3/2008. Rekruttering af IT-specialister fra Indien - PDF\n3/2008. Rekruttering af IT-specialister fra Indien\nDownload "3/2008. Rekruttering af IT-specialister fra Indien"\n1 3/2008 DK Rekruttering af IT-specialister fra Indien En undersøgelse af markedet, danske firmaers erfaringer, indiske myndigheders forhold til oversøisk rekruttering samt andre landes praksis på området. Rapport fra fact-finding mission til New Delhi og Bangalore, Indien 4. til 14. maj 2008 København, august 2008 Udlændingeservice Ryesgade København Ø Telefon: Hjemmeside:\n2 Oversigt over fact-finding rapporter publiceret i 2007 og 2008 Rapport om fængselsforhold i Nigeria, Fact-finding mission til Lagos og Abuja, Nigeria, december : 1 Menneskehandel (trafficking) i Nigeria, Rapport fra fact-finding mission til Lagos og Abuja, Nigeria, december : 2 Menneskerettighedsforhold i den Demokratiske Republik Congo (DRC), Rapport fra dansk-norsk factfinding mission til Kinshasa, DRC, januar : 3 Familieret og verifikation af dokumenter samt behandlingsmuligheder m.m. i den Demokratiske Republik Congo (DRC), Rapport fra dansk-norsk fact-finding mission til Kinshasa, DRC, januar : 4 Syria: Kurds, Honour-killings and Illegal Departure, Report from a fact finding mission to Damascus, January : 5 Praktik i de ukrainske landbrugsuddannelser, Rapport fra fact finding mission til Kiev, februar : 6 Risiko for forfølgelse fra tidligere medlemmer og ledere af oprørsbevægelser i Liberia og mulighed for beskyttelse, Rapport fra fact-finding mission til Monrovia, Liberia, april : 7 Human rights and security in central and southern Somalia, Joint fact-finding mission by the Danish Refugee Council and the Danish Immigration Service, March : 8 Protection of victims of trafficking in Nigeria, Report from Danish Immigration Service s fact-finding mission to Lagos, Benin City and Abuja, Nigeria, 9 26 September : 1 Protection of victims of trafficking in Ghana, Report from Danish Immigration Service s fact-finding mission to Accra, Ghana, February 25 to March : 2 Rekruttering af IT-specialister fra Indien, En undersøgelse af markedet, danske firmaers erfaringer, Rapport fra fact-finding mission til New Delhi og Bangalore, Indien, 4. til 14. maj : 3\n3 Indholdsfortegnelse Indholdsfortegnelse...1 Indledning Markedet for rekruttering i Indien Generelle trends i rekrutteringspotentiale, migration fra Indien og IT-industriens udvikling Uddannelser og uddannelsesinstitutioner bag indiske IT-specialister Rekruttering til det danske marked Faktorer som har betydning for valg af arbejdsland...11 Kompetenceudvikling og økonomisk opsparing...11 Forhold der har betydning for den medfølgende familie...12 Sprog...13 Socialisering og integration...13 Boligforhold...14 Skatteforhold...15 Ansøgning om arbejds- og opholdstilladelse...15 Andre faktorer IT- firmaers rekruttering af indiske IT-specialister Profiler af indiske IT-specialister i Danmark...17 Alder og køn...17 Opholdets varighed...18 Geografisk fordeling i Danmark...19 Hvilke kunder arbejder IT-specialisterne hos i Danmark? Rekruttering til virksomheder i Danmark Rekruttering til virksomhederne i Indien Hvilke tilbud giver firmaet udover et job i Danmark? IT-firmaernes forventninger til fremtiden De indiske myndigheders forhold til rekrutteringsmarkedet Udvandring af arbejdskraft Registrering og monitorering af indiske rekrutteringsagenter...25 Rapport fra fact-finding mission til New Delhi og Bangalore, Indien, maj\n4 5 Danske rekrutteringsagenter i Indien Indisk rekrutteringsvirksomhed Andre landes regler og administrative praksis Det canadiske Højkommissariat Det britiske Højkommissariat Den irske Ambassade Den nederlandske Ambassade Den tjekkiske Ambassade Dokumenter og verificering Konsulterede personer, organisationer og myndigheder Bibliografi Forkortelser Bilagsfortegnelse...41 Bilag1:...42 Bilag 2: Top 30 indiske tekniske universiteter...43 Bilag 3: Spørgsmål til interview af danske firmaer som rekrutterer udenlandsk arbejdskraft...44 Rapport fra fact-finding mission til New Delhi og Bangalore, Indien, maj\n5 Indledning Udlændingeservice har i perioden fra den 4. til den 14. maj gennemført en fact-finding mission til Indien. Formålet med missionen var at foretage en undersøgelse af en række forhold vedrørende rekruttering af højt uddannet arbejdskraft fra Indien. Baggrunden for missionen er blandt andet, at regeringen i februar 2008 har indgået en aftale med Dansk Folkeparti, Det radikale Venstre og Ny Alliance om en jobplan. Et væsentligt element i aftalen er en række initiativer, som skal forbedre muligheden for international rekruttering. Jobplanen bygger videre på de initiativer, som blev fremlagt i regeringens handlingsplan for international rekruttering i oktober En øget indsats for international rekruttering skal bidrage til at sikre, at offentlige og private virksomheder har let adgang til arbejdskraft fra udlandet, og at det bliver lettere for velkvalificerede jobsøgere at finde beskæftigelse i Danmark. Planen indeholder flere initiativer, der skal markedsføre Danmark bedre i udlandet blandt andet gennem et pilotprojekt med oprettelse af et Work-in-Denmark Centre på Den danske Ambassade i Indien. Missionen skal også ses som en forberedelse til åbningen af dette center, hvortil der blandt andet skal udsendes en attaché fra Udlændingeservice/Integrationsministeriet. De initiativer i jobplanen, der vedrørte tiltrækning af udenlandsk arbejdskraft, og som krævede ændringer i Udlændingeloven, er nu gennemført ved lov nr. 486 af 17. juni 2008, der trådte i kraft pr. 1. juli Udlændingeservice er blandt hovedaktørerne i Danmark, der på den ene side skal sikre den bedst mulige effektivitet og brugertilfredshed i arbejdet med at få udenlandsk arbejdskraft til Danmark og på den anden side sikre, at de danske ordninger ikke misbruges eller bruges forkert. Det er derfor vigtigt, at metoder og procedurer, der skal hjælpe arbejdskraften til landet, er så smidige og transparente som muligt. To ud af tre ansøgere, der er kommet via jobkort-ordningen 1, er IT-specialister, og størstedelen af disse kommer fra Indien. Således blev der i alt givet opholdstilladelser efter jobkortordningen i 2007, heraf tilladelser til IT-specialister, og 902 af dem kom fra Indien. Herudover er der udstedt et betydeligt antal forretningsvisa til indere i alt cirka i Set på denne baggrund har missionen haft til hensigt at indsamle viden om rekruttering af og uddannelsesniveauet for IT-specialister i Indien, samt undersøge hvilke faktorer indiske specialister 1 Der gælder en særlig ordning inden for beskæftigelsesområder med mangel på særlig kvalificeret arbejdskraft. Jobkort-ordningen betyder, at udlændinge, som får arbejde inden for et af de gældende områder (opført på positivlisten), umiddelbart vil kunne få opholds- og arbejdstilladelse. Tilladelse meddeles således under forudsætning af, at udlændingen er i besiddelse af et konkret jobtilbud, at løn- og ansættelsesforhold er almindelige efter danske forhold, og at udlændingen kan forsørge sig selv under opholdet. Den 1. maj 2007 blev der indført en særlig ordning for højtlønnede, således at stillinger med en årlig aflønning på mindst kr. også er omfattet af jobkort-ordningen, uanset branche, stillingens præcise karakter og om der er mangel på arbejdskraft på området (beløbsordningen). 2 Tallet er baseret på et skøn. 3 For statistik på området i øvrigt henvises til Tal og fakta på udlændingeområdet 2007, Udlændingeservice og Ministeriet for Flygtninge, Indvandrere og Integration, marts 2008, ref. Tal og statistik. Rapport fra fact-finding mission til New Delhi og Bangalore, Indien, maj\n6 lægger vægt på i forhold til valg af arbejdsland - herunder karrieremuligheder, boligforhold, forhold for den medfølgende familie, kortere eller længerevarende integration i det danske samfund og lignende. Endvidere har det været et formål at interagere med de indiske myndigheder omkring deres syn på og holdning til eksport af højtuddannet arbejdskraft. Endelig har missionen indsamlet viden om andre landes rekrutteringsbestræbelser, herunder kampagner for at tiltrække arbejdskraft og sagsbehandlingsprocedurer i forbindelse med adgangen til de forskellige lande. Nærværende rapport er blevet udarbejdet dels på baggrund af en række møder i Danmark med relevante IT-firmaer, Den indiske Ambassade i København samt en gruppe af indiske ægtefæller, som opholder sig i Danmark som medfølgende til IT-specialister, dels på baggrund af en factfinding mission til Indien. I Indien afholdt missionen møder i New Delhi med de indiske myndigheder, interesseorganisationer og uddannelsesinstitutioner. Derudover blev der afholdt møder med indiske IT-firmaer i Bangalore, som har Indiens største koncentration af både nationale og udenlandske IT-software firmaer, og som ofte er blevet sammenlignet med Silicon Valley i USA. Møderne i Danmark fandt sted over en periode fra slutningen af marts til medio maj På møderne fik firmaerne stillet en række spørgsmål om deres erfaringer med indiske IT-specialister, herunder rekruttering, uddannelsesniveau, specialisternes profiler, samt hvilke faktorer specialisterne lægger vægt på i forbindelse med rekruttering til et job i Danmark mv. Der henvises til rapportens bilag 3. Firmaerne i Danmark er blevet udvalgt blandt de firmaer, som har den længste erfaring med og er de største brugere af jobkort-ordningen i Udlændingeservice i forhold til rekruttering fra Indien. De firmaer, som missionen besøgte i Indien, er udvalgt af hhv. Ambassaden i New Delhi og Handelskammeret i Bangalore og repræsenterer et udvalg af indiske firmaer, som eksporterer ITspecialister til vestlige lande (ikke nødvendigvis Danmark), et dansk IT-firma, som for nylig har etableret sig i Indien, samt et dansk og et indisk rekrutteringsbureau. For en oversigt over alle firmaer henvises til rapportens kapitel 8. Fact-finding missionen blev foretaget på grundlag af følgende kommissorium: De indiske myndigheders forhold til rekrutteringsmarkedet Hvilken rolle spiller de indiske myndigheder/ministry of Overseas Indian Affairs i forhold til oversøisk rekruttering? Hvordan reguleres og moniteres de indiske rekrutteringsbureauer fra myndighedernes side? Spiller de indiske myndigheder en aktiv rolle i forhold til at få indere tilbage, som har haft et midlertidigt karriereophold i udlandet (cirkulære migranter)? Hvordan ser markedet for rekruttering af IT-eksperter ud i Indien? Generelle trends i migration af indiske IT specialister Ansøgernes uddannelsesniveau, erfaring og evt. geografisk oprindelse (herunder specifikke uddannelsesinstitutioner) Rapport fra fact-finding mission til New Delhi og Bangalore, Indien, maj\n7 Hvilke faktorer lægger indiske IT-eksperter vægt på i forhold til valg af arbejdsland? (karrieremuligheder, skatteforhold, boligforhold, forhold for den medfølgende ægtefælle og familie, kortere eller længerevarende integration i det danske samfund eller lign.?) Har danske firmaer indgået kontrakter/aftaler med uddannelsesinstitutioner inden for ITområdet? Danske eller indiske rekrutteringsfirmaer? Individuelle kandidater? Hvordan udvælger danske firmaer kandidaterne? Hvilke tilbud giver det danske firma udover et job? (sprogundervisning, etableringshjælp etc.) Hvilken rolle spiller rekrutteringsagenter og bureauer? Omfatter agenternes arbejde støtte i forhold til udrejse af Indien og indrejse i Danmark, herunder opholdstilladelser, visum, billetter, andet?) Hvordan betales agenterne for deres arbejde danske firmaer/ individuelle kandidater? Andre vestlige landes erfaringer og praksis på området? Hvilke bestræbelser har andre lande gennemført i forhold til rekruttering af specielt ITeksperter fra Indien? Har landene deres eget set up i Indien i forhold til at behandle ansøgninger om arbejds- og opholdstilladelse lokalt og i forhold til at lette adgangen til landet, evt. i form af centre? Har landene gennemført specifikke kampagner for at tiltrække arbejdskraft og hvilke evt. supplerende tilbud findes, herunder evt. informationspakker til hovedpersoner og medfølgende? Dokumenter Muligheden for at foretage kvalitetskontrol af dokumenter for uddannelsesmæssig baggrund og evt. erhvervserfaring inden for IT-området Overalt - såvel i Danmark som i Indien - er undersøgelsen blevet modtaget meget positivt, og der er udvist en stor imødekommenhed på alle niveauer blandt de deltagende personer/ firmaer/ organisationer og ministerier