Lovtidende A Udgivet den 12. december Bekendtgørelse om undervisningsplan for køreuddannelsen til stor lastbil (kategori C) 1) - PDF Free Download\nLovtidende A Udgivet den 12. december Bekendtgørelse om undervisningsplan for køreuddannelsen til stor lastbil (kategori C) 1)\nDownload "Lovtidende A. 2014 Udgivet den 12. december 2014. Bekendtgørelse om undervisningsplan for køreuddannelsen til stor lastbil (kategori C) 1)"\n1 Lovtidende A 2014 Udgivet den 12. december november Nr Bekendtgørelse om undervisningsplan for køreuddannelsen til stor lastbil (kategori C) 1) I medfør af 56, stk. 5, 64, stk. 5, i færdselsloven, jf. lovbekendtgørelse nr af 11. december 2013, fastsættes efter bemyndigelse i henhold til 134 b: 1. Undervisning af elever med henblik på erhvervelse af kørekort til kategori C skal foregå i overensstemmelse med undervisningsplanen for køreuddannelsen til stor lastbil (kategori C), der er optaget som bilag til denne bekendtgørelse. 2. Bekendtgørelsen træder i kraft den 1. januar Stk. 2. Samtidig ophæves bekendtgørelse nr. 341 af 1. maj 2009 om undervisningsplan for køreuddannelsen til lastbil (kategori C). Stk. 3. Elever, der har påbegyndt køreuddannelsen før den 1. januar 2015, kan afslutte uddannelsen og aflægge køreprøve efter de hidtil gældende regler frem til udgangen af februar Rigspolitiet, den 28. november 2014 JENS HENRIK HØJBJERG / Svend Larsen 1) Bekendtgørelsen indeholder bestemmelser, der gennemfører dele af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/126/EF af 20. december 2006 om kørekort, EU-Tidende 2006, nr. L 403, side 18, som senest ændret ved Kommissionens direktiv 2014/85/EU af 1. juli 2014 om ændring af Europa- Parlamentets og Rådets direktiv 2006/126/EF om kørekort, EU-Tidende 2014, nr. L 194, side 10. Justitsmin., Rigspolitiet, j.nr AA007933\n2 28. november Nr Indholdsfortegnelse 0. INDLEDNING 0.1 Systematikken i undervisningsplanen 0.2 Præstationskravenes anvendelse 1. LASTBILENS INDRETNING, UDSTYR OG DOKUMENTER 1.1 Styreapparatet Styreapparatets funktion mv. 1.2 Bremser Driftsbremser Nødbremse Parkeringsbremser Supplerende bremser Kontrol af bremser Lovbestemmelser i øvrigt om bremser 1.3 El-anlæg, lygter, reflekser, horn mv El-anlæggets funktion 1.4 Bærende dele Bærende deles funktion mv. 1.5 Motor, transmission samt energi- og miljørigtig kørsel Motorens og transmissionens funktion samt energi- og miljørigtig kørsel 1.6 Karrosseri og opbygning Karrosseri, opbygning og dets fastgørelse 1.7 Indre indretning, udsyn og særligt udstyr Ruder, spejle, udsyn mv. 1.8 Kontrolapparat (fartskriver) Kontrolapparatets (fartskriverens) funktion 1.9 Lastbilens dokumenter Registreringsattest 1.10 Særlige køretøjer Blokvogne mv Lastbilens betjeningsudstyr Betjeningsudstyr 1.12 Forebyggende vedligeholdelse og nødvendig reparation Vedligehold mv. 2. INDLEDENDE ØVELSER PÅ VEJ 2.1 Forberedelse til kørsel Eftersyn, indstilling mv. 2.2 Lastbilers spejle Særlige forhold Indstilling af spejle Anvendelse af spejle 2.3 Igangsætning og standsning ved kørebanekant Start, gearbetjening, igangsætning og bremsning 2.4 Højresving om hjørner Bilag 1\n3 28. november Nr Færdigheder ved svingning 2.5 Baglæns kørsel med målbremsning Orientering og bedømmelse af lastbilens længde 3. KØRETØJERS MANØVREEGENSKABER 3.1 Manøvreegenskaber mv Generelt om forskellige køretøjers manøvreegenskaber mv. 4. TRAFIKANTADFÆRD 4.1 Trafikantadfærd mv Opfattelse, reaktion, syn, helbred, andre trafikanter samt adfærd og holdninger mv. 5. VEJFORHOLD 5.1 Vejforhold mv Risikoforhold og vejenes sikkerhedsmæssige udformning mv. 6. GRUNDREGLER FOR KØRSEL MED LASTBILER, HERUNDER DIMENSIONER, VÆGT OG BELÆSNING 6.1 Anvisninger for færdslen Færdselslovens gyldighed Anvisninger for kørslen Kørekortkategori og førerret 6.2 