret case, vil det ligeledes kunne bidrage med et interessant indblik i, hvordan virksomheder, der ikke bygger på en collaborative consumption forretningsmodel, fordelagtig kan reflektere over elementer ved deres egen brandingstrategi. Vi har i specialet holdt sproget i en akademisk tone - dog med et kreativt og legende aftryk, da det er et udtryk for, hvordan vi mestrer faget Kommunikation. Vi ønsker dig en rigtig god fornøjelse!\n4 INDHOLD 1. INDLEDNING 5 2. PROJEKTDESIGN CASEBESKRIVELSE SOCIALKONSTRUKTIVISTISKE REFLEKSIONER METODE FØRSTE FASE: ET SAMMENSAT TEORIAPPARAT ANDEN FASE: DEN EMPIRISKE ANALYSE DISKUSSION TREDJE FASE: STRATEGIUDVIKLING KRITISKE REFLEKSIONER KONKLUSION PERSPEKTIVERING LITTERATURLISTE 184\n6 We are living as if we have an extra planet at our disposal. We are using 50 percent more resources than the Earth can provide, and unless we change course that number will grow very fast by 2030, even two planets will not be enough. (Leape, 2012:1). Sådan lyder generaldirektøren for Verdensnaturfonden Jim Leapes dommedagsprofeti, når han i Living Planet Report 2012 sætter måden at leve og forbruge på i dag i et kritisk perspektiv. I takt med at vi lever i et informationssamfund, hvor viden og teknologi er nået et meget højt udviklingsniveau primært på grund af digitaliseringen og nye kommunikationsmuligheder, øges både kompleksiteten og informationsstrømmene i samfundet. (Andersen & Kaspersen, 2007:464). Denne udvikling har fået os til at reflektere over, hvordan vi som individer lever og forbruger. Grunden til, at vi i disse år begynder at tage aktiv og kritisk stilling til vores forbrugsadfærd, skyldes hovedsageligt den voksende forståelse for klodens sårbarhed, mener forskere på området. (Artikel 1). Klimaforandringer, CO2-udslip og ressourcespild har været skurkene i diverse skræmmekampagner og de øverste punkter på verdenens dagsorden. Dette har bevirket, at en økonomisk ansvarlighed, ressourcebevidsthed og bæredygtighed er blevet pejlemærker for, hvorfor at kvalmen over de seneste årtiers forbrugsfest har sat ind netop nu. (Artikel 1). Konsekvensernes alvor har stadfæstet sig i vores forbrugssamvittighed, og interessen for at finde vej ud af denne forbrugstrance og rette blikket mod nye muligheder er stor. Claus Kjeldsen, som er administrerende direktør på Institut for Fremtidsforskning, beskriver i det følgende et nyt og mere ansvarsbevidst forbrugsmønster, som efterhånden har vundet indpas rundt omkring i de danske dagligstuer: Vi er som forbrugere på den ene side blevet mere omkostningsbevidste. Men da vi på den anden side fortsat har et stort behov for at kunne brande os selv gennem produkter, services og oplevelser, har vi været nødt til at opfinde nye måder at skaffe os adgang til tingene på med en ny valuta. Og det er altså blevet ved at dele, låne og leje frem for at eje. (Artikel 2). 6\n7 Dette socialøkonomiske fænomen, som her bliver fremhævet, kan ses som en kritisk kommentar til samfundets hidtidige overforbrug. Collaborative consumption, som dette fænomen blandt andet er blevet døbt, så for første gang dagens lys for 15 år siden i USA og bunder i et radikalt værdiskifte i forbrugstankegangen. (Artikel 3). Førhen var der høj social status i at eje, især materielle ting, hvilket førte den hæmningsløse køb-og-smidvæk kultur med sig, som har kendetegnet forbruget de sidste tre årtier. Nu er værdien af ejerskabet for nogen så småt falmet og erstattes med ønsket om at nedbringe forbruget gennem fælleseje, hvor dét at dele og leje services, ydelser og ting er blevet den bærende værdi. (Artikel 2). Collaborative consumption anses ikke blot som en midlertidig succeshistorie om lyset for enden af den kulsorte, økonomiske tunnel, eller en døgnflue som forsvinder igen, men derimod en del af en voksende bevægelse med millioner af tilhængere fra alle verdens hjørner. (Botsman & Rogers, 2010:xi). Men hvad rummer dette fænomen collaborative consumption egentlig? Og hvor efterlader dette nye forbrugsmønster virksomhederne og den traditionelle virksomhedskommunikation henne, hvis parolen lyder Hvorfor købe og eje, hvis man kan låne og leje? Vil det betyde, at fremtidens brands i takt med collaborative consumptions indtog mister deres værdi? Det vrimler med nye buzzwords hos de kommunikative talerør, der konstant er på jagt efter den nyeste opskrift på det succesfulde brand. At have fingeren på pulsen og at kunne beherske de nyeste