for at bidrage til undersøgelsens resultater, hvilket undersøgerne hermed gerne vil takke for. En særlig tak skal rettes til Den danske Ambassade i New Delhi og Det danske Handelskammer i Bangalore for assistancen i Indien samt Personaleafdelingen i IBM i Danmark/Julie Rønne for at samle en gruppe af indiske medfølgende ægtefæller, som også har bidraget til undersøgelsen. Informationerne i denne rapport er ikke et statistisk repræsentativt billede af rekrutteringsforhold i IT-branchen i Indien eller indiske specialisters synspunkter om forhold i Danmark. Rapporten gengiver alene det billede, som tegner sig blandt de interviewede kilder, hvis udvælgelse fremgår ovenfor. Informationerne er søgt gengivet så tæt på de konsulterede kilders udsagn som muligt og er således ikke et udtryk for undersøgernes eller Udlændingeservices holdninger. Overvejelser og initiativer til opfølgning på rapporten er ikke undersøgernes opgave og vil blive foretaget af andre i Udlændingeservice/ Integrationsministeriet. Rapport fra fact-finding mission til New Delhi og Bangalore, Indien, maj\n8 2 Markedet for rekruttering i Indien 2.1 Generelle trends i rekrutteringspotentiale, migration fra Indien og IT-industriens udvikling Der er i Indien en udpræget tradition for at rejse til udlandet for at arbejde og studere. Ifølge Det indiske Ministerium Ministry of Overseas Indian Affairs (MOIA) er den indiske diaspora vurderet til at udgøre over 25 millioner mennesker fordelt på 100 lande. Migration af højtuddannet arbejdskraft (herunder læger, ingeniører og IT-folk) har historisk overvejende været til USA, mens størstedelen af migrationen af lavt uddannede indere (servicearbejdere og håndværkere) har været til Mellemøsten/Golfstaterne. MOIA har vurderet, at der i dag er cirka 5 millioner indere i Golfstaterne, og 20 millioner i resten af verden, hvoraf 2 millioner er i USA og cirka 1.7 millioner i Storbritannien. Den erhvervsaktive befolkning i Indien var på 469,1 millioner i ifølge MOIA, hvoraf en ikke ubetydelig del er veluddannet. I den forbindelse oplyste MOIA, at der i 2006 var omkring 375 universiteter i Indien og mere end colleges med et årligt indtag på næsten 9,3 millioner studerende. Alene på ingeniørområdet er der et årligt indtag på cirka studerende. (For en mere detaljeret beskrivelse af IT/ingeniør-uddannelserne henvises til 2.2) Indien har i løbet af 1990 erne og frem til i dag opbygget et renommé som værende en af verdens førende nationer inden for IT-software. Nedenstående tabel viser udviklingen i antallet af uddannede IT-folk beskæftiget i Indien i perioden til , hvor der er sket en stigning fra til over en million. Figur 1: Væksten i IT og ITES 4 professionelle beskæftiget i Indien Kilde: NASSCOM 5 I år 2008 er antallet af beskæftigede i IT-sektoren steget til 2 millioner, hvilket blev oplyst af NASSCOM på et møde den 7. maj 2008, og det primære fokus for den indiske software industri har været eksport of software-løsninger i andre lande. Det er vanskeligt at sætte specifikke data på migration af indiske IT- specialister, da det ikke er oplyst, om migrationen registreres i Indien, men det blev oplyst, at udrejsen ofte er kortvarigt (3-6 4 ITES = Information Technology Enabled Services 5 NASSCOM: Knowledge Professionals (http://www.nasscom.in/nasscom/templates/normalpage.aspx?id=6314) Rapport fra fact-finding mission til New Delhi og Bangalore, Indien, maj\n9 måneder). Tallene i figur 2 fra IT-områdets indtjening indikerer, hvor stor en del som stammer fra eksport, hvilket blandt andet inkluderer udstationering af indiske IT-folk. Figur 2: IT-outsourcing, resultater USD billion IT-BPO Sector Performance FY FY2004 FY2005 FY2006 FY2007 FY2008 E IT Services Exports Domestic BPO Exports Domestic Engineering Services and R&D, Software Products -Exports Domestic Total Software and Services Revenues Of which, exports are Hardware Exports n.a Domestic n.a Total IT Industry (including Hardware) Ministry of Overseas Indian Affairs 11 Det fremgår af figur 2, at indtægterne fra IT-service er tre-doblet fra , og at det er eksporten generelt og BPO 6 -industrien især, som er den primære vækstkilde. Figur 3: Geografisk fordeling af IT-BPO eksport i 2007 Kilde: NASSCOM 7 Som vist på figur 3, er USA og Storbritannien fortsat de største eksportmarkeder for den indiske ITindustri udgørende hhv. 61 % og 18 % i NASSCOM oplyste, at BPO-industrien vokser 6 BPO= Business process outsourcing 7 NASSCOM, Factsheet, APAC= Asia Pacific; ROW = Rest of the World (http://www.nasscom.in/upload/5216/strategic_review_feb2008.doc) Rapport fra fact-finding mission til New Delhi og Bangalore, Indien, maj\n10 stødt til andre geografiske områder, herunder især til (kontinental) Europa, som ifølge NASSCOM er vokset med mere end 50 % pr. år de seneste tre år Målet for de fleste virksomheder, som er involveret i BPO-aktiviteter, er ifølge NASSCOM at have en 80/20 % s fordeling af aktiviteterne i hhv. Indien og hjemlandet. NASSCOM oplyste, at der er et godt uddannelsessystem i Indien, men at der for år siden manglede muligheder for de højtuddannede, da Indien var lukket i forhold til omverdenen. Dette fik de unge mennesker til at søge ud primært til USA hvilket på daværende tidspunkt havde høje omkostninger for Indien. I dag fungerer oversøiske indere som brobyggere for indiske virksomheder og indisk industri. Fænomenet brain drain er derfor ifølge NASSCOM blevet til brain gain, og der har de seneste fem år ikke været talt mere om brain drain i Indien. Der er i dag mange muligheder i Indien, og derfor mange, som ikke ønsker at rejse ud for at gøre karriere. Der er dog fortsat unge mennesker, som tager af sted, specielt fordi de ønsker at foretage en økonomisk opsparing på den højere løn, men mange af dem vender tilbage til Indien igen. Konfronteret med fænomenet brain drain oplyste A.K. Ganguli fra Ministry of Labour and Employment ligeledes, at der inden for de seneste fem år ikke har været talt om det, og at der i Indien i dag er mange industrier, herunder også indisk ejede industrier, som tilbyder en god løn og karrieremuligheder for unge mennesker. I den forbindelse nævnte Ganguli som eksempel Microsoft, som i Indien blandt andet har udviklet en Hindi-version af sine programmer, der er konvertibel med de engelske versioner. 2.2 Uddannelser og uddannelsesinstitutioner bag indiske IT-specialister Uddannelsessystemet i Indien er opbygget efter en britisk model med bachelor, master og doctorgrader. Uddannelsen til bachelor omfatter 3 års studier inden for humaniora (arts), handel (commerce), naturvidenskab (science) eller samfundsvidenskab (social science). En del universiteter udbyder både mindre krævende bachelor-grader ( pass eller general ) og mere krævende grader ( honours / special ). Til ingeniøruddannelsen tager det fire år for en bachelorgrad. 8 De fleste repræsentanter for IT-virksomhederne oplyste, at de typiske uddannelser bag en indisk ITspecialist er en Bachelor of Science and Technology (computer science/ BA i science) eller evt. BA i Commerce (handelsuddannelse). Enkelte er BA i Arts (humaniora) og har så typisk en dokumenteret erhvervserfaring inden for IT-området f.eks. SAP-konsulenter. 9 Kvaliteten af de indiske læreranstalter varierer imidlertid meget, og konkurrencen for at komme ind på de bedste institutter er stor. All India Council for Technical Education (AICTE) er det organ, der har det overordnede ansvar for at akkreditere de tekniske uddannelser i Indien, herunder ingeniøruddannelserne. Dr. Tabassum Haider, Direktør for Kvalitetssikringsinstituttet ved AICTE oplyste, at der på statsligt niveau findes syv Indian Institutes of Technology (IIT s) og seks Indian Institutes of Management (IIM s), som udgør toppen af de indiske uddannelser. Det næste trin er 20 såkaldte National Institutes of 8 Swedish National Agency for Higher Education, Högskoleverket (www.hsv.se/utlandskutbilding/bedomningsportalen/lander/indien.) 9 SAP står for Systems, Applications and Products Rapport fra fact-finding mission til New Delhi og Bangalore, Indien, maj\n11 Technology (NIT s), som tidligere er kendt som Regional Engineering Colleges, og tredje trin er cirka Engineering colleges, som hører under universiteterne, og ifølge AICTE har et årligt indtag på cirka studerende. Endelig er der på trin fire de tekniske institutter, som kan være både offentlige og private, hvor man f.eks. kan tage en diplomuddannelse, men ikke opnår en universitetsgrad. Diplomkurserne er ifølge AICTE et treårigt forløb udover 10 års skolegang. Uddannelserne på universitetsniveau trin 1,2 og 3 i systemet har på hvert trin deres egne optagelsesprøver, hvor opnåelse af et vist antal point/procent til studentereksamen er adgangskravet til en optagelsesprøve. Især i toppen af systemet er konkurrencen hård. AICTE har oprettet et særskilt organ til akkreditering af uddannelserne, National Board of Accreditation (NBA). Akkrediteringssystemet er bygget op efter et pointsystem, hvor de forskellige uddannelsesinstitutioner kan blive akkrediteret for henholdsvis en 3-årig og en 5-årig periode alt afhængigt af, hvor mange point de opnår. Akkrediteringen gælder de enkelte kurser på institutterne. På NBA s hjemmeside er der fordelt på delstatsniveau offentliggjort en liste over de tekniske institutter, der har opnået akkreditering, hvilke kurser det gælder og for hvor lang en periode akkrediteringen er gældende, jf. Professor Kushal Sen fra Indian Institute of Technology (IIT), Delhi, oplyste, at de syv eksisterende IIT s er oprettet i en periode fra 1950 og frem til 2001 og er spredt ud over hele Indien 10. Der er p.t. planer om at åbne yderligere tre nye IIT s. Ifølge prof. Sen var der i 2008 i alt elever, som deltog i adgangseksamen til IIT s, og der kunne optages i alt studerende, hvilket indikerer hvor hård konkurrencen er. Ifølge Sen forbereder eleverne sig allerede fra gymnasiets første klasser, og der er opstået coaching-institutioner, som alene har til formål at forberede eleverne til optagelsen. For at få adgang til at deltage i eksamen skal man have opnået et bestemt antal point af højest mulige karakterer ved studentereksamen. Man har maximalt to forsøg. De, der har bestået adgangseksamen, optages på en liste efter bedste resultater, og de der står øverst på listen vælger først, hvilke fag og hvilken af de syv institutter, som de ønsker optagelse på. Hvis man er nederst på listen, kan man derfor risikere, at der ikke er nogen valgmuligheder inden for det område, man ønsker at studere, f.eks. datalogi/ computer science. IIT s har hovedvægten på naturvidenskabsfag, men udbyder også kurser i management og samfundsvidenskab. I tilknytning til IIT s er der oprettet forskningscentre, hvor også udenlandske statslige og private virksomheder sponserer forskningsprogrammer. I den forbindelse nævnte Professor Sen, at IIT i Delhi både har forskningsprojekter sponseret af Volvo og af den franske regering, som sponserer et projekt på miljø-området. Derudover har instituttet studenterudvekslingsaftaler med blandt andet Tyskland, Frankrig, Sverige og Schweiz. De studerende, som rejser ud for at studere, er enten sponseret af udenlandske stipendier, eller også er de selv meget velstillede og kan derfor frit vælge, hvad og hvor de ønsker at studere. De fleste studerende på IIT s tilhører ifølge prof. Sen middelklassen i Indien. Ifølge prof. Sen er de foretrukne lande at studere og arbejde i fortsat USA som første prioritet, andre engelsktalende lande som Canada, Storbritannien og Australien som nummer to, Kina og Japan på tredjepladsen og først på fjerdepladsen lande i Europa som Frankrig, Sverige, Schweiz og Tyskland. 