Dimensioner, personer og gods samt særlige forhold mv Lastbilers bredde Lastbilers længde Lastbilers højde Lastbilers vægt Personer og gods Signalgivning, tegngivning og brug af lys Motorstop og slæbning mv Færdselsulykke Forsikringspligt Overladelse af køretøj til andre 6.3 Køre- og hviletidsbestemmelser samt anvendelsen af kontrolapparatet Køre- og hviletidsbestemmelserne Anvendelse af kontrolapparatet 6.4 Godstransport mv Vejkort Godskørsel for fremmed regning og firmakørsel 6.5 Supplerende uddannelse Kvalifikationsbeviser mv. 7. UDVIDEDE ØVELSER PÅ VEJ Øvelse 1: 7.1 Igangsætning og standsning ved kørebanekant Kendskab til ulykker Kendskab til risikoforhold\n4 28. november Nr Orienteringsfærdigheder 7.2 Placering under ligeudkørsel Kendskab til ulykker Kendskab til risikoforhold Orienterings- og manøvrefærdigheder 7.3 Hastighed under ligeudkørsel Kendskab til ulykker Kendskab til risikoforhold Orienterings- og manøvrefærdigheder Lovbestemmelser i øvrigt 7.4 Vognbaneskift og sammenfletning Kendskab til ulykker Kendskab til risikoforhold Orienterings- og manøvrefærdigheder 7.5 Vending og baglænskørsel Kendskab til risikoforhold Orienterings- og manøvrefærdigheder 7.13 Højresving i kryds (mindre veje) Kendskab til ulykker Kendskab til risikoforhold Orienteringsfærdigheder Manøvrefærdigheder 7.14 Venstresving i kryds (mindre veje) Kendskab til ulykker Kendskab til risikoforhold Orienteringsfærdigheder Manøvrefærdigheder Øvelse 2: 7.6 Kørsel forbi holdende køretøjer, gående mv Kendskab til ulykker Kendskab til risikoforhold Orienterings- og manøvrefærdigheder 7.7 Møde Kendskab til ulykker Kendskab til risikoforhold Orienteringsfærdigheder Manøvrefærdigheder Lovbestemmelser i øvrigt 7.8 Kørsel foran eller efter andre Kendskab til ulykker Kendskab til risikoforhold Orienteringsfærdigheder Manøvrefærdigheder 7.11 Fremkørsel mod kryds Kendskab til ulykker Kendskab til risikoforhold Orienterings- og manøvrefærdigheder\n5 28. november Nr Ligeudkørsel i kryds Kendskab til ulykker Kendskab til risikoforhold Orienterings- og manøvrefærdigheder 7.13 Højresving i kryds 7.14 Venstresving i kryds 7.15 Kørsel i rundkørsel Kendskab til ulykker Kendskab til risikoforhold Orienteringsfærdigheder Manøvrefærdigheder Øvelse 3: 7.2 Placering under ligeudkørsel 7.3 Hastighed under ligeudkørsel Kendskab til risikoforhold Orienteringsfærdigheder Manøvrefærdigheder 7.6 Kørsel forbi holdende køretøjer, gående mv. 7.7 Møde 7.8 Kørsel foran eller efter andre 7.9 Overhaling Kendskab til ulykker Kendskab til risikoforhold Orienteringsfærdigheder Manøvrefærdigheder og lovbestemmelser i øvrigt Øvelse Kørsel på motorvej Kendskab til ulykker Kendskab til risikoforhold Orienterings- og manøvrefærdigheder Lovbestemmelser i øvrigt Øvelse Fremkørsel mod kryds 7.12 Ligeudkørsel i kryds 7.13 Højresving i kryds 7.14 Venstresving i kryds 7.15 Kørsel i rundkørsel 7.17 Kørsel ved siden af andre Kendskab til ulykker Kendskab til risikoforhold, orienterings- og manøvrefærdigheder Øvelse Standsning og parkering Kendskab til ulykker og risikoforhold Orienteringsfærdigheder\n6 28. november Nr Manøvrefærdigheder Lovbestemmelser i øvrigt Øvelse Kørsel i mørke og i lygtetændingstiden i øvrigt Kendskab til ulykker Kendskab til risikoforhold Orienterings- og manøvrefærdigheder samt lovbestemmelser i øvrigt Kørsel i tunnel Kendskab til risikoforhold samt orienterings- og manøvrefærdigheder 8. SÆRLIGE RISIKOFORHOLD I TRAFIKKEN 8.1 Særlige risikoforhold mv Alkohol, bevidsthedspåvirkende stoffer, høj hastighed og manglende brug af sikkerhedssele 8.2 Egne holdninger og adfærd Opmærksomhed, adfærd overfor andre og egne kørselskompetencer 9. MANØVRER PÅ KØRETEKNISK ANLÆG 9.1 Vejgreb og belæsning Vejgrebets betydning Belæsning, dæktryk mv. 9.2 Hastighed, centrifugalkraft, bremselængde