tendenser inden for kommunikation og branding er utvivlsomt en fordel i kapløbet om at blive et (for)førende brand. For at bibeholde den gule førertrøje skal en større strategisk og indsigtsfuld slagplan planlægges. I takt med at internettet og kommunikationsteknologiens udbredelse i høj grad har ændret måden, vi kommunikerer og indgår i relationer, stilles der stadigt højere krav til virksomhedernes brandingstrategier. De sociale mediers fremvækst har resulteret i en øget gennemsigtighed på markedet, hvilket medfører, at de i forvejen selektive og kritiske forbrugere forventer, at produktet opfylder lige præcis deres behov. Og det i sig selv er i virkeligheden heller ikke nogen garanti for at blive det foretrukne brand. Brandingstrategierne bevæger sig langt udover blot at fremhæve de synlige kvaliteter ved produktet i kampen om at få forbrugeren til at vælge netop deres brand fremfor konkurrentens, som sælger en tilsvarende vare. Så hvad er det i virkeligheden for nogle forbruger- og kommunikationsmæssige udfordringer, som virksomhederne står ansigt til ansigt over for? Hvordan differentierer et brand sig? Der findes næppe et entydigt svar 7\n8 på disse spørgsmål, men de danner rammen og inspirationsgrundlaget for vores kurs i nærværende speciale. Vores undrende blik er rettet mod forbrugeradfærd og nyere kommunikationstiltag, der fokuserer på en undersøgelse af, hvordan filosofien bag collaborative consumption kan udnyttes som et strategisk redskab med et kommunikativt sigte. Spørgsmålet er, hvordan disse teorier og begreber kan forenes i den mest fordelagtige kombination for at imødekomme de forventninger og præmisser, der gør sig gældende inden for virksomhedskommunikation. Én ting er at have et unikt eller spændende brand, men hvordan udnytter man brandets kommunikationsmæssige potentiale og virkemidlernes logik i et strategisk perspektiv, så man tilvejebringer en effektiv og målrettet brandingstrategi? Hvordan indfanger man den kompleksitet, der uundgåeligt befinder sig i vores forbruger- og kommunikationslandskab? I dette speciale ønsker vi at anskueliggøre nogle generelle tendenser inden for vores genstandsfelt og tilnærme os en dybere forståelse for de branding- og kommunikationsmæssige perspektiver og strukturer, som vil danne fundament for dels at kunne bidrage til forskningslitteraturen men i ligeså høj grad til erhvervslivet. Derfor vil specialets problemstilling være opdelt i to, hvor vi vil besvare første del på et generelt og teoretisk plan, og anden del vil vi besvare ved anvendelse af et praktisk eksempel i form af konceptet Dinnersurfer : 8\n9 1.1 PROBLEMFORMULERING 1. Hvordan kan virksomheder baseret på en collaborative consumption-forretningsmodel fordelagtigt anvende filosofien bag fænomenet i et aktuelt branding- og kommunikations-perspektiv? 2. Og hvordan kan der med kendskab til målgruppens værdier og holdninger udvikles en fællesskabende og værdifuld corporate brandingstrategi for Dinnersurfer? For at give et kvalificeret svar på problemformuleringen arbejder vi ud fra følgende undersøgelsesspørgsmål. Den første del: Hvordan ser markedet og forbrugerne ud i dag (tendenser og forbrugeradfærd)? Hvad er collaborative consumption? Hvilke muligheder og begrænsninger er der ved collaborative consumption? Hvilke udvalgte, aktuelle teorier og begreber inden for branding er anvendelige, og hvordan ser de ud? Hvordan kan disse fordelagtigt anvendes i forbindelse med collaborative consumption? Den anden del: Hvad er Dinnersurfers virksomhedsidentitet? Hvilke konkurrenter er relevante for Dinnersurfer? Hvad er målgruppens værdier og holdninger? Hvilke gaps er der mellem Dinnersurfer og målgruppens forståelse af Dinnersurfers corporate brand? Med afsæt i konklusionen fra første del af problemformuleringen, samt Dinnersurfers identitet, hvordan skal de strategiske overvejelser i udviklingen af Dinnersurfers overordnede corporate brandingstrategi udformes? 9\n10 1.1.1 UDDYBNING AF PROBLEMFORMULERING Denne uddybning har til formål at klarlægge, hvilke betydninger vi tillægger tre valgte ord, der indgår i problemformuleringen, og som vi mener, kan have flertydige definitioner. De omtalte ord er filosofien, værdier og holdninger. Med collaborative consumptions filosofi mener vi de grundtanker, syn og principper, som er forudsætningerne for fænomenets eksistens. Målgruppens værdier kommer til udtryk via grundargumenter for målgruppens holdninger og forudsætter normative forståelser. De kan også komme til udtryk ved fremhævninger af bestemte karakteristika og orienteringer ved begreber. Målgruppens holdninger er de subjektive meninger, de har til bestemte begreber. Disse holdninger vil være til forhandling og omskiftelige alt efter den sociale kontekst. 