10 I byerne: Kharagpuri, Mumbai, Chennai, Kanpuri, Delhi, Guwahati og Roorkee. Rapport fra fact-finding mission til New Delhi og Bangalore, Indien, maj\n12 Det var prof. Sen s vurdering, at cirka 10 % af de nyuddannede kandidater i dag rejser til udlandet, mens 90 % forbliver i Indien og arbejder inden for forskellige områder af entreprenørvirksomhed, industri og forskning. Endelig nævnte prof. Sen, at IIT Delhi har en incubator-facilitet til at hjælpe færdiguddannede kandidater i gang med deres egen virksomhed, hvis de har nogle gode idéer. Endvidere havde delegationen møde med University Grants Commission (UCG), som har ansvaret for koordinering, fastsættelse og vedligeholdelse af standarder samt stipendier. UCG oplyste, at de indiske universiteter siden 2004 frit har kunnet indgå aftaler om udveksling med udenlandske universiteter på bilateralt niveau. På centralt niveau har Indien udvekslingsprogrammer med universiteter i lande på verdensplan, herunder en række europæiske lande, blandt andet Frankrig, Nederlandene, Storbritannien og Tyskland, men ikke i Danmark. Mr. Vasudeva Nayak, General Manager fra WIPRO, som p.t. er den tredje største indiske ITvirksomhed, gjorde opmærksom på, at der mangler en standardisering af uddannelsesniveauet i Indien. WIPRO vurderede, at cirka 30 % af kandidaterne på bachelor-niveau har kompetencerne i orden, når de er færdiguddannede, og at der ligger en stor udfordring i at forbedre kvaliteten af uddannelserne. WIPRO arbejder blandt andet sammen med andre indiske IT-virksomheder på at efteruddanne lærerne ved de indiske universiteter. WIPRO påpegede, at der er sket forbedringer i det indiske uddannelsessystem, idet det tidligere kun var 5-10 % af de uddannede kandidater, der havde tilstrækkelige kompetencer. Alle de større indiske IT-virksomheder, som delegationen var i kontakt med, oplyste, at de selv uddanner og efteruddanner deres ansatte. De gennemgår dels et introduktionsforløb ved ansættelsen, som varierer fra et par måneder og op til et år, alt afhængigt af kandidaternes baggrund, dels efteruddannes nogle af de ansatte undervejs, mens de arbejder, og tager også eksaminer på post-graduate - niveau. Nogle af de mest kendte institutter, som blev nævnt i den forbindelse, var IIIT i Bangalore og BITS i Pilani. 11 Delegationen mødtes også med Department of Electronics Accreditation of Computer Courses, DOEACC Society, som har udviklet et program for akkreditering og ekstern eksaminering af kandidater, som har fulgt computer-kurser i både den formelle og uformelle sektor. DOEACC driver 10 uddannelsescentre med tilknyttede filialer. Centrene udbyder kurser varierende fra to til seks uger, som først og fremmest er tilpasset efterspørgslen i IT-industrien, men centrene udbyder også kurser på bachelor og master-niveau. DOEACC tildeler grader på forskellige niveauer, som kan tages som et forløb af en række kortere kurser. O-level svarende til et grundkursus, som certificerer en kandidats kompetence som programme assistant eller lignende. Den gennemsnitlige længde af sådanne kurser er et år på fuld tid. A -niveauet svarer til et advance diplom, som vil give kandidaten færdigheder som en programmør. Den gennemsnitlige længde af et sådant kursus vil også svare til et år på fuld tid. B - niveauet betragtes som værende sammenligneligt med en indisk bachelorgrad og giver kompetencer som system analytiker eller software -ingeniør. Studiet svarer til tre år på fuld tid. Endelig er der C -niveauet, som er det højeste niveau, og som betragtes værende på niveau med en indisk mastergrad med kompetencer som system manager. Eksamen kræver 18 måneders fuldtidsstudie. 11 IIIT = Indian Institute of Information Technology (privat ejet institut med post graduate -programmer); BITS= Birla Institute of Technology and Science (privat institut) Rapport fra fact-finding mission til New Delhi og Bangalore, Indien, maj\n13 DOEACC oplyste, at der i øjeblikket er , som studerer ved deres centre rundt omkring i landet, og som tager eksamen hver sjette måned. DOEACC kan også akkreditere private kurser, som udbydes. Akkrediteringen sker på grundlag af besøg fra DOEACC, vurdering af antallet af kandidater som gennemgår kurserne, procenten af kandidater, som består eksamen m.v. Hvert kursus akkrediteres separat ved de forskellige centre. DOEACC har aftaler om gensidig anerkendelse med lignende institutioner i blandt andet Japan og Singapore. Endvidere mødtes delegationen med National Institute of Information Technology (NIIT), som er en større privat ikke-universitær uddannelsesinstitution, der er blevet akkrediteret af AICTE, og som udbyder kurser rettet mod den indiske IT-industri. Kandidaterne kommer i praktik i ITvirksomheder under uddannelsen og 75% af dem er ifølge NIIT ansat inden kurset er afsluttet. NIIT udbyder kurser svarende til bachelor, master og doctor-grader og samarbejder med universiteter over hele verden. Endelig oplyste A.K. Ganguli, Director, Ministry of Labour and Employment, at der under ministeriet hører cirka såkaldte Industrial Training Institutes (ITI s), som uddanner kandidater på diplom-niveau. Der udbydes både et, to og tre årige kurser på diplom-niveau inden for informationsteknologi. Adgang til kurserne kræver, at 10. klasse er afsluttet. Kandidaterne uddannes i programmering på basis-niveau og som data-operatører. Kandidaterne vil ofte tage et ételler to-årigt kursus, derefter nogle år på arbejdsmarkedet og måske komme tilbage for at blive efteruddannet. 3 Rekruttering til det danske marked 3.1 Faktorer som har betydning for valg af arbejdsland Kompetenceudvikling og økonomisk opsparing For den enkelte specialist ses et job i Danmark som en del af karriereudviklingen, og det betragtes som en del af en ansættelse i både de multinationale virksomheder og store indiske ITvirksomheder, at man indgår i en global database med mulighed for udstationering/ indstationering i et andet land. Generelt er det ikke den enkelte specialist, der vælger, hvilket land specialisten ønsker at blive udstationeret i, men projektlederen, som matcher jobs og CV er. Danmark som land har derfor mindre betydning, mens den afgørende faktor for den enkelte specialist ifølge kilderne er karrieremulighederne i landet, og den betydning det har at få en erfaring fra et europæisk land på sit CV. L&T nævnte i den forbindelse, at en typisk karriere for en ung ITspecialist kunne være at arbejde i et junior-job i Danmark og derefter vende hjem for at blive manager i Indien. De fleste kilder oplyste, at forhåndskendskabet til Danmark som regel er ret begrænset, mens kendskabet til kendte større virksomheder er større. Flere kilder nævnte i den forbindelse at firmaer som Nokia i Finland og Ericsson i Sverige er kendte virksomheder også i Indien. Expo-Consult oplyste, at det i forhold til de indiske læger ligeledes er muligheden for at opnå en dansk autorisation, som er afgørende, idet det giver mulighed for også at arbejde i andre lande og bedre jobmuligheder inden for den private sektor i Indien. Flere kilder påpegede, at Danmark i forhold til lande som USA/UK ikke er specielt attraktivt. Rapport fra fact-finding mission til New Delhi og Bangalore, Indien, maj\n14 TATA (TCS) oplyste, at firmaet for at kunne tiltrække de gode specialister til Danmark sørger for ekstra gode faciliteter til deres ansatte i Danmark sammenlignet med f.eks. UK. For eksempel får deres ansatte i Danmark en fri møbleret bolig stillet til rådighed, og firmaet sørger for at ordne flere praktiske ting for dem. TATA var dog af den opfattelse, at mens det længe har været USA og UK, som stod øverst på listen over foretrukne lande, er situationen nu gradvist ved at ændre sig, og det er blevet lettere at rekruttere folk til EU-landene (udover UK). Endvidere oplyste TATA (TCS), at efter de første erfaringer med at arbejde i Danmark blev kendt for andre kolleger i virksomheden, blev det populært at komme af sted, blandt andet fordi arbejdsrelationen til danske kolleger bliver opfattet meget positivt, idet der er stor tillid til og respekt for individet og stor åbenhed kollegerne imellem i forhold til arbejdsopgaverne. Ifølge mange kilder (CSC, Capgemini, Deloitte, IBM, KPIT, L&T) er det også på den positive side en væsentlig faktor, at muligheden for at lave en økonomisk opsparing under udstationeringen i Danmark er gode, både i forhold til lønnen, og fordi per diem-niveauet (diæter) er højt i Danmark. Dette gælder især for de unge specialister, som ikke har familien med. For flere af dem gælder det ifølge Deloitte, at de sparer op til deres bryllup i Indien. Forhold der har betydning for den medfølgende familie Det blev påpeget af de fleste kilder, at uddannelsesmuligheder for børnene er af afgørende betydning for indiske familier, og at det derfor er et problem, at der ikke er nok internationale skoler i Danmark. Ifølge Deloitte er der lukket for optag af nye elever på internationale skoler for hele 2008 og kun få pladser i Deloitte og andre firmaer (bl.a. L&T, TATA og ITC Infotech) oplyste, at de har måttet afvise specialister med børn på grund af manglende uddannelsesmuligheder. ITC Infotech oplyste endvidere, at i nogle tilfælde har firmaet måttet sende specialisten af sted uden familie, men så bliver udstationeringen max. 1 år, idet familierne ikke ønsker at leve adskilt i længere tid. Deloitte bemærkede i den forbindelse, at det ifølge dansk lovgivning (kendt som Tvind-loven ) ikke er tilladt at åbne filialer af eksisterende skoler og at det derfor ikke har været muligt for de store skoler som f.eks. Copenhagen International School at åbne nye filialer andre steder i landet. L&T understregede ligeledes, at manglende kapacitet på de internationale skoler i forhold til langtidsansatte konsulenter med familie, er et stort problem. Der er f.eks. p.t. 200 ansøgninger til 40 pladser på Rygaards Internationale Skole. Ligeledes oplyste én af de indiske ægtefæller, at der p.t. er 150 ansøgninger til 20 pladser på Hørsholm internationale skole. Derudover ønsker nogle af de internationale skoler ifølge ægtefællerne ikke flere indiske/asiatiske elever, idet disse elever i forvejen udgør op mod 80 % af eleverne. Det er derfor et spørgsmål for skolerne, om de fortsat kan være internationale. De indiske ægtefæller fandt, at det vil give problemer for de indiske børns sprogudvikling, hvis børnene lærer dansk (og ikke engelsk) i Danmark, og derefter - når de kommer tilbage til Indien skal lære både engelsk, hindi og et lokalsprog. TATA fandt, at Danmark er et godt sted for familier med børn under 5 år, men det er et problem, hvis der er børn i skolealderen, dels pga. den manglende kapacitet, dels fordi der også i Indien er en hård konkurrence om adgangen til de bedste skoler. Forældre, som har fået deres børn ind på de gode skoler, er derfor ikke interesseret i at flytte. Derudover kan det være svært for børnene at vænne sig til en indisk skole igen, hvis de først har gået på en europæisk skole. Rapport fra fact-finding mission til New Delhi og Bangalore, Indien, maj\n15 For de medfølgende ægtefæller kan det være et problem at få et job i Danmark. Flere af de indiske ægtefæller, som blandt andet også er uddannet inden for IT-branchen eller bank- og finansverdenen, havde erfaring med, at det er vanskeligt at finde et job i Danmark, hvis man ikke taler dansk, selv om de måske har mere eller mindre samme uddannelse som deres mænd, der er blevet rekrutteret til et arbejde i Danmark. Expo-Consult pegede på, at opholdstilladelser til børn over 18 år og forældre kan være et andet behov hos indiske familier. I Indien bor børn hjemme hos forældrene og er deres ansvar - indtil de bliver gift. Der kan derfor også være et ønske om at få store børn med, når familien flytter f.eks. til Danmark. Ligeledes er det almindeligt, at børn tager sig af deres gamle forældre, og der kan derfor være et behov for at flytte dem med, når familien emigrerer. TATA (TCS) oplyste derimod, at den moderne IT-familie består af to voksne og to børn, og det er også hvad firmaet maximalt betaler for ved en udstationering. De fleste IT-specialister kommer typisk ikke oprindeligt fra Bangalore (eller andre byer, hvor IT-industrien er baseret), men er tilflyttere, og de har derfor etableret sig som kernefamilier uden forældre/bedsteforældre. I forbindelse med familieforhold pegede de indiske ægtefæller på, at de danske visa, som er gyldige i 90 dage uden mulighed for at blive forlænget i landet, er en begrænsende faktor for forældrebesøg. Til sammenligning oplyste en af ægtefællerne, at det er muligt at få et 10-årigt gyldigt visum til USA, hvilket giver forældrene mulighed for at tage ophold hos deres børn, når de ønsker det. Sprog Samtlige kilder oplyste, at arbejdssproget i IT-branchen er engelsk, og at der derfor ikke er et behov for, at specialisten taler dansk. Det er ikke så almindeligt, at specialisterne går til danskundervisning, men der er ægtefæller, som følger undervisning i dansk blandt andet også fordi det er en social aktivitet, som giver mulighed for at møde andre mennesker. Nogle af de specialister, der ønsker at følge sprogundervisning (f.eks. TATA (TCS)) fandt, at der kan være lange ventetider på sprogskolerne, og at det f.eks. ikke er interessant for en person, som skal være