og vejgrebets udnyttelse Bevægelsesenergi og hastighed Centrifugalkraft Bremselængder Vejgrebets udnyttelse 9.3 Hindringer på vejen Slalom Dobbelt undvigemanøvre uden bremsning Kombineret bremse- og undvigemanøvre 9.4 Genvindelse af vejgreb efter udskridning Kørsel i kurve Baghjulsudskridning Forhjulsudskridning Manøvrernes gennemførelse 10. FORBEREDELSE TIL KØREPRØVE 10.1 Betingelser for at få kørekort Køreundervisning Indstilling til køreprøve 10.2 Køreprøvens gennemførelse Krav ved køreprøven Teoriprøven Den praktiske prøve 10.3 Lovbestemmelser i øvrigt om kørekort Kørekortets gyldighed Inddragelse og generhvervelse af kørekort\n7 28. november Nr INDLEDNING Bilag 2 Det overordnede mål for køreuddannelsen til kategori C er: 1) at give eleverne indsigt i og forståelse for de farer, risici og vanskeligheder, de som førere af lastbiler møder i færdslen, samt give dem viden om de færdselsregler og andre lovbestemmelser, der har betydning i denne forbindelse, 2) at give eleverne en sådan viden om lastbilen og dens betjening, at de kan konstatere opståede mangler af betydning for sikkerheden og miljøet, 3) at give eleverne færdighed i at bedømme færdslen kritisk og føre lastbilen uden fare for sig selv og andre og 4) at give eleverne viden om og færdighed i energi- og miljørigtig kørsel under hensyntagen til sikker kørsel. 0.1 Systematikken i undervisningsplanen Køreuddannelsen til kategori C skal i øvrigt opfattes som en overbygning på køreuddannelsen til kategori B. Derfor må undervisningen til kategori C først påbegyndes, når grundlaget er i orden, dvs. når eleven har erhvervet kørekort til kategori B. Kørelæreren skal dog ved repetition af lærestoffet til kategori B sikre, at eleven fortsat er i besiddelse af de grundlæggende kundskaber og færdigheder i det omfang, de har betydning for kørsel med lastbil, således som det fremgår af bemærkningerne til delmålene. Denne undervisningsplan indeholder en nærmere specificering af uddannelsesmålene opdelt i hovedafsnit og underafsnit. Hvert hovedafsnit indledes med en kort beskrivelse af undervisningens formål. Derefter følger en opdeling i underafsnit med angivelse af hovedmål og detaljerede delmål. ene udgør de egentlige retningslinjer for såvel undervisningen som bedømmelse ved køreprøven, idet de nøjere klarlægger, hvad eleven skal vide og kunne efter endt undervisning. Til hvert delmål er knyttet et præstationskrav. I køreuddannelsen og ved køreprøven anvendes følgende præstationskrav: 1) have kendskab til; det vil sige, at eleven skal være så vidt orienteret om et emne, at det ikke er ukendt for eleven, eller at det kan understøtte og lette forståelsen af en efterfølgende mere målrettet og grundigere undervisning, 2) udpege; det vil sige, at eleven i praksis skal kunne lokalisere bestemte køretøjsdele, herunder betjeningsudstyr, 3) aflæse og forstå betydningen af; det vil sige, at eleven i praksis skal kunne anvende instrumenter og kontrollys i køretøjet, forstå betydningen af disse og reagere i nødvendigt omfang, 4) kontrollere; det vil sige, at eleven uden brug af værktøj i praksis skal kunne undersøge og tage stilling til, om de i de pågældende kontrolafsnit anførte krav til køretøjet er opfyldt, herunder kunne forklare, hvordan kontrollen udføres, 5) angive årsager til, indhold eller betydning af; det vil sige, at eleven skal kunne finde de korrekte svar blandt flere mulige på spørgsmål om vejafmærkning, indholdet af en lovbestemmelse og lignende samt andre forhold af væsentlig betydning, 6) beherske orienterings- og manøvrefærdigheder samt andre færdigheder; det vil sige, at eleven i praksis skal kunne orientere sig kritisk, håndtere køretøjets betjeningsudstyr korrekt, udføre manøvrer fejlfrit samt udføre andre færdigheder korrekt,\n8 