10\n11 2 PROJEKTDESIGN 11\n13 3 CASEBESKRIVELSE 13\n14 Et af specialets omdrejningspunkter er Dinnersurfer. Det forestående afsnit vil give et kort og præcist indblik i, hvad Dinnersurfer som koncept omhandler. En mere dybdegående introduktion til virksomheden vil finde sted under virksomhedsanalysen i specialets anden fase. Dinnersurfer er en online platform for private personer, der har mulighed for at købe og sælge hjemmelavede madretter. Portalen Dinnersurfer.com stod klar i starten af årsskiftet 2014 og gør det muligt for brugere at købe et sundt og billigt alternativ til take away mad eller supermarkedernes masseproducerede færdigretter. Initiativet skal mindske madspil ved at reducere overskydende madportioner, og samtidig bidrager det positivt til økonomien i hustandes madbudgetter. Man har som medlem af Dinnersurfer mulighed for at lave en profil som kok, der indeholder erfaringsbeskrivelser, personlige anmeldelser, billeder af kokken selv og madretterne, vedkommende laver. Det er også muligt kun at være køber og bruge den geografiske søgefunktion, der finder madretter i nabolaget. Kokken bestemmer selv prisen på madretten, som kan variere, men typisk er sat til 30 kroner per portion. Udvekslingen af penge og mad aftaler køber og kok internt og foregår typisk ved afhentning af retten i kokkens hjem. Det er gratis at være medlem, og virksomheden har indtil videre ikke nogen indtægtskilder, hvilket også er med til at indikere, at projektet er nyt og stadig i gang med at tage form. (Interview 1, Web 1). I februar 2014, et par måneder efter virksomhedens opstart, indgik vi som forskere et samarbejde med Dinnersurfer, som yderligere vil blive udfoldet i metodeafsnittet. (jf. Vores rolle som forskere i specialet). 14\n15 4 SOCIALKONSTRUKTIVISTISKE 15 REFLEKSIONER\n16 Det følgende afsnit har til formål at fremføre vores videnskabsteoretiske overvejelser og positionering i forbindelse med nærværende speciale. Det er ikke hensigten at frembringe en længere redegørelse af socialkonstruktivismens genealogi eller inddrage alle dens forskellige afskygninger. Snarere er intentionen at give læseren indsigt i, på hvilken måde og med hvilke forudsætninger vi i dette speciale iagttager vores genstandsfelt. Vi indtager et socialkonstruktivistisk perspektiv med fokus på den symbolske interaktionisme, hvortil: den sociale virkelighed, relationer, sociale konventioner og det kritiske vil blive relevante omdrejningspunkter for det undersøgte. Socialkonstruktivismen har ikke nogen entydig urkilde, og svaret, på hvem der grundlagde den, afhænger af i hvilken samfundsvidenskabelig disciplin, man spørger (Esmark et al., 2005:15). Inden for hverdagssociologien og kultursociologien har George Herbert Mead og senere Herbert Blumer været forgangsmænd for den symbolske interaktionisme, hvorfor vi ligeledes har hentet inspiration fra danske forfattere 1, der bygger på disse to herres videnskabsteoretiske betragtninger. Dette afsnit vil både beskrive perspektiver på socialkonstruktivismen som en samlet videnskabsteori, men samtidig have et skærpet blik for det interaktionistiske perspektiv i specialet. 4.1 DEN SOCIALE VIRKELIGHED Socialkonstruktivismen bygger på den grundlæggende pointe om, at virkeligheden er et socialt konstrueret fænomen (Esmark et al., 2005:16). Erkendelsesinteressen ligger i denne tradition derfor i at undersøge, hvordan det sociale konstrueres og skaber sig selv både på et mikro- og et makrosociologisk niveau. Socialkonstruktivismen gør op med den logisk-empiriske tradition, som blandt andet kendetegner en positivistisk tilgang og læser forholdet mellem struktur og aktør på en radikal anderledes måde. Forholdet mellem struktur og aktør beskrives af Esmark et al. på følgende måde: ( ) socialkonstruktivismen [tematiserer] den sociale virkelighed som et forhold mellem muliggørende og begrænsende strukturer og refleksive subjekter, der kan både undvige og ændre strukturer. (Esmark et al. 2005:10). Hvor den logisk-empiriske tradition ikke tillægger anliggender som refleksivitet, autonomi, agency større betydning, anser socialkonstruktivismen disse forhold som uomgængelige i den sociale virkelighed. (Esmark et al. 2005:10). 