i Danmark i 12 måneder at vente 3 måneder på at komme på sprogkursus. Andre havde derimod ikke oplevet ventetid, men gjorde opmærksom på, at det også kunne afhænge af, om man ønskede at følge undervisningen i centrum af København eller eventuelt i forstæderne. IBM fandt, at sproget gør Danmark mindre attraktivt for udenlandske specialister ikke nødvendigvis for den ansatte, men for den medfølgende ægtefælle, som har sværere ved at finde job. Andre kilder som f.eks. TATA og ITC Infotech fandt, at det tæller på plus-siden, at Danmark sammenlignet med andre lande i Europa (Tyskland blev nævnt) er et land, hvor befolkningen i vid udstrækning er engelsktalende. KPIT Cummins oplyste ligeledes, at specialisterne for 5 år siden foretrak USA, men nu gerne vil arbejde i lande som Belgien, Sverige og Danmark, fordi de har erfaret, at befolkningen i vid udstrækning er engelsktalende. Socialisering og integration Ingen af de indiske IT-specialister og deres ægtefæller, som delegationen var i kontakt med, havde tanker om at slå sig ned i Danmark. Den næste kontrakt viser vejen, og hvis det næste tilbud om Rapport fra fact-finding mission til New Delhi og Bangalore, Indien, maj\n16 arbejde er et nyt projekt i Danmark, ville de overveje at blive alt afhængigt af karrieremulighederne. Som én af dem udtrykte det os IT-folk er altid on the move. IBM oplyste, at det er de færreste, som vælger at slå sig ned i Danmark, men at der kan forekomme nogle turn overs fra korttids til langtidsansættelse i Danmark. CSC havde kendskab til et enkelt tilfælde, hvor en specialist, som havde været to gange på et 3-måneders ophold i Danmark ( knowledge transfer ), sagde sit job op i CSC og fandt et permanent IT-job i et firma i Danmark. Flere kilder pegede på, at socialiseringen i Danmark er en stor udfordring især for medfølgende ægtefæller, hvis de ikke får et job. Expo-Consult (EC) nævnte, at det er afgørende for de indiske læger, hvordan ægtefællerne bliver integreret. EC nævnte endvidere, at tonen i den danske udlændingedebat kan være en faktor som har betydning for, om de indiske læger kan fastholdes/ vil have lyst til at blive, samt de konkrete oplevelser, som de evt. vil blive udsat for, herunder evt. diskriminering i forbindelse med brug af offentlige transportmidler o. lign. ( hvis de føler sig diskrimineret, når de tager en bus, rejser de hjem igen ). De fleste indere, som delegationen har været i kontakt med fandt, at danskere generelt er meget åbne og imødekommende og gerne vil tilbyde deres hjælp til f.eks. at finde vej, oversætte informationer og lignende, men at danskerne som regel hurtigt trækker sig tilbage til sig selv igen og er reserverede i forhold til at indlede sociale relationer. Gruppen af indiske ægtefæller, som delegationen mødtes med, oplyste, at de medfølgende ægtefæller som regel finder sammen med andre indere eller andre udlændinge ofte via den internationale skole, men at de ikke har megen kontakt med danske familier. Ægtefællerne undrede sig over, at de som regel ikke bliver inviteret med ved selskabelige lejligheder i ægtefællens firma, men henviste samtidigt til, at det er en del af den danske kultur at adskille familieliv og arbejdsliv, og ikke fordi de er udlændinge. En af ægtefællerne, som har været i Danmark i otte år, oplyste, at selv efter så mange års ophold kan hendes danske venner tælles på én hånd. Hun bliver måske inviteret hjem hos dem én gang om året som regel i forbindelse med julen - og når det sker, bliver hun og hendes ægtefælle ofte vist frem som de indiske venner, og nogle af vennerne bliver skuffet, hvis hun ikke møder op i indisk påklædning. Som en positiv faktor fandt de indiske ægtefæller, at balancen mellem arbejdsliv og fritidsliv er attraktiv i Danmark, hvor arbejdsdagen generelt er kortere end i Indien, og man holder fri i weekenden. Deloitte, som udover at modtage specialister i eget firma også leverer konsulentbistand til andre firmaer, der har indiske specialister ansat, havde indtryk af, at enlige indere generelt befinder sig godt i Danmark og finder sig til rette med de muligheder der er. I den forbindelse blev det blandt andet nævnt, at der f.eks. vises indiske film i en biograf i København én gang ugentligt. Derimod er det mere problematisk for de medfølgende ægtefæller, som er vant til at have hushjælp, og som nu udover at gå hjemme også skal bruge tiden på huslige ting. Deloitte vurderede, at inderne ikke kommer for at blive, blandt andet fordi levestandarden ikke er høj nok i Danmark i forhold til specialisternes levestandard i Indien. Boligforhold Ifølge de fleste kilder er den foretrukne bolig en lejlighed også for de specialister, som er her på kortere ophold. CSC oplyste, at IT-specialisterne tidligere blev indlogeret på hotel, men i dag Rapport fra fact-finding mission til New Delhi og Bangalore, Indien, maj\n17 foretrækker møblerede lejligheder, både fordi det giver dem mulighed for selv at lave mad, og også fordi de på denne måde bedre kan lave en opsparing. Nogle firmaer har forsøgt at leje større lejligheder til flere specialister, men det har ikke været populært. Ifølge Capgemini har nogle af ITspecialisterne allerede arbejdet og rejst meget i Vesten og stiller derfor større krav til boligen i forbindelse med jobbet. Der er ifølge Deloitte relativt få møblerede lejligheder til leje i Københavnsområdet, og det kan derfor være vanskeligt at finde en passende bolig. L&T fandt ligeledes, at boliger i Københavnsområdet er et problem, og huslejerne er meget høje. L&T har også en del specialister udstationeret i Ålborg, men har ikke haft boligproblemer der. TATA har med succes benyttet sig af muligheden for at få kommuner uden for hovedstadsområdet til at skaffe boliger til deres ansatte ved en direkte kontakt til borgmestrene. Ifølge TATA hilser de fleste borgmestre gode skatteborgere velkommen i Danmark. Skatteforhold De fleste kilder oplyste, at det er firmaet og ikke den enkelte specialist, som tager sig af alt vedrørende skatteregistrering og betaling. CSC oplyste, at deres indiske IT-specialister oftest er i Danmark mindre end 6 måneder og derfor ikke er skattepligtige. Hvis perioden forlænges ud over de 6 måneder, er specialisterne sikret den samme nettoløn, og CSC har ansvaret for at spæde til lønnen og betale skatten. IBM pegede på, at de danske skatteregler ikke rigtigt er tilpasset en globaliseret verden. PWHC gjorde også opmærksom på, at det er et generelt problem, at det danske skattesystem (samt andre offentlige systemer) typisk er indrettet på, at vi bliver her hele livet og ikke på en globaliseret verden, hvor folk kommer og går. Ansøgning om arbejds- og opholdstilladelse Der var blandt kilderne divergerende erfaringer med hvor lang tid, det tager for specialisterne at få en arbejdstilladelse til Danmark. Erfaringen var generelt, at det går forholdsvist hurtigt, hvis ansøgningen indgives i Danmark, men at det kan tage lang tid, hvis ansøgningen skal indgives i Indien. IBM har en målsætning om, at rekruttering af indiske eksperter skal tage max. 42 dage, heraf 6 dage til forberedelse af papirerne i Indien, 30 dages sagsbehandling hos US og 6 dage til efterbehandling og afrejse fra Indien, og fandt at det for det meste lykkedes. Capgemini oplyste, at det tager dage at rekruttere en specialist til Danmark, men at sagsbehandlingen er hurtigere i Sverige, hvor Capgemini også har kontorer. Det var CSC s erfaring, at det tager min. 2 måneder fra personen rekrutteres i Indien til vedkommende er i Danmark. Andre kilder oplyste, at tiden, der går fra identifikation af kandidaten i Indien til vedkommende er i Danmark varierer fra 30 dage til 45 dage (7N og KPIT Cummins) SATYAM fandt, at det kan være frustrerende for såvel kunden i Danmark (KMD) som for firmaet, at det i visse tilfælde har taget 2-4 måneder for at få en arbejdstilladelse til Danmark, hvilket har gjort det vanskeligt at tilrettelægge udførelsen af IT-projektet. Rapport fra fact-finding mission til New Delhi og Bangalore, Indien, maj\n18 WIPRO fandt, at udstedelse af arbejdstilladelsen, burde afgøres i Indien og nævnte i den forbindelse, at USA, Canada og Australien har denne praksis. Ifølge TATA er Danmark er et af de bedste lande at søge til, både for den ansatte og dennes familie. Processen omkring ansøgning om arbejds- og opholdstilladelse er meget transparent, hvilket er et væsentligt plus i forhold til at tiltrække folk. L&T nævnte ligeledes, at Danmark er et af de lande, hvor det er hurtigst for en specialist at opnå opholds- og arbejdstilladelse. I 99 % af tilfældene går de glat igennem. Også sammenlignet med de andre skandinaviske lande, fandt L&T, at Danmark var bedst. L&T påpegede dog det besværlige i, at en arbejdstilladelse kan gælde i tre år, men hvis personen skal tilbage til Indien i seks måneder, skal alt afmeldes CPR, skat, sygesikring, folkeregister etc. og personen skal søge alle steder igen, når vedkommende skal tilbage til Danmark for at arbejde. Derimod påpegede flere kilder (L&T, IBM, ITC), at det tog lang tid at få et forretningsvisa til Danmark op til 15 dage, hvorimod man kan få et visum til et andet Schengen-land (f.eks. Tyskland eller Sverige) på 2-3 dage. Flere kilder hilste i den forbindelse den nye ordning med udlicitering af modtagelsen af visumansøgninger fra ambassaden i Indien til et privat firma (VFS) meget velkommen. ITC fandt det uhensigtsmæssigt, at der ikke bliver udstedt multi-entry visa til deres senior-management, som skal søge forfra, hver gang de skal til et møde i Danmark. ITC fremhævede fordelene i det amerikanske og britiske system med et såkaldt Business Executive Programme (BEP), hvor firmaer, som er store brugere af disse systemer, regelmæssigt opdateres på nye regler og love på området. Den amerikanske ambassade afholder f.eks. halvårlige BEP-konferencer på konsulatet i Chennai, hvor 200 firmaer fra Sydindien bliver informeret om nye regler, og firmaerne kommer med deres prognoser for fremtiden. NASSCOM oplyste, at organisationen høres og bliver involveret, når andre lande især USA og Storbritannien skal udforme nye regler og retningslinier for deres immigration. F.eks. havde organisationen for nylig deltaget i en diskussion om nye retningslinier for kortvarige ophold i Storbritannien for de IT-specialister, som arbejder i IT-BPO-industrien. Andre faktorer TATA nævnte, at livskvaliteten er høj i Danmark, herunder lægges der vægt på et godt offentligt transportsystem, sportsfaciliteter som er tilgængelige samt biblioteker, hvor man gratis kan låne bøger og film (herunder indiske film). Flere kilder pegede på, at det offentlige transportsystem er meget velfungerende i Danmark, hvilket bidrager til de attraktive sider ved Danmark. Som nogle af ægtefællerne udtrykte det: Public transport in Denmark is a dream. TATA og andre kilder pegede endvidere på, at et ophold i Danmark er attraktivt, fordi det giver mulighed for turisme i Schengen-landene. Flere kilder (Deloitte og EC) pegede på, at opnåelse af kørekort er en meget besværlig proces for en ikke-eu statsborger i Danmark. Det kræver aflæggelse af en teoriprøve på dansk (evt. med hjælp fra en tolk, som man selv engagerer) samt aflæggelse af en ny køreprøve også for folk, som har kørt bil i mange år. Det er for det første dyrt ca kr. (evt. x 2 hvis der er en medfølgende ægtefælle), og for det andet er det besværligt og vanskeligt at finde tid til inden for de første to måneder af opholdet (det midlertidige kørekort gælder i 2 måneder). Rapport fra fact-finding mission til New Delhi og Bangalore, Indien, maj\n19 Adgang til læger og sundhedsvæsen blev også påpeget som vanskeligt. L&T oplyste, at alle specialister har en sygeforsikring, men i perioden inden de bliver CPR-registreret, er det et problem, at det danske system læger/lægevagt og hospitaler - generelt ikke er vant til at behandle personer, som falder uden for det gængse system, og derfor ikke ved, hvordan de skal gribe sagen an. Nogle specialister samt ægtefæller fandt, at adgangen til praktiserende læger og speciallæger i Danmark er vanskelig, idet de har en begrænset åbningstid og lange ventetider på at få en aftale. Expo-Consult pegede på, at det i Danmark ikke er muligt for en udlænding at købe fast ejendom de første 5 år af opholdet uden en dispensation fra Justitsministeriet, hvilket EC fandt, er en begrænsende faktor i forhold til fastholdelse og hurtig integration af personer, som har til hensigt at have et længerevarende ophold. Nogle kilder (7N og RightMinds) henviste til, at det indiske samfund i Danmark er meget lille, hvilket kan være en begrænsende faktor i forhold til at tiltrække flere indere, idet det kunne få inderne til at føle sig fremmedgjorte og uden tilhørsforhold til en social gruppe. Endelig nævnte nogle kilder, at (gen)etableringen af en direkte flyforbindelse mellem Indien og DK i oktober 2008 kan være en faktor som har en positiv betydning for tiltrækning af indere til Danmark. I forhold til at søge informationer om forhold i Danmark, blev der fra flere kilders side efterlyst en fælles portal på nettet, hvor det ville være muligt at søge information og få et overblik over reglerne vedr. opholdstilladelse, skatteregler- og lovgivning, opnåelse af kørekort etc. Ligeledes pegede flere kilder på, at en central indgang til myndighederne ved ankomsten til Danmark, ville være ønskeligt, således at udlændingene ikke sendes fra Herodes til Pilatus for at blive tilmeldt Folkeregisteret, CPR, skat, sygesikring mv. Nogle firmaer (SATYAM) efterlyste informationer om How to settle in Denmark, herunder information om boligforhold, skoler, sprogskoler, etc. Andre (TATA TCS) fandt, at der er meget få hjemmesider med informationer på engelsk. Hvis der er en engelsk udgave, er det ofte kun én side, som giver et begrænset antal informationer. 