28. november Nr ) opfatte og bedømme; det vil sige, at eleven skal kunne bemærke bestemte forhold i en færdselssituation eller på billeder, forstå forholdets betydning, og hvordan man reagerer herpå eller finde de korrekte svar blandt flere mulige på spørgsmål om de pågældende forhold, 8) genkende; det vil sige, at eleven i praksis skal kunne genkende betydningen af anvisninger for færdslen og efterleve betydningen af disse, 9) reagere hensigtsmæssigt; det vil sige, at eleven i praksis skal kunne føre køretøjet og ændre hastighed, placering eller kørselsretning i overensstemmelse med færdselsreglerne, hensynet til sikkerheden og trafikafviklingen, 10) ved øvelse opnå erfaring om; det vil sige, at eleven under kørsel alene i køretøjet på køreteknisk anlæg får lejlighed til at konstatere køretøjets reaktioner under udførelse af bestemte manøvrer, 11) opnå nogen færdighed i; det vil sige, at eleven under kørsel alene i køretøjet på køreteknisk anlæg skal kunne betjene køretøjet korrekt, uden at manøvren som helhed kræves fejlfrit udført og 12) ved øvelse opnå færdighed i; det vil sige, at eleven under kørsel alene i køretøjet på køreteknisk anlæg skal kunne udføre manøvrer korrekt. I delmålsbeskrivelserne kan præstationskravene kombineres eller anvendes delvist. Fx er der i præstationskravet»genkende og angive betydningen af«anvendt beskrivelser fra to præstationskrav. Ved teoriprøven skal eleven ud fra situationer på billeder kunne»angive betydningen af«fx vejafmærkninger ved at finde de korrekte svar blandt flere mulige. Præstationskravet»angive årsager til, indhold eller betydning af«anvendes ved teoriprøven. Ved den praktiske prøve skal eleven i en færdselssituation kunne»genkende«fx vejafmærkning og efterleve betydningen af disse. Præstationskravet»genkende«anvendes ved den praktiske prøve. Der er ved målbeskrivelserne ikke skelnet skarpt mellem teoretisk og praktisk undervisning. Dette skyldes hensynet til, at teoretisk og praktisk undervisning skal integreres i størst muligt omfang, og at kørelæreren derfor stilles mere frit i valget af undervisningsmetode og undervisningssituation. En skarp skelnen mellem teori og praksis er i øvrigt mindre hensigtsmæssig, idet megen praktisk undervisning, dvs. undervisning i praktiske færdigheder, udmærket kan indlæres i et teorilokale med de rette hjælpemidler, og en del teoriundervisning, dvs. undervisning i teoretiske emner, med fordel kan formidles under praktiske øvelser i færdslen. 0.2 Præstationskravenes anvendelse I teoriundervisningen anvendes følgende præstationskrav: 1) have kendskab til, 2) angive årsager til, indhold eller betydning af og 3) opfatte og bedømme. I den praktiske undervisning anvendes følgende præstationskrav: 4) udpege, 5) aflæse og forstå betydningen af, 6) kontrollere, 7) beherske orienterings- og manøvrefærdigheder samt andre færdigheder, 8) opfatte og bedømme, 9) genkende, 10) reagere hensigtsmæssigt, 11) ved øvelse opnå erfaring om, 12) opnå nogen færdighed i og\n9 28. november Nr ) ved øvelse opnå færdighed i. Ved teoriprøven anvendes følgende præstationskrav: 14) angive årsager til, indhold eller betydning af og 15) opfatte og bedømme. Ved den praktiske prøve anvende følgende præstationskrav: 16) kontrollere, 17) udpege, 18) aflæse og forstå betydningen af, 19) beherske orienterings- og manøvrefærdigheder samt andre færdigheder, 20) opfatte og bedømme, 21) genkende og 22) reagere hensigtsmæssigt. Om den nærmere planlægning og gennemførelse af undervisningen, herunder valg af hjælpemidler, henvises til lærevejledningen til undervisningsplanen. Øvelseskørsel (dvs. indledende øvelser på vej, udvidede øvelser på vej og øvelser på køreteknisk anlæg) samt den praktiske prøve til kategori C skal gennemføres i en lastbil, som opfylder bestemmelserne for en lastbil, kategori C, som anført i kørekortbekendtgørelsen med tilhørende bilag. Om de nærmere retningslinjer for køreprøven henvises til kørekortbekendtgørelsen med tilhørende bilag.