1 Søren Barlebo Wenneberg (2002), Anders Esmark, Carsten Bagge Laustsen & Niels Åkerstrøm Andersen (2005) og Margaretha Järvinen (2005) 16\n17 4.2 RELATIONER OG SOCIALE KONVENTIONER Inden for socialkonstruktivismen er et analytisk fokus den sociale interaktion, der foregår mellem mennesker, samt den virkelighed der konstrueres i processen. (Wenneberg, 2000:23). Individets bevidsthed og individets selv bliver skabt gennem social interaktion og deres virkelighed bliver konstrueret ud fra sociale sammenhænge. Individet betragtes ud fra et socialkonstruktivistisk udgangspunkt som et grundlæggende socialt væsen, hvis handlinger, meninger og selvopfattelse derfor nødvendigvis skal analyseres i henhold til deres kontekstafhængighed. (Wenneberg, 2000:72). For at opnå en fyldestgørende forståelse af den sociale virkelighed, som er konstituerende for et bestemt genstandsfelt, skal det interaktionistiske perspektiv inddrages. Her bliver det relevant at undersøge de relationelle forhold og de sociale konventioner, som er fremtrædende i relationen det er altså de mellemmenneskelige forhold, som er i fokus. Den sociale virkelighed består hverken af objekter eller af subjekter i sig selv, men af mening. Socialkonstruktivismen vil for så vidt ikke afvise, at objekter (fysiske genstande) og subjekter (tanker, bevidsthed) ontologisk set eksisterer i sig selv. Pointen er blot, at objekter og subjekter i sig selv bogstavelig talt er meningsløse. Objekters og subjekters mening er altid resultatet af relationer og ikke objektet og subjektet i sig selv. (Esmark et al., 2005:17). I disse relationer eksisterer der nogle sociale regler for interaktion mellem subjekter eller mellem subjekter og objekter, som forudsætter og konstruerer den sociale virkelighed. (Esmark et al., 2005:19). Disse regler kaldes for sociale konventioner og beskriver det meningsindhold, som knytter sig til relationen, som blandt andet kan betragtes som; kultur, værdier, viden, institutioner, ritualer, normer og logikker. (Esmark et al., 2005:19). Her bliver socialt betingede årsager forklaret som alment gyldige love. På denne måde forekommer det sagte umiddelbart naturligt for alle, som accepterer de love, som egentlig er socialt og kulturelt konstruerede. (Wenneberg, 2000:72). Vores speciales første del søger at komme bagom fænomenet collaborative consumption og finde ud af, hvad den bærende filosofi er. Vi er opmærksomme på, at fænomenet er social konstrueret, underlagt bestemte samfundsstrukturer og tillagt forskellige meninger og betydninger. Navnet i sig selv afslører nogle af de sociale konventioner, som vi som 17\n18 forskere skal være opmærksomme på. Et kollaborerende forbrug kan tænkes at være socialt konstrueret ud fra en iboende forudsætning om, at de individer, som dette fænomen tiltrækker, skal være villige til at dele. Heri ligger et slags menneskesyn og en fælleskabstankegang, som medfører normative regler om, hvad moralsk korrekt forbrug er. Dette kunne for eksempel medføre et positivt syn på at skulle undgå ressourcespild, overforbrug og i stedet gå ind for bæredygtighed. Wenneberg påpeger i denne sammenhæng, at forståelser er kulturelt påvirkede, og at man skal udfordre naturlighederne ved at undersøge de bagvedliggende faktiske mekanismer og sammenhænge for at forstå sit genstandsfelt. (Wenneberg, 2000:7). Derudover er vi interesserede i at afdække det meningsindhold, som knytter sig til den potentielle målgruppes værdier og holdninger for videre at kunne svare på specialets anden del. Det er derfor vigtigt og i tråd med vores socialkonstruktivistiske udgangspunkt at have fokus på interaktionen og det relationelle i genstandsfeltet. 4.3 DET KRITISKE Vi finder ydermere den socialkonstruktivistiske tilgang relevant for nærværende speciale, idet vi er interesserede i at forstå de normative logikker, som eksisterer i sociale konstruktioner, hvad end det er filosofien bag collaborative consumption eller målgruppens meningsskabelse. Sådanne konstruktioner vil ofte danne baggrund for en ureflekteret praksis, hvortil socialkonstruktivismen tilbyder et kritisk perspektiv. (Esmark et al., 2005:24). Vi ønsker at problematisere selvfølgeligheder og tydeligøre strategierne bag konstruktionen af den sociale virkelighed for netop at kunne fremhæve, at det virkelige er et produkt af menneskelig praksis. Ved at forholde sig kritisk over for naturligheder og common senses kan man som forsker udfordre de tillagte betydninger. (Wenneberg, 2000:7). Vi er bevidste om, at vi med dette videnskabsteoretiske ståsted ikke kommer frem til en endegyldig, generaliserbar sandhed, da analyseobjektet betragtes som et flydende, foranderligt og flertydigt fænomen, som yderligere formes og påvirkes i mødet med forskeren. Disse socialkonstruktivistiske tanker vil gennemsyre vores fremgangsmåde, syn og hele specialet, der påvirker resultaterne i samme retning. I det følgende vil vi udfolde vores egne forståelser om begrebet kommunikation. 