3.2 IT- firmaers rekruttering af indiske IT-specialister Profiler af indiske IT-specialister i Danmark Alder og køn Kilderne oplyste samstemmende, at de fleste IT-specialister i Danmark er mænd 85-90%, mens kvinder udgør 10-15%, og for begge køn gælder det, at de typisk er i 20 erne (typisk år). Mange af dem har enten endnu ikke stiftet familie eller har en ægtefælle, som typisk kommer på besøg for en 3 måneders periode (på visum). Det varierer dog fra firma til firma, hvordan fordelingen mellem kønnene er. F.eks. oplyste nogle kilder (L&T og SATYAM), at ca. 30 % af de ansatte IT-folk i Danmark er kvinder i 20 erne. De fleste andre firmaer pegede på, at det var mellem 5 og 15 %. Af Udlændingeservices statistik fremgår det, at 71 % af de indiske IT-specialister i 2007 var 30 år eller derunder. Kvindelige IT-specialister udgjorde 10,5 % af det samlede antal indiske ITspecialister i 2007, og blandt kvinderne var 88 % 30 år eller derunder. Rapport fra fact-finding mission til New Delhi og Bangalore, Indien, maj\n20 Flere kilder påpegede, at inderne er færdiguddannede (med en bachelorgrad), når de er år. Nogle danske firmaer efterspørger yngre kandidater, som de selv kan forme, og som de kan beholde 2-3 år i DK, mens andre opgaver kræver specialister med mere erfaring. En indisk seniorspecialist med 8-10 års erfaring er år, mens deres kollegaer i Danmark ofte er 50+. TATA oplyste ligeledes, at de fleste af deres ansatte i Danmark er midt i 20 erne max år. TATA forklarede, at senior- specialister får en god løn i Indien, er som regel gift med højtuddannede ægtefæller, som også har jobs, har evt. købt hus og har måske børn i skolealderen og derfor er mindre interesseret i at blive udstationeret. IBM oplyste, at kun få indiske IT-specialister har familien med (anslået 10 %), blandt andet også fordi der er større udgifter for den enkelte forbundet hermed. De ansatte på lavere niveau skal selv betale udgiften til internationale skoler, som er høj i Danmark. Det er IBM s vurdering at færre og færre har familien med. ITC oplyste, at de har 20 familier udstationeret i Danmark, men at de i 2007 har sendt 400 specialister af sted på kortere eller længere ophold (svarende til 5 % med familie). Deloitte vurderede at omkring 25 % har familien med, mens PWHC oplyste, at det er under 50% som har familien med, og kun de få som skal være her omkring 1 år. CSC fandt, at i deres tilfælde har flere familie med, men de havde ingen konkrete tal herpå. Opholdets varighed For alle de firmaer, delegationen var i kontakt med, gælder det, at størstedelen af de indiske ITspecialister er i Danmark på kortere ophold, typisk varierende fra 3 til 12 måneder. Mange specialister er her på såkaldt knowledge transfer i en periode af 3 måneder, hvor de trænes i Danmark til off-shore - opgaver i Indien. CSC mindes kun en enkelt indisk IT-specialist, som har været her i en længere periode (mere end 6 måneder). Nogle firmaer, f.eks. CSC, har haft overvejelser om, hvorvidt træningen kunne foregå i Indien, men de fleste har fundet det vigtigt, at de pågældende kommer til Danmark for at blive kulturtrænet og lære kunden at kende i danske omgivelser. TATA har p.t. ca. 30 personer (ud af i alt 100 ansatte i Danmark), som har været i landet i længere tid dvs. 3 år i København. De fleste er i Danmark max. 1½-2 år, og 90 % af dem er derefter enten tilbage i Indien eller i et af firmaets centre i Luxembourg, Ungarn eller De baltiske lande. TATA oplyste, at der f.eks. i forbindelse med et SAP-projekt 12 typisk er et helt team af konsulenter på forskellige niveauer de første 6 måneder og herefter bliver der gradvist færre specialister og aktiviteter i Danmark. Nogle særligt erfarne folk bliver dog i længere perioder i Danmark. IBM oplyste, at de fleste ansættelser er kortvarige - typisk 3 måneder eller 6 måneder og max. 18 måneder med en evt. forlængelse på 1 måned ad gangen. L&T oplyste, at 60 % af deres IT-medarbejdere er her 6-12 måneder, mens cirka 40% af konsulenterne er her mere end 2 år. 12 SAP står for Systems, Applications and Products Rapport fra fact-finding mission til New Delhi og Bangalore, Indien, maj


Gavekort - på det beløb du ønsker - Kreativt Fitnesscenter\nForside / Gavekort / Gavekort – på det beløb du ønsker\nGavekortet er elektronisk – men vi udsteder gerne et fysisk til dig\nGavekort - på det beløb du ønsker antal\nGavekortet til den Kreative\nGavekortet kan benyttes til al vores undervisning, køb af materialer og medlemsskab\nGavekort kan ikke ombyttes til kontanter og skal benyttes inden 2 år fra udstedelsesdatoen. Modtageren kan selv tjekke sin saldo på gavekortet her på siden.\nGavekortet udstedes elektronisk til enten din eller modtagerens mailadresse. Du kan også vælge at få udstedt et fysisk gavekort som kan afhentes i butikken eller sendes til dig (fragtfrit) kontakt os blot så klarer vi den.\nVær den første til at anmelde “Gavekort – på det beløb du ønsker” Annuller svar


Tog St-Louis - Madrid | Køb billige togbilletter og find togtider | Trainline\nTog fra St-Louis til Madrid\nDen gennemsnitlige tid at rejse fra St-Louis til Madrid med tog er 13t 36m over en afstand på omkring 1201 km. Der kører normalt 2 tog om dagen fra St-Louis til Madrid, og billetter starter fra 162 €.\nTogtider fra St-Louis til Madrid\nTjek de næste tog, der afgår fra St-Louis til Madrid for den tir 26 okt. For den fulde togtidsplan eller for at søge efter et senere tidspunkt eller dato, klik her.\n06:29 19:55 13t 26m, 3 togskift\n08:30 22:17 13t 47m, 3 togskift\nBillige togbilletter fra St-Louis til Madrid\nPrisen på togbilletter fra St-Louis til Madrid starter ved 162 € envejs for en Standard Class-billet, hvis du bestiller på forhånd. Reservation på dagen er normalt dyrere, og prisen kan variere afhængigt af tidspunktet på dagen, ruten eller klassen.\nDe fleste af togselskaberne i Europa frigiver deres billetter omkring tre til seks måneder i forvejen, og mange af dem kan være billigere, jo tidligere du reserverer dem. Hvis du ved, hvilke datoer du vil rejse på, vil du muligvis kunne få fat i nogle billigere togbilletter fra St-Louis til Madrid.§\nVil du vide mere om din rejse fra St-Louis til Madrid? Vi har samlet nogle af vores kunders oftest stillede spørgsmål for at hjælpe dig med at planlægge din rejse.\nHvor lang tid tager toget fra St-Louis til Madrid?\nDen gennemsnitlige rejsetid med tog mellem St-Louis og Madrid er 13 timer and 36 minutter, og der er ca. 2 tog om dagen. Rejsetiden kan være længere i weekender og på helligdage, så brug vores rejseplanlægger på denne side til at søge efter en specifik rejsedato.\nHvad er den hurtigste rejsetid mellem St-Louis og Madrid med tog?\nDen hurtigste rejsetid med tog fra St-Louis til Madrid er 13 timer and 26 minutter.\nHvor meget koster toget fra St-Louis til Madrid?\nTogbilletter fra St-Louis til Madrid starter fra kun 162 €, når du forudbestiller dem og er normalt dyrere, når de købes på selve rejsedagen. Priserne kan også variere, afhængigt af det tidspunkt på dagen, den rute og den klasse du bestiller.\nEr der et direkte tog fra St-Louis til Madrid?\nNej, der er ingen direkte togforbindelser fra St-Louis til Madrid. En rejse fra St-Louis til Madrid med tog vil kræve mindst 3 skift.\nHvornår afgår det første tog fra St-Louis til Madrid?\nDet første tog fra St-Louis til Madrid afgår kl. 07:29. Tiderne og tjenesterne kan variere i weekender og på helligdage.\nHvornår afgår det sidste tog fra St-Louis til Madrid?\nDet sidste tog fra St-Louis til Madrid afgår kl. 09:30. Tog, der afgår i de tidlige morgentimer eller meget sent om aftenen, kan være sovevogne, og tiderne og forbindelserne kan også variere i weekender og på helligdage.\nHvad er afstanden mellem St-Louis og Madrid med tog?\nTog fra St-Louis til Madrid tilbagelægger en distance på ca. 1201 km under rejsen.\nOplysningerne er beregnet ud fra rutetog tjenester for St-Louis til Madrid for en typisk ugedag ved hjælp af tidsplandata for 26.10.2021. I weekender, helligdage eller andre ekstraordinære tider kan færre tjenester være ledig. Billetprisen er fundet af vores kunder på Trainline på 07.06.2021 til rejser på 07.06.2021 og til voksne billetter på økonomi, rabatkort og busrejser udelukket.


Holiday home Stenbjerg Kirkevej i Stenbjerg til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nMere om Holiday home Stenbjerg Kirkevej\nHvis du leder efter et godt beliggende hotel i Stenbjerg, så er Holiday home Stenbjerg Kirkevej et rigtig godt valg. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nFaciliteterne og servicen på Holiday home Stenbjerg Kirkevej sikrer gæster et behageligt ophold. Hotellet tilbyder gratis trådløst internet på alle værelser, trådløst internet i fællesområder, parkering for at sikre, at gæsterne nyder deres komfortable ophold så meget som muligt.\nAlle hotellets værelser er indrettede med betænksomme bekvemmeligheder som garanti for uforlignelig komfort. Desuden sikrer hotellets væld af fritidstilbud, at du har rigeligt at foretage dig under dit ophold. Holiday home Stenbjerg Kirkevej er det eneste sted, du behøver, når du søger kvalitetsindkvartering i Stenbjerg.


Kurer services fra Tjekkiet til Danmark\nBilligste kurer service fra Tjekkiet til Danmark\nSend pakke fra Tjekkiet til Danmark\nHvis du har brug for at sende din kuffert fra Tjekkiet til Danmark for en overkommelig pris, så kan Eurosender give dig adgang til et stort netværk af logistikudbydere. Vi samarbejder kun med de mest betroede logistikfirmaer, der er kendte for deres pålidelige og hurtige service. Når du booker din service hos os, vil du desuden kunne slappe af ved tanken om, at din pakke automatisk er forsikret og kan spores fuldt ud online, indtil den når sin endelige destination. På denne måde vil du kunne undgå afgifterne for overskydende bagage i lufthavnen, og du behøver ikke at gå på kompromis med antallet af kufferter, du bringer med på din rejse. Alt, hvad du behøver at gøre, er blot at placere en bestilling online, hvorefter du straks vil få fragtprisen for at sende en kuffert fra Tjekkiet til Danmark. Hvis du har yderligere spørgsmål, før du sender en kuffert fra Tjekkiet til Danmark, så er vores kundesupport team klar til at hjælpe dig, når det er nødvendigt.\nSend en kuffert fra Tjekkiet til Danmark\nSend en palle fra Tjekkiet til Danmark\nHvis du leder efter det mest overkommelige tilbud på fragt af paller i Europa, så kan Eurosender hjælpe dig med at få de bedste priser, så du kan sende dine paller straks. Vi samarbejder med de førende logistikvirksomheder, der leverer godstransport, så vi kan organisere fragt fra Tjekkiet til Danmark, der ikke kun er særdeles økonomisk, men også hurtigt og sikkert. Vi har også udviklet en velfungerende platform til bestilling af pallefragt i Europa, hvilket giver dig et øjeblikkelige tilbud på nogle af de valgte ruter. Hvis du vil sende en palle fra Tjekkiet til Danmark og har nogle specifikke krav, så kan vores fragtafdeling også forberede et individuelt tilbud til dig. De vil desuden lede dig igennem hele processen og give dig flere oplysninger om, hvordan du gør en palle klar til forsendelse.