\n10 28. november Nr LASTBILENS INDRETNING, UDSTYR OG DOKUMENTER Bilag 3 Formålet med undervisningen er at give eleven en sådan viden om lastbilens indretning, udstyr og dokumenter samt en sådan forståelse af lastbilens funktioner, at det letter indlæringen af en korrekt og skånsom behandling af lastbilen og en sikker udførelse af de forskellige manøvrer. Undervisningen har desuden til formål at gøre eleven bekendt med de vigtigste lovbestemmelser om lastbilens udstyr, således at eleven selv kan konstatere og tage stilling til mangler eller fejl, der har betydning for færdselssikkerheden. Eleven skal endvidere have en sådan forståelse af de tegn på fejl og mangler, der røber sig gennem lastbilens kontrolsystemer, funktioner og reaktioner, at eleven kan afgøre, om den igangværende eller påtænkte kørsel er lovlig og forsvarlig. Det skal i øvrigt fremhæves i undervisningen, at de i delmålene anførte fremgangsmåder for kontrol og afprøvning af lastbilens udstyr ikke er udtømmende eller dækkende for alle tænkelige systemer, og at eleven må være opmærksom på stadige ændringer af lastbilens indretning samt lovbestemmelserne. Undervisningen skal give eleverne en sådan viden om lastbilen og dens betjening, at de kan konstatere forhold af betydning for sikkerheden og miljøet. Undervisningen har endelig til formål at gøre eleven bekendt med lovbestemmelser om de vigtigste administrative dokumenter i forbindelse med lastbilens benyttelse. 1.1 Styreapparatet Eleven skal lære om styreapparatets funktion og tegn på fejl, der har betydning for færdselssikkerheden. Eleven skal endvidere kunne konstatere, om lovkrav til styreapparatet er opfyldt samt kunne de vigtigste lovbestemmelser om styreapparatet Styreapparatets funktion mv. Eleven skal have kendskab til følgende funktioner: 1) Styreapparatet fungerer i princippet på den måde, at en drejning på rattet overføres til forhjulene gennem ratstamme, styrehus, styrearm, styrekugler, styrestænger, svingarme og forhjulsspindler. 2) Ratdrejningens påvirkning af forhjulene forstærkes ved at supplere styreapparatet med et servoapparat. 3) Olietrykket i servoapparatet frembringes af en hydraulisk pumpe (servopumpe), der drives af lastbilens motor. Servovirkningen kan således kun opnås med startet motor. 4) Ved funktionssvigt i servoapparatet kan lastbilen styres med styreapparatet alene, men styringen vil være så tung, at fortsat kørsel er farlig og ulovlig. 5) Eventuelle remme til den hydrauliske pumpe skal være spændt efter bilfabrikantens anvisninger. 6) Nyere lastbiler kan være forsynet med en Elektronisk Stabilitets Kontrol (ESC), som kan nedsætte risikoen for væltning og udskridning ved hjælp af afbremsning af et eller flere hjul.\n11 28. november Nr Kontrol af styreapparatet Eleven skal på en holdende lastbil kunne kontrollere, om følgende forhold ved styreapparatet er opfyldt: 7) Væskestanden i en servobeholder skal følge bilfabrikantens forskrift. Dette kontrolleres enten ved, at væskestanden er mellem min. - og max. mærket, eller ved, at kontrollampen herfor ikke er tændt. 8) Ratslør kontrolleres ved, at hjulene straks følger rattets bevægelser. Eventuelt tilladeligt ratslør fremgår af bilfabrikantens anvisninger (kontrollen foretages med startet motor). 9) Rør- og slangeforbindelser i servosystemet skal være tætte, bedømt på umiddelbart tilgængelige dele (kontrollen foretages med startet motor). Eleven skal under kørsel kunne kontrollere, om følgende forhold ved styreapparatet er opfyldt: 10) Ved kørsel med lav hastighed skal rattet let kunne drejes fra yderstilling til yderstilling uden at møde unormal modstand i styreapparatet eller fremkalde mislyde. 