18\n19 4.4 VORES SYN PÅ KOMMUNIKATION Da specialets omdrejningspunkt er kommunikation, finder vi det væsentlig at redegøre for måden, hvorpå vi opfatter kommunikation i henhold til vores videnskabsteoretiske ståsted. Vi vil derfor kort forklare, hvordan vores kommunikationsopfattelse er i overensstemmelse med det socialkonstruktivistiske syn, vi har i nærværende speciale, og hvordan dette kommer til udtryk i måden, vi arbejder med kommunikation på. Traditionelt set findes der to hovedparadigmer inden for kommunikationsteori: transmissionsparadigmet og interaktionsparadigmet. (Frandsen et al., 2009:34). Transmissionsparadigmet er den klassiske tilgang til kommunikation. Denne indbefatter de traditionelle kanyle-teorier, hvor kommunikationssituationen anses som en transmission fra afsender til modtager, hvor et ønsket budskab transmitteres fra A til B. Her er fokus på at videregive et bestemt budskab fra afsender til den rette modtager. Inden for dette paradigme tages der udelukkende udgangspunkt i afsenderen, og modtageren anses som passiv og uden indflydelse på budskabet. (Frandsen et al., 2009:35). Interaktionsparadigmet derimod, fokuserer på modtagerens reception af det kommunikerede og anser kommunikationsprocessen som et dialogisk sammenspil mellem afsender og modtager, hvor modtageren har en betydningsfuld rolle. Der tages derudover i det humanistiske paradigme højde for både kulturelle og kontekstuelle forskelle samt sproglige og visuelle dimensioner af kommunikationen. (Frandsen et al., 2009:36). I nærværende speciale anser vi kommunikation som socialt konstrueret og som noget, der skabes i samspil mellem afsender og modtager, hvilket placerer os inden for interaktionsparadigmet. Da socialkonstruktivismen arbejder ud fra den forståelse, at viden og mening konstrueres gennem sociale interaktioner, anser vi dermed også kommunikation som et tovejs begreb. Tilblivelsen og resultatet af kommunikation ser vi derfor som noget, afsender og modtager i fællesskab skaber og er en del af. Dette betyder ligeledes, at vi altid er af den opfattelse, at det er en nødvendighed at tage udgangspunkt i sin målgruppe, når man som virksomhed skal skabe succesfuld kommunikation, hvilket afspejler sig i vores metodiske fremgangsmåde og undersøgelse af genstandsfeltet. Vi vil i det følgende skabe klarhed for læseren over de metodiske 19\n20 refleksioner og overvejelser, vi har haft i forbindelse med indsamling, formatering og behandling af vores teori og empiri. 20\n21 5 METODE 21\n22 I det følgende afsnit argumenterer vi for hvilke teoretiske metodiske og analytiske overvejelser og beslutninger, der tilsammen udgør specialets undersøgelsesdesign og metode. Dette gør vi med henblik på at anskueliggøre, hvordan den valgte fremgangsmåde og kombinationen af forskellige teoriske, metodiske og analytiske teknikker tilsammen danner et validt grundlag, der sikrer en reflekteret og klar besvarelse af specialets problemstilling. (Andersen, 2013:99). Her er der tale om et enkelt afgrænset, empirisk og selvkonstrueret undersøgelsesfelt, som vi analyserer i sin kontekstafhængige helhed. Specialets formål er således at undersøge fænomenet collaborative consumption og de strategiske kommunikationsperspektiver og muligheder, der eksisterer i forholdet mellem fænomenet og den nystartede, danske virksomhed Dinnersurfer. Specialets metodiske undersøgelsesdesign betegner vi derfor som et kvalitativt, empirisk casestudie. 