Dating Kristendommen - Mød piger med dating profiler\nKærlighed Sex Dating Antænde Din Tro - Kristendommen I Dag\nTop 5 Myter om Kristen Dating - Crosswalkcom\nDating, Tips og gode Råd til Christian Teens - ThoughtCo\nKampen impuls til dato i et hjørne af jer selv, og i stedet tegne en anden, i de vigtige relationer. Selvfølgelig, en kvinde, der er rart, hvid-hot, og kan lide Cracker Jacks kan være en person, du ønsker at spørge om en date. Jeg er heller ikke tale om en mand og en kvinde, der er interesserede i hinanden og er enige om at være venner, for en periode, før dating. Når Bibelen blev skrevet, en person, som dybest set var én af tre muligheder: at forblive single, et umoralsk liv med flere partnere, eller prostituerede, eller i et arrangeret ægteskab. Vores ubevidste sind kan sparke magtfulde følelser, der undertiden bliver forvekslet med et budskab fra Gud. Men for at være ansvarlige er at være autentisk, dybt, konsekvent kendt af nogen, der bekymrer sig nok til at holde os fra at lave fejl eller at hengive sig til en synd. Nedenfor er en oversigt over de bedste hjemmesider og apps til Christian dating, sammen med de vigtigste data point til hver. Dating er hårdt nok uden sigtning gennem hele denne fejlagtige oplysninger, så lad os aflive nogle myter. Så gjorde han sit bedste for at blive hendes ven, aldrig lade på, at han ville være hendes kæreste. Jo tættere vi bliver med en kæreste eller kæreste, jo mere fjernede vi er fra andre vigtige relationer. Men Bibelen ikke løfte om, at Gud vil give et kærligt forhold til dig, mens du kan sidde og gøre ingenting. Nogle Kristne har endda fået gift med en ikke-troende, i håb om, at de kan konvertere deres ægtefælle, men ofte de relationer, ender i en katastrofe. Redaktionelle holdninger, der er udtrykt på dette site er strengt vores egne og er ikke forudsat, godkendt eller godkendt af annoncører. Hvis du fordybe sig i, overbevist om, at du er på en mission fra Gud, og hun er ikke sikker endnu, er det en hurtig måde at skræmme hende væk. Mens du kan ikke se på at gifte sig med nogen i øjeblikket, bør det altid være på bagsiden af dit hoved.\nSammen med nøglen gennemgang faktorer der kan påvirke, hvordan og hvor produkter, der vises på webstedet (herunder, for eksempel, den rækkefølge, som de vises). At spørge en kvindes fader, hvis du kan date sin datter uden at rådføre sig med hende først kan være en god måde at få aldrig en første date.) Du skal også behøver ikke at have en åndelig field manual, der fortæller dig, hvordan man opfører sig i enhver situation. Disse folk kender dig som en synder, og syndere, som aldrig bliver konfronteret eller frustreret af ubekvemme sandheder er syndere glider længere væk fra Gud, ikke mod ham. Være venner med alle, du ønsker, men hvis du ønsker at date hende, hun har brug for at vide, og du er nødt til at spørge hende ud. Dette system er en afgørende faktor i eHarmony ' matching succes og det vigtigste punkt på differentiering mellem vores service, og at andre traditionelle Kristne dating-tjenester. Chat-rum giver dig mulighed for øjeblikkeligt at tale med nogen, der fanger dit øje og gøre samtalen til at flyde lettere. Ud af alle de singler, du kan møde online, meget få er faktisk kompatibel med dig, og det kan være svært at bestemme graden af kompatibilitet af en potentiel partner ved traditionel online dating metoder. I modsætning til betalt steder, det er 100% gratis at kommunikere med hver enkelt Kristen-medlem kan du se på CDFF.\nChristian Dating Gratis - Officiel Site\nDen Gyldne Regel i Christian Dating som Ønsker Gud\nDen rådgivning, vi vælger, kan være fra en bog af en læge, eller en tilfældig samtale med en person i kirken, eller et blog-indlæg af en teenager, eller bare noget vi har fundet på Pinterest. Vi lagde alle vores kræfter ind på hans mål og plan for vores liv: at gøre disciple, der elsker ham med hele deres hjerte, sjæl, sind og styrke. Dette er, hvor du kan gøre ting som at registrere dig, udfyld dine oplysninger, se profiler og kommunikere med kampe. Udover at have den mest imponerende tal, Match er også meget imødekommende for enhver type af dater, især Kristne homoseksuelle singler. Hvis du ønsker at dato Kristne kvinder og Kristne mænd, specifikt, sørg for at tilpasse dine kriterier for at afspejle denne præference. Han gav hende rider til kirken, og havde med hende og talte med hende i telefonen, to eller tre gange om ugen. Vores Kompatibilitet Matching System indsnævrer feltet fra tusindvis af Kristne singler til at matche dig med en udvalgt gruppe af kompatible Kristne mænd eller kvinder, med hvem du kan opbygge varig og tilfredsstillende relationer. Ingenting, men gør det sige, at Gud plukket ud af en spunky brunetter, som han venter til foråret på dig, på det rigtige tidspunkt. Dem på denne liste har eksisteret i lang tid, nogle over 20 år, og har stjernernes omdømme, de bedste resultater, og dedikerede teams. Der er masser af ting, om Guds vilje for sit folk, Gud ønsker god ting for dig, og Guds endelige plan.\nDallas, TX Speed-Dating Arrangementer EventbriteDu tjekke...\nDating Kvinder I Det Nordlige Virginia\nDet nordlige Va Dating Site, 100 Gratis DatingAmerikanske...


Død mand fundet i vandkant | 24NYT\n43-årig prostitueret udsat for grov vold og overgreb i lejlighed i Vejle Sydøstjyllands Politi efterlyser vidner til et særdeles groft overfald og overgreb mod en 43-årig colombiansk kvinde i en lejlighed i Staldgaardsgade 39A, 7100 […]\nPolitiklagemyndigheden undersøger skudsag. Den Uafhængige Politiklagemyndighed (Politiklagemyndigheden) blev den 15. juli 2018 kl. 12.35 underrettet af Københavns Vestegns Politi om, at der kort forinden havde været en skudepisode, hvor en mand blev ramt af skud […]\nFyns politi modtog, den 28. august 2018 kl. 2105 en anmeldelse fra en billist, der kørte på den Fynske motorvej E20. Anmelderen oplyste, at da han passerede under broen ved Ravnebjerggyden, blev der kastet en genstand […]


Kære Malermestre, kan vi bede om nogle flere lærepladser? – udenfilter.dk\nAf Karina Jespersen den 7. marts 2015\nKære Malermestre, kan vi bede om nogle flere lærepladser?\nJeg mener at flere lærepladser vil skabe højere faglighed\nog fjerne social dumping.\nÅh december din iskolde kælling! Jeg kunne mærke den bidende kulde, helt ind i knoglerne. Men jeg vidste også at jeg blev nødt til at blive ved. Jeg havde printet et utal af ansøgninger til hele dagen, og begav mig afsted til et nyt firma på listen. Åh hvor irriterende! Nu kørte endnu en bil forbi i høj fart, og jeg fik selvfølgelig sjap is udover hele ansigtet. Jeg tørrede snasket væk fra ansigtet, fortsatte op til firmaet og fik snakket med endnu en malermester. De efterfølgende dage fik jeg utallige afslag på både e-mail, SMS og opkald. Men det mest demotiverende var nok alle de firmaer som slet ikke svarede tilbage – trods de havde ”lovet” det. Der skulle 68 ansøgninger til før jeg fik den læreplads jeg havde ønsket mig i flere måneder. Kan det virkelig passe, at man skal kæmpe så meget, for at få chancen for at fuldføre sin drømmeuddannelse?\nMit ønske og min drøm for fremtiden, vil være et Danmark med flere lærlinge som får et svendebrev inden for deres fag. De skal ose af faglig stolthed, så kvaliteten igen bliver løftet. Vi må gå mere aggressivt til værks hos mestrene! Vise dem at vejen frem i lyset, er med flere lærlinge i firmaerne. Få regeringen til at indse at uddannelse er lig med kvalitet.\nFremtiden ser meget dyster ud, hvis der ikke bliver handlet hurtigt. Hvis situationen med manglende lærepladser og faldende udlærte fortsætter, kommer vi til at mangle rigtig mange faglærte. Kan I høre mit nødråb? Der er skræmmende meget frafald på uddannelserne, bl.a. fordi det er virkelig demotiverende at skulle stå foran firma nummer 50 med en ansøgning og blive afskrevet inden man er trådt over dørkarmen.\nDet er tid til at vække firmaerne, de har sovet til middag længe nok!\nPosted in Uden kategoriTagged ansøgninger, arbejdsliv, faglighed, flere faglærte, lærlinge, manglende lærepladser, uddannelse\nJeg og mine kollegaer er arbejdsløse ← Forrige artikel\nDansk Metal – hvorfor være medlem? Næste artikel →


Rigsrevisionens notat om beretning om SKATs kontrol med udbetaling af negativ moms - PDF\nDownload "Rigsrevisionens notat om beretning om SKATs kontrol med udbetaling af negativ moms"\n1 Rigsrevisionens notat om beretning om SKATs kontrol med udbetaling af negativ moms April 2017\n2 NOTAT TIL STATSREVISORERNE, JF. RIGSREVISORLOVENS 18, STK. 4 1 Vedrører: Statsrevisorernes beretning nr. 7/2016 om SKATs kontrol med udbetaling af negativ moms 22. marts 2017 RN 1404/17 Skatteministerens redegørelse af 22. februar Rigsrevisionen vurderer i dette notat de initiativer, som skatteministeren vil iværksætte som følge af Statsrevisorernes bemærkninger og beretningens konklusioner. Sagsforløb for en større undersøgelse Beretning KONKLUSION Skatteministeren tager Statsrevisorernes konklusioner til efterretning, og ministeren oplyser, at beretningen vil blive brugt i Skatteministeriets videre arbejde med negativ moms. Rigsrevisionen finder det tilfredsstillende, at alle udbetalinger af negativ moms nu har sandsynlighed for at blive udtaget til kontrol, og at den fejlagtige håndtering af virksomheders korrektioner i momsindberetninger nu er stoppet. Rigsrevisionen vurderer, at disse dele af sagen kan afsluttes. Ministerredegørelse 18, stk. 4-notat Eventuelt fortsat(te) notat(er) Rigsrevisionen baserer denne konklusion på følgende: Skatteministeriet har taget initiativ til at ophæve beløbsgrænsen for negative momstilsvar under kr. Skatteministeriet har stoppet den uhjemlede praksis i forbindelse med håndtering af virksomheders korrektioner af momsindberetninger, og at SKAT vil behandle korrektionerne manuelt, indtil SKAT finder en mere varig systemmæssig løsning på problemet. Sagen afsluttes Du kan læse mere om forløbet og de enkelte step på Skatteministeren giver i sin redegørelse udtryk for, at han kan pege på en række årsager, der samlet kan forklare stigningen i udbetalingerne af negativ moms i perioden Rigsrevisionen kan konstatere, at ministeren i sin redegørelse ikke kommer med nye eller styrkede forklaringer. Rigsrevisionen vurderer derfor fortsat, at Skatteministeriet ikke på tilfredsstillende vis har redegjort for årsagerne til stigningen i udbetalingerne af negativ moms i perioden\n3 2 Skatteministeriet har i december 2016 på baggrund af Rigsrevisionens beretning og Skatteministeriets Koncernrevisions eftersyn af momsområdet fremlagt planen Styrket indsats på momsområdet fra revisionsanbefalinger til handling. Del 1 En 17-punktsplan som opfølgning på Koncernrevisions og Rigsrevisionens kritik af momsområdet i SKAT. Planen skal bl.a. rette op på kontrollen med udbetaling af negativ moms. Rigsrevisionen vil fortsat følge udviklingen og i 2018 orientere Statsrevisorerne om: Skatteministeriets arbejde vedrørende udbygget finansiel afrapportering for at sikre, at der reageres på atypiske udsving i udbetalingerne af moms SKATs arbejde med at gennemføre valide analyser, som kan danne grundlag for at tilrettelægge indsatsen bedre SKATs arbejde med arbejdsgangsbeskrivelser i visiteringen og det videre arbejde med den it-baserede scoringsmodel SKATs dokumentation af initiativ fra 2016, som består af løbende overvågning af de virksomheder, der modtager de største udbetalinger af negativt momstilsvar, og årlig kontrol af 8-10 af disse virksomheder, så det kan vurderes, om dette arbejde eventuelt skal udvides, standardiseres eller gentages fremover SKATs undersøgelse og vurdering af behovet for eventuelle yderligere tiltag på tværs af SKATs afdelinger, som adresserer de risici, der knytter sig til nystartede virksomheder SKATs arbejde med at analysere, om resurseallokeringen og de anvendte værktøjer (fx scoringsmodellen) til udbetalingskontrol er tilstrækkelige, herunder ved spidsbelastningsperioder, og hvordan spidsbelastninger håndteres mest hensigtsmæssigt, så der ikke opstår flaskehalse og uens risiko for udtagelse til kontrol SKATs tiltag om at sikre en bedre kontrol af inddata i momsangivelsen, så kommafejl, tastefejl mv. opdages automatisk direkte ved angivelse. I. Baggrund 2. Rigsrevisionen afgav i december 2016 en beretning om SKATs kontrol med udbetaling af negativ moms. Beretningen handlede om den kontrol, der foretages forud for udbetaling af negativ moms i perioden SKAT udbetalte i 2015 negativ moms for i alt 235 mia. kr. Det svarer til knap 25 % af statens samlede indtægter fra skatter og afgifter. Skatteministeriet har det overordnede ansvar for, at forvaltningen i SKAT fungerer tilfredsstillende, herunder også området negativ moms. SKAT udøver forvaltningen af lovgivningen om skatter i forhold til borgere og virksomheder og har således den juridiske kompetence til at kontrollere virksomheders momsforhold og træffe afgørelse om udbetaling. Formålet med undersøgelsen var at vurdere, om Skatteministeriet havde sikret en tilfredsstillende kontrol af negativ moms inden udbetaling.