11) Lastbilen må ikke trække til siderne under ligeudkørsel på jævn vej. 12) Der må ikke forekomme støj fra hjullejer, slag i rattet eller rystelser i forhjul og rat. Tegn på fejl i styreapparatet Eleven skal kunne angive årsager til følgende tegn på fejl ved styreapparatet og udpege, hvor fejlene kan opstå: 13) Ratslør kan være tegn på slør i styreforbindelser, at styrehuset sidder løst på chassiset eller på slør i forhjulslejer eller hjulophæng. 14) Mindre slør kan være tilladt i styrekugler, i styrehus og - når motoren er standset - i styrehus med servostyring. 15) Støj i styreapparat med servostyring kan skyldes manglende olie i servosystemet. 16) Stor eller stødende modstand i styreapparat med servostyring ved svingning kan blandt andet skyldes manglende olie, defekt servostyring, herunder servopumpe. 17) Ujævnt/skævt dækslid kan være tegn på forkert indstilling af styreapparatet. Lovbestemmelser i øvrigt om styreapparatet Eleven skal kunne angive indholdet af følgende lovbestemmelser: 18) Styreapparatet skal være således indrettet, at lastbilen kan styres let, sikkert og hurtigt. 19) Væsentligt slør i styreapparatet som helhed eller i dets enkelte dele må ikke forekomme. 1.2 Bremser Eleven skal lære om bremsernes funktion og om tegn på fejl, der har betydning for færdselssikkerheden. Eleven skal endvidere kunne konstatere, om lovkrav til bremserne er opfyldt samt kunne de vigtigste lovbestemmelser om bremserne Driftsbremser Eleven skal have kendskab til følgende opdeling og indretning af trykluftbremsesystemer samt de enkelte deles virkemåde: Forsyningskredsen leverer trykluft til bremsekredsen og består af følgende dele:\n12 28. november Nr ) Kompressoren, der suger luft fra omgivelserne gennem et filter, komprimerer luften og opbygger derved tryk i forsyningskredsen. Kompressoren drives af lastbilens motor. 2) Trykregulatoren, der regulerer lufttrykket automatisk i forsyningskredsen, så det holdes inden for de foreskrevne grænser. 3) Frostbeskyttelsessystemet eller lufttørreanlægget, der skal forhindre isdannelse i trykluftanlægget i vinterhalvåret, idet isdannelse ellers vil kunne medføre bremsesvigt. Dette kan undgås ved at tilsætte frostvæske til luften (frostbeskyttelsespumpen) eller tørre luften, inden den ledes til trykluftbeholderen (lufttørreanlæg). 4) Trykluftbeholderen, der opbevarer den komprimerede luft og skal kunne aftappes for kondensvand, eventuelt automatisk. På lufttørreanlæg kan aftapningsmuligheden være udeladt. 5) Alarmanordningen, der gør føreren opmærksom på for lavt lufttryk. Anordningen kan være erstattet af eller suppleret med manometer, der viser lufttrykket i forsyningskredsen og eventuelt også i bremsekredsen. 6) Tryksikringsventilen (flerkredssikringsventilen), der i tilfælde af utætheder skal sikre et vist lufttryk i forsyningskredsen. 7) Rør og slanger, der forbinder de enkelte dele i forsyningskredsen. Bremsekredsen er den del af bremsesystemet, der sættes under tryk, når bremsepedalen aktiveres. Bremsekredsen består af følgende dele: 8) Bremsepedalen, der ved betjening regulerer trykket fra forsyningskredsen til bremsekredsen. Dette tryk (bremsetrykket) bestemmer, hvor kraftigt der bremses. 9) Bremsemembranerne, der påvirker hjulbremserne, når der ledes bremsetryk til bremsekredsen. På trykluft-hydrauliske bremseanlæg er det en hydraulisk hjulcylinder, der påvirker hjulbremserne. 10) Bremsekraftregulatoren (ALB-ventilen), der regulerer bremsetrykket i forhold til lastbilens belæsning. Ved lastbiler med mekanisk affjedring er ALB-ventilen monteret på chassisrammen og er i mekanisk forbindelse med hjulakslen. Afstanden mellem chassisramme og aksel regulerer det bremsetryk, ALB-ventilen styrer ud. Ved lastbiler med luftaffjedring reguleres ALB-ventilen af trykket i luftbælgene. Hvis bremsesystemet er forsynet med blokeringsfri bremser, vil der i visse tilfælde ikke forefindes bremsekraftregulator. 