5.1 CASESTUDIET SOM RAMMEN Casestudiet som metode er grundlæggende en induktiv fremgangsmåde i sin vidensproduktion, hvorfor selve designet af undersøgelsen ligeledes bestemmes ud fra, hvilke forskningsspørgsmål som skal besvares. (Andersen, 2013:111, Thisted, 2010:202). Den induktive metode afspejles ved, at der foretages undersøgelser af konkrete teoretiske og empiriske kilder, men uden at der på forhånd er opstillet hypoteser, som skal be- eller afkræftes, da dette ikke er i overensstemmelse med vores socialkonstruktivistiske perspektiv, hvilket vil blive uddybet i det følgende afsnit. Ifølge Robert Yin (1994) findes der fire grundtyper af casestudier, som har hver deres metodiske karakter. (Yin, 1994:34). Med udgangspunkt i specialets problemstilling og den selvvalgte case vælges grundtypen som af Yin kaldes single-case, indlejret design. Denne grundtype undersøger en enkel case, men hvor en undersøgelse af flere indlejrede analyseenheder i og om casen kræves undersøgt, før en kvalificeret afklaring af de stillede forskningsspørgsmål kan opnås. (Thisted, 2010:207). Det understreges yderligere, at det er med til at styrke validiteten af en undersøgelses resultater, hvis ( ) alle betydningsfulde dele i den overordnede sammenhæng bliver repræsenteret med data, som kan siges at være dækkende for de analyseenheder, som casen består af. (Thisted, 2010:208). Denne fremgangsmåde har vi ligeledes forsøgt at efterstræbe, da specialets problemformulering rummer mange forhold, som forudsætter, at en analyse af 22\n23 de enkelte dele bliver udfoldet, før en fyldestgørende besvarelse af hele problemformuleringen kan finde sted. I forsøget på at præcisere denne pointe kan vi tage udgangspunkt i udviklingen af en corporate brandingstrategi. For at finde frem til hvordan vi bedst muligt udvikler denne, er det nødvendigt først at forstå det allerede eksisterende corporate brand som en social konstruktion. Dette gøres ved at undersøge de kulturelle og sociale konstruktioner, som er konstituerende for brandet, for dernæst at kunne analysere os frem til den rette strategi. Det er derfor nødvendigt for os at gå et par skridt baglæns, før vi kan komme frem mod en samlet forståelse. Det er i denne sammenhæng, at casestudiet som undersøgelsesdesign stemmer godt overens med specialets ambitionsniveau, fordi denne selvstændige konstruktion af casen sikrer en dybdegående forståelse af sammenhængene mellem de valgte analyseenheder. (Thisted, 2010:211). Illustreret som et puslespil og i tråd med vores valg af casestudiet, skal alle de fragmenterede brikker først studeres og analyseres hver især, lægges i orden og så til sidst sættes sammen, så de danner et helhedsbillede. Eftersom specialet består af flere selvstændige og afgørende analyseenheder, som både fordrer forskellige teoretiske bidrag, indsamlingsteknikker og analysestrategier, der munder ud i hver deres tematiske fokus, er det vigtigt med en klar struktur, som vi vil klargøre for læseren i det følgende afsnit. 5.2 SPECIALETS ANALYSESTRATEGI OG STRUKTUR Fordi det kvalitative paradigme i et socialkonstruktivistisk perspektiv ikke foreskriver, at resultaterne skal passe ind i skræddersyede indsamlingsmodeller, bliver der ligeledes mulighed for en mangfoldig brug af datakilder. Dette udgør måden, hvorpå genstandsfeltet undersøges til et selvstændigt greb. (Esmark et al., 2005:14). Specialets genstandsfelt studeres derfor ved hjælp af en sammensætning af forskellige teoretiske perspektiver og empiriske undersøgelser inden for den kvalitative forskningsmetode. Inden vi gennemgår, hvordan specialet konkret er gået frem i forhold til at undersøge den pågældende problemstilling, finder vi det nævneværdigt kort at opridse, hvordan forholdet mellem teori og empiri betragtes inden for en socialkonstruktivistisk analysestrategi. 23\n24 Socialkonstruktivismen gør op med den logisk-empirisk traditions opfattelse af forholdet mellem teori og empiri som to skarpt adskilte størrelser. At teori refererer til hypoteser, som testes på empiriske forhold, er som tidligere nævnt (jf. Casestudiet som rammen) i direkte modstrid med et socialkonstruktivistisk analysestrategisk udgangspunkt, som hævder ( ) at den sociale virkelighed aldrig er organiseret i entydige årsager eller effekter. (Esmark et al, 2005:10). Disse må altid må forklares i forhold til hinandens kontekst. (Esmark et al, 2005:10). Det problematiske ved at antage, at teori og empiri er uafhængige størrelser er, at alle de socialt konstruerede forhold som i vores optik (jf. Socialkonstruktivistiske refleksioner) har betydning for den sociale virkelighed, ikke tillægges nogen værdi i den logisk-empiriske tradition, hvor virkelighed er, som den er - uafhængig af teorien. (Esmark et al. 2005:10). I specialet arbejder vi