\n4 3 3. Da Statsrevisorerne behandlede beretningen, påtalte de på det skarpeste, at SKATs kontrol med negativ moms inden udbetaling havde været helt utilstrækkelig, og at SKATs tilrettelæggelse af kontrollen havde været særdeles mangelfuld. Statsrevisorerne påtalte i den forbindelse: At Skatteministeriet ikke havde sikret, at SKATs kontrol med negativ moms inden udbetaling var tilfredsstillende. At Skatteministeriet ikke kunne forklare årsagerne til, at udbetalingerne af negativ moms var steget med ca. 68 % i perioden At Skatteministeriet ikke i tide havde reageret på en usædvanlig udvikling på et væsentligt og risikofyldt område. At SKATs tilrettelæggelse af kontrollen med negativ moms var helt utilstrækkelig. Kontrollen var ikke i tilstrækkelig grad baseret på væsentlighed og risiko og faste procedurer. Visiteringsmedarbejderne skulle på i gennemsnit ca. 3 minutter afgøre, hvilke angivelser der skulle henholdsvis til udbetaling og til kontrol. Af de angivelser, der var udvalgt til kontrol, var det kun en mindre del, der faktisk blev kontrolleret. At SKAT automatisk udbetalte godt årlige angivelser af negativ moms, svarende til ca. 0,5 mia. kr. årligt, uden forudgående kontrol. At SKAT i en lang periode (august oktober 2016) havde behandlet knap positive momsangivelser forkert, hvilket havde medført, at der uretmæssigt var udbetalt ca. 722 mio. kr. uden lovhjemmel. Statsrevisorerne fandt det afgørende, at ledelsen i Skatteministeriet snarest tog initiativ til at styrke kontrollen, så risikoen for fejludbetalinger minimeres mest muligt. Det fremgik af beretningen, at SKAT ikke i tilstrækkelig grad havde analyseret populationen af angivelser af negativ moms. Det fremgik videre af beretningen, at SKAT ikke i tilstrækkelig grad havde kontrolleret væsentlige og risikofyldte angivelser. Det fremgik desuden, at angivelser fra nystartede virksomheder ikke blev kontrolleret hyppigere i Udbetalingskontrollen end angivelser fra alle virksomheder set under ét, på trods af erkendt forhøjet risiko blandt nystartede virksomheder. Det fremgik endvidere, at SKAT ikke havde tilpasset omfanget af kontrollen, så der blev taget højde for perioder med spidsbelastning. Endelig fremgik det af beretningen, at der manglede inddatakontrol, når virksomheder angiver negativ moms. 4. Hele sagen og dens dokumenter kan følges på og på II. Gennemgang af skatteministerens redegørelse Skatteministerens generelle bemærkninger 5. Skatteministeren oplyser indledningsvist i sin redegørelse, at det glæder ministeren, at Rigsrevisionen ikke har fundet noget, der tyder på omfattende eller systematisk svindel på momsområdet som det var tilfældet med refusion af udbytteskat. Ministeren oplyser endvidere, at dette imidlertid ikke er ensbetydende med, at der ikke forekommer svig og bliver begået fejl på momsområdet. Rigsrevisionen skal for en ordens skyld bemærke, at Rigsrevisionens undersøgelse havde til formål at vurdere, om Skatteministeriet havde sikret en tilfredsstillende kontrol af negativ moms inden udbetaling. Undersøgelsen var således ikke tilrettelagt med henblik på at vurdere, om der er svindel på momsområdet\n5 4 Stigningen i den samlede udbetaling af negativ moms i perioden Statsrevisorerne påtalte, at Skatteministeriet ikke kunne forklare årsagerne til, at udbetalingerne af negativ moms var steget med ca. 68 % i perioden Statsrevisorerne påtalte endvidere, at ministeriet ikke i tide havde reageret på en usædvanlig udvikling på et væsentligt og risikofyldt område. Det fremgik af beretningen, at Skatteministeriet ikke havde analyser, som på tilfredsstillende vis kunne forklare årsagerne til stigningen i den negative moms i perioden , hvor beløbet steg fra 139,9 mia. kr. til 235 mia. kr., svarende til 68 %. 7. Skatteministeren oplyser, at det ikke er muligt udtømmende at redegøre for årsagerne til stigningen på den måde, som Rigsrevisionen lægger op til. Rigsrevisionen forventer imidlertid ikke, at Skatteministeriet skal kunne redegøre udtømmende for årsagerne til stigningen. Rigsrevisionen har i beretningen da også alene konkluderet, at ministeriet ikke på tilfredsstillende vis har kunnet redegøre for årsagerne til stigningen i udbetalingerne af negativ moms. Vi har forståelse for, at det metodisk ikke er muligt at give en udtømmende forklaring på udviklingen i udbetalingerne, men da der er tale om udbetaling af meget væsentlige beløb (235 mia. kr. i 2015), forventer vi, at ministeriet har kendskab til, hvad der i store træk ligger bag stigningen i udbetalingerne af negativ moms. 8. Skatteministeren oplyser, at det er afgørende ikke kun at fokusere på de negative tilsvar, da disse bl.a. skal ses i sammenhæng med udviklingen i de positive tilsvar. Rigsrevisionen skal hertil bemærke som allerede omtalt i beretningen at Skatteministeriet i en rapport fra november 2016 udarbejdet af Skatteministeriets Koncernrevision konkluderer, at det ikke kan afvises, at der forekommer betydelige mangler i de samlede momsindtægter. Rigsrevisionen finder således, at der hverken er grundlag for at konkludere, at udviklingen har været udtryk for svigtende regelefterlevelse eller det modsatte. 9. Skatteministeren bemærker endvidere, at det negative momstilsvar for eksportregistrerede virksomheder er steget godt 80 mia. kr. i perioden, og at stigningen ud over det, der kan henføres til eksportmomsdelregistreringen således er relativt begrænset. I forbindelse med udarbejdelsen af beretningen redegjorde Skatteministeriet i et notat af 14. november 2016 for, at udviklingen i negative momstilsvar i eksportmomsdelregistrerede virksomheder ikke kan holdes op mod udviklingen i det samlede negative momstilsvar og herefter tolkes som forklaring på, hvor stor en del af udviklingen i det samlede negative momstilsvar der skyldes muligheden for eksportmomsdelregistrering. Ifølge ministeriet skyldes det, at de virksomheder, der får udbetalt negativ moms under ordningen, måske alligevel ville have modtaget negativ moms uden at være omfattet af ordningen. Rigsrevisionen skal derfor bemærke til skatteministerens forklaring, at når stigningen i udbetalinger til virksomheder under eksportmomsordningen ikke kan tolkes som forklaring på stigningen i den negative moms, så er det i sagens natur heller ikke en overbevisende forklaring på stigningen i den negative moms, at der er udbetalt 80 mia. kr. mere til disse virksomheder i perioden Rigsrevisionen er som det også blev anført i beretningen dog enig med ministeren i, at eksportmomsordningen må have en væsentlig betydning for udviklingen i den negative moms. Rigsrevisionen er ikke enig med skatteministeren i, at den del af stigningen, der ifølge ministeren ikke kan forklares af eksportmomsordningen, svarende til ca. 15 mia. kr., er et relativt begrænset beløb. Rigsrevisionen vurderer, at 15 mia. kr. er en væsentlig stigning, som Skatteministeriet på tilfredsstillende vis bør kunne forklare.\n6 5 10. Rigsrevisionen finder derfor fortsat, at Skatteministeriet ikke på tilfredsstillende vis har redegjort for årsagerne til stigningen i udbetalingerne af negativ moms i perioden Rigsrevisionen vurderer på trods af dette, at denne del af sagen kan afsluttes, idet Rigsrevisionen forudsætter, at Skatteministeriet fremover sikrer, at udviklingen i den negative moms følges nøje, og at udsving i udbetalingerne analyseres, så ministeriet på tilfredsstillende vis kan redegøre for årsagerne til udsving i negativ moms. Kontrol med udbetaling af negativ moms 11. Statsrevisorerne påtalte på det skarpeste, at SKATs kontrol med negativ moms inden udbetaling havde været helt utilstrækkelig, og at SKATs tilrettelæggelse af kontrollen havde været særdeles mangelfuld. 12. Skatteministeren oplyser, at Rigsrevisionen ikke har forholdt sig til de dele af SKATs aktiviteter på området, der ligger før og efter Udbetalingskontrollens arbejde. Rigsrevisionen er enig med skatteministeren i, at Udbetalingskontrollen selvfølgelig ikke kan stå alene, men er én af flere aktiviteter på området. Rigsrevisionen gør dog i beretningen tydeligt opmærksom på, at beretningen kun relaterer sig til den kontrol, der sker inden udbetaling af negativ moms et beløb svarende til 235 mia. kr. i Rigsrevisionens vurdering er, at det var yderst relevant isoleret at se på den kontrol, SKAT foretager inden udbetaling, da der bl.a. i bekendtgørelse om statens regnskabsvæsen mv. er opstillet specifikke krav til den kontrol, der skal foretages i forbindelse med udbetalinger. Endvidere var og er det Rigsrevisionens vurdering, at området er væsentligt og risikofyldt, og at det kan være vanskeligt efterfølgende at inddrive beløb, som er udbetalt uretmæssigt. Fremadrettet håndtering af udsving i udbetalingerne af negativ moms 13. Skatteministeren nævner ikke i redegørelsen, hvad han fremadrettet vil gøre, hvis der i en periode sker atypiske udsving i udbetalingerne på momsområdet. Rigsrevisionen konstaterer dog, at Skatteministeriet i december 2016 på baggrund af Rigsrevisionens beretning og Skatteministeriets Koncernrevisions eftersyn af momsområdet fremlagde planen Styrket indsats på momsområdet fra revisionsanbefalinger til handling. Planen er i skatteministerens redegørelse omtalt 17-punktsplanen. Det fremgår af planen under Udbygget finansiel rapportering, at hvis der sker atypiske udsving i udbetalingerne på momsområdet, skal det analyseres, hvad baggrunden for udsvingene kan være. De pågældende udbetalinger skal på baggrund af analyserne kunne stilles i bero i en periode med henblik på en nærmere undersøgelse af, om der er tale om svindel. 14. Rigsrevisionen vil følge Skatteministeriets arbejde vedrørende udbygget finansiel afrapportering for at sikre, at der reageres på atypiske udsving i udbetalingerne af moms. Kendskab til populationen af angivelser 15. Det fremgik af beretningen, at SKAT ikke i tilstrækkelig grad havde analyseret populationen af angivelser af negativ moms. 16. Skatteministen oplyser i sin redegørelse, at SKAT har en af de mest omfattende og anerkendte målinger af netop fejlandele og fejlbeløb i både skatter og moms, nemlig complianceundersøgelserne. I beretningen er complianceundersøgelser behandlet i pkt. 33 og 34. I beretningen vurderer Rigsrevisionen, at op til 80 % af den udbetalte negative moms i 2012 kan henføres til virksomheder, der ikke er omfattet af SKATs complianceundersøgelse, fordi complianceundersøgelserne kun omfatter virksomheder med færre end 250 ansatte. Complianceundersøgelserne kan således ikke stå alene, da en væsentlig del af populationen af virksomheder, der får udbetalt negativ moms, ikke er omfattet af undersøgelserne.\n7 6 Skatteministeren bemærker endvidere, at opgørelser af momsgabet fra bl.a. Den Internationale Valutafond (IMF), EU, Danmarks Statistik og SKATs egen undersøgelse viser en faldende tendens over de senere år. Rigsrevisionen konstaterer, at de nævnte undersøgelser viser et fald i momsgabet i Danmark over de senere år. Rigsrevisionen skal dog bemærke, at der også er meget store forskelle i resultaterne fra de forskellige undersøgelser. SKAT opgør således det årlige momsgab til 2,8 mia. kr. i 2012 (ud fra complianceundersøgelsen), Danmarks Statistik når frem til 5,3 mia. kr. i 2012, Den Internationale Valutafond (IMF) til 10,3 mia. kr. i 2013, og Europa-Kommissionen opgør det til 18,5 mia. kr. i Fælles for alle undersøgelserne er, at de ikke har undersøgt det område, som Rigsrevisionens beretning vedrører. Skatteministeren oplyser, at han er enig i, at der generelt for momsområdet jævnligt bør gennemføres valide analyser til anvendelse i det fremadrettede arbejde, hvilket Skatteministeriets Koncernrevision også påpegede i sit serviceeftersyn af momsområdet. Ministeren anfører, at ét af de initiativer, som SKAT derfor har sat i gang med 17-punktsplanen, er, at den systematiske fejltyperegistrering styrkes, og at det sikres, at dette anvendes som grundlag til at revurdere og opdatere risikobilledet. 