med et udsnit af en social virkelighed, som er konstrueret af os som forskere ved at sammensætte og anvende bestemte iagttagelsesledende begreber, som indsnævrer, hvad vi undersøger, og hvordan vi gør det. Vi ønsker i nærværende speciale at undersøge de sociale processer og praksisser, som har relevans i forhold til vores problemformulering og analysens anlagte teoretiske perspektiv. Vi arbejder med et overordnet analysebærende begreb, collaborative consumption, der bliver udfoldet ved at introducere en række tilknyttede og relevante begreber, som skal give os indsigt i, hvordan filosofien bag fænomenet kan anvendes i strategisk virksomhedsbranding. På denne måde konstrueres et særligt udsnit af den sociale virkelighed, som har til formål at sammenstykke et helhedsbillede ud fra de forskellige valgte analyseenheder. At specialets problemformulering er todelt, afspejles ligeledes i måden, hvorpå genstandsfeltet udforskes. I det følgende vil en gennemgang af specialets tre faser forekomme, at give læseren et overblik over specialets fremgangsmåde FØRSTE FASE: ET SAMMENSAT TEORIAPPARAT Argumentationsrækken i første del af problemformuleringen, Hvordan kan virksomheder baseret på en collaborative consumption-forretningsmodel fordelagtigt anvende filosofien bag fænomenet i et aktuelt branding- og kommunikationsperspektiv?, er primært teoretisk funderet, da det analysebærende fænomen collaborative consumption ønskes undersøgt inden for en teoretisk sociologisk 24\n25 referenceramme for derefter at kunne afdække filosofien bag fænomenet, der videre skal bruges som et analytisk begreb i en kommunikationsmæssig sammenhæng. Først skal konteksten for fænomenet collaborative consumption afdækkes, da et fænomens betydning ikke er en uafhængig størrelse, som kan afdækkes i sig selv. (Järvinen, 2005:12). Derfor er det relevant at kigge på den kontekst, som omgiver fænomenet og forstå de sociale konstruktioner og konventioner, som vi kan analysere os frem til i fænomenets betydning. Dernæst skal collaborative consumption som fænomen udfoldes, og filosofien bag fænomenet skal udforskes ud fra en række sociale og kulturelle analysebærende begreber. Slutteligt vil vi skabe et indblik i, hvordan virksomheder, der baserer sig på en collaborative consumption-forretningsmodel, fordelagtigt kan anvende filosofien bag fænomenet i et kommunikativt sigte ANDEN FASE: DEN EMPIRISKE ANALYSE Omvendt vil argumentationsrækken i anden del af problemformuleringen, Og hvordan kan der med kendskab til målgruppens værdier og holdninger udvikles en fællesskabende og værdifuld corporate brandingstrategi for Dinnersurfer?, primært være empirisk funderet i forskellige kvalitative indsamlingsteknikker. Her ønsker vi at opnå en forståelse af analyseenheden Dinnersurfer som corporate brand, hvor de placerer sig på markedet, og hvem deres målgruppe er. Her har vi fokus på det relationelle og de sociale konventioner, der gør sig gældende internt i virksomheden og i målgruppen. Vi har altså i første fase konstrueret et teoretisk perspektiv, som empirien i anden fase vil blive analyseret ud fra. På denne måde trækkes de teoretiske konklusioner med ned i de forskellige indlejrede analyseenheder i anden del, hvorfra teorien bliver anvendt på den indsamlede empiri, og hvorigennem vi kan skabe nye forståelser. Dette kobler teori og empiri sammen som to uafhængige størrelser. På den måde vil de betragtninger, som den teoretiske analyse i specialet første fase konkluderer, igen bliver genstand for analyse i anden fase af specialet TREDJE FASE: STRATEGIUDVIKLING De to første faser danner på den måde grundlag for det strategiske og praktiske arbejde med Dinnersurfers virksomhedsbranding, hvilket binder specialet sammen i en mere strategisk fase, hvor de samlede analytiske pointer udmønter sig i en corporate 25


Limstifter - Billige Limstifter til Papir & Karton - Rito.dk\nLimstifter husker du sikkert fra din egen eller dine børns barndom, og mange danskere har en indtørret limstift liggende i skuffen. De er nemlig helt fantastiske at anvende, når du laver kreative projekter - og så er de ovenikøbet helt ufarlige.\nHos os kan du få billige limstifter til alle dine limebehov.\nLimstiften har mange fordele\nVi mennesker har altid haft brug for en form for lim, og selv urmennesket limede i Italien sten fast til træpinde for at lave spyd. Den gang bestod limen af tjære fra birketræets bark. I dag har vi adgang til mange forskellige slags lim, der alle kan holde to overflader fast sammen. Lim er nødvendigt i mange kreative projekter, men limstifter har altså en række fordele, når man sammenligner med andre typer af lim.\n- Limen tørrer helt klart op, så det ikke ødelægger dine projekter.\n- Den praktiske indpakning gør stiften af lim nem at anvende.\n- Til forskel fra mere kradse limtyper, så er limstifter helt ufarlige for børn.\n- Limen tørrer hurtigt, så du kan komme videre med dine projekter.\nDer er altså mange gode grunde til, at limstiften er fast inventar i institutioner, skoler og hjemmet.\nEn nem og hurtig løsning med limstiften\nI farten er en limstift helt fantastisk. De er nemlig foruden en nem løsning også en billig løsning, hvis du skal bruge lim nu og her. Skal du lave et hurtigt fødselsdagskort eller klippe kravlenisser, så er limstiften perfekt til at holde sammen på alting. Med en kort tørretid kan du også hurtigt arbejde videre, når du er blevet inspireret til kreative projekter.\nLimstifter er uundværlige til børnenes kreative projekter\nNår børn og barnlige sjæle skal udfolde deres kreative evner med papir eller karton, er en limstift uundværlige. De er ganske ufarlige at anvende for de små, så du ikke behøver skulle holde øje med dem, mens de udfolder sig.\nLimen kan let vaskes af hænder og overflader, hvis der bliver limet lidt ved siden af. Desuden gør den praktiske indpakning limstifterne nemme at bruge, fordi stiften kan justeres, så der kun kommer den rette mængde på papiret.\nAnvend limstifter til den dramatiske makeup\nLimstiften har også andre anvendelsesmuligheder end blot karton, papir og pap. I makeup-verdenen anvendes limstifter til at lim øjenbryn op, hvis man vil tegne nye bryn til et fedt kostume eller en vild aften. Dette trick har dragqueens i første omgang brugt på scenen, men det har siden spredt sig.\nVed at lime brynene på plads kan du få en plan overflade at male nye øjenbryn, uden at man kan se dine egne gennem makeuppen. Da limen er ganske ufarlig at få på huden, kan du derfor trygt anvende vores limstifter til at lime bryn på plads.\nHusk en ekstra, hvis du alligevel mangler\nVi forhandler billige limstifter både i små og store mængder, så du kan nøjes med det antal, du lige har brug for. Limstifter er dog altid gode at have på lager, og køber du flere, får du limstifterne til en god pris.\nSå husk en ekstra, nu du alligevel skal have nye billige limstifter hos os.\nFør: 498,00 DKK 458,00 DKK\n1 219,00 DKK\nFør: 1 749,00 DKK 1 599,00 DKK\nFør: 499,00 DKK 478,00 DKK


Fridlevs Designfællesskab inviterer interessede på skovtur! – Almenr Bofællesskaber\nFridlevs Designfællesskab inviterede for nylig hinanden og en stor flok interesserede på skovtur i Bidstrup Skovene. Et smukt arrangement af Fridlev'ere for Fridlev'ere :)\nHer følger et lille indblik fra dagen, som bød på madpakker, termokaffe, badetur og snobrød. Til de nysgerrige kan vi løfte sløret for, at der ligger flere åbne arrangementer i støbeskeen, så følg med på facebook-siden her.\nFridlevs Designfællesskab består lige nu af 19 skønne voksne og 5 herlige unger. De engagerede beboere er en blandet flok af aktive 50+'ere, små og store børnefamilier og par uden børn. Der er stadig plads til flere i bofællesskabet og netop derfor arrangeres der løbende arrangementer, hvor nysgerrige kan dukke op og "smage" lidt på fællesskabet.\nEr du interesseret i at høre mere om Fridlev, så skriv til mie@almenr.dk eller følg med på facebook siden her!


Assertionstræning - TEKNIQ kursus - Tilmeld dig her\nDeltagerne bliver i stand til at kommunikere mere frit i pressede situationer og får en oplevelse af, at de med små adfærdsændringer kan styre en samtale i en positiv retning, opnå større anerkendelse og øget selvtillid. Hvem bør deltage? Kurset er åbent for alle, der har lyst til at arbejde med personlig udvikling og styrke selvværdet. Kursusindhold Gennemslagskraft ved hjælp af assertiv adfærd\nDen assertive udtryksform i ord og handling Teknikkerne i assertiv adfærd Sådan tackles en vanskelig modstander Hop ud af flinkeskolen og sig fra på den gode måde Ligeværdig og respektfuld kommunikation.\nKurset veksler mellem korte teoretiske oplæg, opgaver, træning i assertiv adfærd og afsluttes med fokus på den enkeltes udviklingsmål. Tilbage til listen\n21-05-2012 kl. 09:00 - 16:00\nHelnan Marselis HotelStrandvejen 258000 Århus C\nMedlemmer af TEKNIQ: kr.2850