17. Rigsrevisionen vil fortsat følge SKATs arbejde med at gennemføre valide analyser, som kan danne grundlag for at tilrettelægge indsatsen bedre. Sandsynlighed for udtagelse til kontrol 18. Statsrevisorerne påtalte, at SKAT automatisk udbetaler godt årlige angivelser af negativ moms, svarende til ca. 0,5 mia. kr. årligt, uden forudgående kontrol. 19. Skatteministeren oplyser i sin redegørelse, at grænsen på kr. fra SKATs side har været fastlagt ud fra en væsentlighedsbetragtning og for at sikre, at kontrollen i Udbetalingskontrollen kunne fokuseres på de angivelser, der både er risikofyldte og væsentlige. Antalsmæssigt udgør udbetalinger under kr. ca. halvdelen af alle udbetalinger, men beløbsmæssigt udgør de i alt alene 0,2 % af det samlede udbetalte beløb, hvilket er lagt til grund for væsentlighedsvurderingen. Skatteministeren oplyser endvidere, at der som opfølgning på Statsrevisorernes kritik og offentliggørelse af eksistensen af grænsen nu er taget initiativ til at ophæve den fastlagte beløbsgrænse, og at de negative momstilsvar under kr. nu indgår i visiteringsprocessen i Udbetalingskontrollen. Rigsrevisionen skal hertil bemærke, at beløbsgrænsen på kr. allerede før afgivelse af beretningen var offentligt kendt. Fx var beløbsgrænsen omtalt i artiklen Udbetalingskontrollen har levet stille og godt i Dansk Told & Skat nr. 7/ Rigsrevisionen finder det tilfredsstillende, at Skatteministeriet har taget initiativ til at ophæve beløbsgrænsen for angivelser under kr., så alle angivelser nu har en sandsynlighed for at blive udtaget til kontrol. Rigsrevisionen vurderer derfor, at denne del af sagen kan afsluttes. Visiteringsopgaven 21. Statsrevisorerne påtalte, at SKATs tilrettelæggelse af kontrollen med negativ moms var helt utilstrækkelig. Kontrollen var ikke i tilstrækkelig grad baseret på væsentlighed og risiko og faste procedurer. Visiteringsmedarbejderne skulle på i gennemsnit ca. 3 minutter afgøre, hvilke angivelser der skulle henholdsvis til udbetaling og til kontrol. Af de angivelser, der var udvalgt til kontrol, var det kun en mindre del, der faktisk blev kontrolleret.\n8 7 22. Skatteministeren oplyser i sin redegørelse, at SKAT har oplyst, at det er en helt normal procedure, at visiteringsmedarbejderen sætter flere sager på kontrollisten, end kontrolmedarbejderen forventes at kunne kontrollere. Ministeren oplyser, at dette gøres for at give et ekstra led i vurderingen af den enkelte angivelses risiko og væsentlighed og dermed for at sikre, at SKATs resurser på området udnyttes optimalt. Skatteministeren oplyser videre, at SKAT netop nu er i gang med at udarbejde en konkret arbejdsgangsbeskrivelse for hvert procestrin forbundet med visitering af sager til kontrol for at sikre den bedst mulige visitering. Dette vil ifølge ministeren sikre en mere standardiseret og formaliseret visitering. På den måde sikres ifølge ministeren dels en ensartet behandling af sagerne i visiteringen, dels at der er en række minimumskrav til, hvad visiteringsmedarbejderen skal være opmærksom på ved udvælgelsen til kontrollisten. Skatteministeren oplyser endelig, at SKAT ultimo 2015 implementerede en it-baseret scoringsmodel. Modellen beregner på baggrund af ca. 80 parametre et kontroltal for hvert enkelt negativt momstilsvar, der indikerer risikoen for, at angivelsen er fejlbehæftet. Dette kontroltal bidrager i højere grad til, at visiteringsmedarbejderen har et bedre udgangspunkt for at udvælge sager til kontrol, og vil desuden kunne bidrage til en mere effektiv og vidensbaseret visiteringsproces, hvor det på sigt forventes, at der fremover ikke i lige så høj grad vil være brug for manuel visitering. Modellen er også omtalt i pkt. 54 i beretningen. 23. Rigsrevisionen vil fortsat følge SKATs arbejde med arbejdsgangsbeskrivelser i visiteringen og det videre arbejde med den it-baserede scoringsmodel. Kontrol af store angivelser 24. Det fremgik af beretningen, at SKAT ikke i tilstrækkelig grad havde kontrolleret væsentlige og risikofyldte angivelser. 25. Skatteministeren oplyser i sin redegørelse, at SKAT allerede i 2016 har igangsat et initiativ i forhold til de største virksomheder, som består af løbende overvågning af de virksomheder, der modtager de største udbetalinger af negativt momstilsvar, og årlig kontrol af 8-10 af disse virksomheder. Ministeren oplyser videre, at ét af initiativerne i Skatteministeriets 17-punktsplan fra december 2016 er, at der i foråret 2017 skal gennemføres dokumentation af initiativet, så det kan vurderes, om dette arbejde eventuelt skal udvides, standardiseres eller gentages fremover. 26. Rigsrevisionen vil følge, at SKAT i foråret 2017 gennemfører dokumentation af SKATs initiativ fra 2016, som består af løbende overvågning af de virksomheder, der modtager de største udbetalinger af negativt momstilsvar, og årlig kontrol af 8-10 af disse virksomheder, så det kan vurderes, om dette arbejde eventuelt skal udvides, standardiseres eller gentages fremover. Nystartede virksomheder 27. Det fremgik af beretningen, at angivelser fra nystartede virksomheder ikke blev kontrolleret hyppigere i Udbetalingskontrollen end angivelser fra alle virksomheder set under ét på trods af erkendt forhøjet risiko blandt nystartede virksomheder. 28. Skatteministeren oplyser i sin redegørelse, at SKAT i foråret 2017 som led i implementeringen af Skatteministeriets 17-punktsplan fra december 2016 vil undersøge og vurdere behovet for eventuelle yderligere tiltag på tværs af SKATs afdelinger, som adresserer de risici, der knytter sig til nystartede virksomheder. 29. Rigsrevisionen vil følge, at SKAT i foråret 2017 vil undersøge og vurdere behovet for eventuelle yderligere tiltag på tværs af SKATs afdelinger, som adresserer de risici, der knytter sig til nystartede virksomheder.\n9 8 Kontrol i spidsbelastningsperioder 30. Det fremgik af beretningen, at SKAT ikke havde tilpasset omfanget af kontrollen, så der blev taget højde for perioder med spidsbelastning. 31. Det fremgår af skatteministerens redegørelse, at SKAT har oplyst, at de for at afhjælpe, at kontrollen ikke blev tilpasset perioder med spidsbelastning, i foråret 2017 vil analysere, om resurseallokeringen og de anvendte værktøjer (fx scoringsmodellen) til udbetalingskontrol er tilstrækkelige, herunder ved spidsbelastningsperioder, og hvordan spidsbelastninger håndteres mest hensigtsmæssigt, så der ikke opstår flaskehalse og uens risiko for udtagelse til kontrol. 32. Rigsrevisionen vil følge SKATs analysearbejde i foråret 2017 herom, dvs. om resurseallokeringen og de anvendte værktøjer (fx scoringsmodellen) til udbetalingskontrol er tilstrækkelig, herunder ved spidsbelastningsperioder, og hvordan spidsbelastninger håndteres mest hensigtsmæssigt, så der ikke opstår flaskehalse og uens risiko for udtagelse til kontrol. Inddatakontrol 33. Det fremgik af beretningen, at der manglede inddatakontrol, når virksomheder angiver negativ moms. 34. Skatteministeren oplyser i sin redegørelse, at SKAT har oplyst, at de vil igangsætte tiltag med henblik på at sikre en bedre kontrol af inddata i momsangivelsen, så kommafejl, tastefejl mv. opdages automatisk direkte ved angivelse. 35. Rigsrevisionen vil følge SKATs tiltag om at sikre en bedre kontrol af inddata i momsangivelsen, så kommafejl, tastefejl mv. opdages automatisk direkte ved angivelse. Fejlagtig håndtering af virksomheders korrektioner i momsindberetninger 36. Statsrevisorerne påtalte, at SKAT i en lang periode (august oktober 2016) havde behandlet knap positive momsangivelser forkert, hvilket havde medført, at der uretmæssigt var udbetalt ca. 722 mio. kr. uden lovhjemmel. 37. Skatteministeren anfører i sin redegørelse, at det er dybt beklageligt, at SKAT har haft en uhjemlet praksis for behandling af korrektionerne. Ministeren oplyser, at fejlen er blevet standset, og at SKAT vil behandle korrektionerne manuelt, indtil SKAT finder en mere varig systemmæssig løsning på problemet. Skatteministeren oplyser videre, at SKAT har undersøgt, om fejlen har medført tab for staten. Ifølge ministeren har denne undersøgelse vist, at der ikke er noget, som indikerer, at SKATs praksis er blevet udnyttet til systematisk svindel. Størstedelen af de 722 mio. kr., der er tale om, er enten ikke blevet udbetalt eller er blevet indbetalt igen efterfølgende. Ministeren oplyser, at der dermed ikke er tegn på, at SKATs nu stoppede praksis skulle have ført til betydelige tab for statskassen. 38. Rigsrevisionen finder det tilfredsstillende, at Skatteministeriet har stoppet den uhjemlede praksis, og vurderer, at denne del af sagen kan afsluttes. Lone Strøm


DRs brugere skal tale med om islam - DR Kommunikation\nDRs brugere skal tale med om islam\nPressemeddelelse • Nov 24, 2010 09:25 CET\nFra den 25. til den 30. november vil to journalister fra dr.dk, Thorleif Ravnbak og Lars Damgaard Nielsen, befinde sig i Egypten, nærmere bestemt hovedstaden Cairo. Her skal de, med udgangspunkt i et samarbejde med den egyptiske avis Youm 7, undersøge, hvordan helt almindelige muslimer i Egypten ser på islams fremtid.\nMålet med projektet er at skabe direkte forbindelse for danskere ind i journalistikken og ind i islam – og i sidste ende at skabe en diskussion, der sætter islams udvikling i fokus. Et ambitiøst mål, men reporterne er heller ikke alene om opgaven.\nBrugerne er med live\nFor første gang nogensinde bliver brugerne nemlig inviteret indenfor og opfordret til at blande sig direkte i det journalistiske arbejde, mens det foregår. Reporterne Thorleif og Lars er ’på’ fra morgen til aften, og de vil, ved hjælp af blogs på dr.dk, Facebook og Twitter konstant holde brugerne opdaterede om, hvor de befinder sig, hvad der bliver talt om på redaktionsmøderne, hvem de taler med, hvordan der ser ud, og så videre.\nAlle interviews bliver optaget med mobiltelefon og vises live på deres side (http://www.dr.dk/nyheder/dr_live/egypten), og under hele processen og i alle faser af arbejdet kan brugerne altså komme med spørgsmål til interviewpersonerne, ideer til historier, forslag til vinkling eller bare give deres mening til kende i debatten på siden. På den måde kan man hele tiden – og i nutid – være med til at påvirke journalisternes arbejde.\nHerhjemme har man oprettet et debatpanel, som er fast knyttet til projektet. Det består af den egyptiskfødte komiker Omar Marzouk, samfundsdebattør Ayse Dudu Tepe og imam Abdul Wahid Pedersen. De vil undervejs tage fat i de debatter, som opstår på siden, og tage del i diskussionerne.\nKontakt mellem almindelige mennesker\nDet er som sagt første gang, at DR i den grad inddrager brugerne i et seriøst journalistisk projekt, og tovholder på projektet Petter Åttingsberg håber, at der vil komme noget frugtbart ud af samarbejdet mellem journalisterne og brugerne.\n”Set i perspektiv med det emne, vi arbejder med, ligger der et godt budskab i at have fuld åbenhed omkring det journalistiske. Normalt har journalistik et forløsningstidspunkt, men her kan brugerne modtage og reagere, lige så hurtigt som vi kan,” siger han og fortsætter:\n”Udgangspunktet er at lave den første danske reportage, der bygger på sociale medier og direkte adgang til journalisternes arbejde. Det er ikke vores opgave at skrive, hvordan vi får bugt med de problemer, der er mellem de mellemøstlige og vestlige lande. Vores opgave er at være bindeled mellem almindelige mennesker i forskellige verdener. Inddragelsen af brugerne er et forsøg på at skabe en konstruktiv dialog – et forsøg på at knytte mennesker sammen,” siger han.\nIdeer bydes velkomne\nProjektets side på dr.dk kommer op at køre fra i morgen onsdag, og brugerne opfordres til at komme med gode idéer til historier så snart, den er klar.\nDe to reportere er allerede nu på vej mod Cairo, og onsdag formiddag kl. 10-12 vil de medvirke i P4’s formiddagsradio med en førstesending fra byen, hvorefter projektet tager fart fra torsdag.