11) Rør og slanger, der forbinder de enkelte dele i bremsekredsen. 12) Hjulbremsen, der nedsætter hjulets rotation ved, at et sæt bremsebakker presses mod en bremsetromle, eller bremseklodser presses mod en bremseskive, når bremsemembranen påvirkes af trykket i bremsekredsen. Hjulbremsen er forsynet med en justeringsanordning, hvorved afstanden mellem bremsebakker (bremseklodser) og bremsetromle (bremseskive) kan reguleres, efterhånden som bremsebelægningen slides. Justeringen kan ske manuelt eller automatisk. Eleven skal kunne angive indholdet af følgende typer trykluftbremser og deres særlige indretning og virkemåde: 13) Trykluft-mekaniske bremser, hvor bremsepedalen påvirker en bremseventil, der regulerer trykluften til bremsekredsen, og hvor kraften fra bremsemembranen mekanisk overføres til hjulbremserne normalt via en bremsearm. Ved manglende trykluft vil bremserne være uden virkning. 14) Trykluft-hydrauliske bremser, hvor bremsepedalen påvirker en bremseventil, der regulerer trykluften til en transformer. Transformeren omsætter lufttrykket til et hydraulisk bremsetryk ved, at en trykluftcylinder påvirker en hydraulisk hovedcylinder, der leder det hydrauliske tryk videre til hjulbremserne. Ved manglende trykluft vil bremserne være uden virkning. Bremsesystemet kan være en kombination af trykluft-mekaniske og trykluft-hydrauliske bremser.\n13 28. november Nr Eleven skal kunne angive indholdet af følgende forhold: 15) Indretning og virkning af blokeringsfri bremser (ABS-bremsesystem). Alle typer bremseanlæg kan være opbygget som ABS-bremsesystem. 16) ABS-bremsesystemet er indrettet således, at der ved de enkelte hjul er anbragt følere, der ved hjælp af en tandkrans registrerer hjulets rotation. Følerne sender signaler om de enkelte hjuls rotation til en elektronisk styreboks. Hvis et eller flere hjul under opbremsning har tendens til at blokere, vil den elektroniske styreboks regulere trykket til hjulbremserne således, at blokering af hjulene undgås. ABS-bremsesystemet er indrettet således, at det i en vis udstrækning muliggør styring og bremsning samtidig. 17) Ved bremsning med en lastbil med ABS-bremsesystem undgås hjulblokade. Når ABS-bremsesystemet regulerer, kan der på nogle mindre lastbiler opstå vibrationer i bremsepedalen. Dette er normalt og betyder, at systemet er i funktion. Uanset vibrationerne skal trykket på bremsepedalen opretholdes, så længe bremsning ønskes. Hvis ABS-bremsesystemet ikke virker, vil bremseegenskaberne ændres, og kun kørsel til nærmeste værksted er tilladt Nødbremse Eleven skal have kendskab til følgende indretning og virkemåde af nødbremse: 1) Nødbremsen har til formål at kunne bremse lastbilen, hvis der opstår fejl i driftsbremsen. 2) Nødbremsen er enten indeholdt i driftsbremsen eller parkeringsbremsen Parkeringsbremser Eleven skal have kendskab til følgende typer parkeringsbremsers indretning og virkemåde: 1) Mekanisk parkeringsbremse virker ved, at føreren aktiverer en betjeningsordning, hvorved der overføres kræfter til aktivering af hjulbremserne på én eller flere aksler. 2) Fjederbremse virker ved, at førerens betjening af en bremseventil udløser en fjeder, der ad mekanisk vej påvirker hjulbremserne på en eller flere aksler Supplerende bremser Eleven skal have kendskab til følgende supplerende bremsers indretning og virkemåde: 1) Motorbremsen er en hjælpebremse, hvor et spjæld blokerer for udstødningsgassen, samtidig med at der lukkes af for brændstoftilførslen, hvorved der fremkommer en bremsevirkning på de trækkende hjul. 2) Den elektriske eller hydrauliske hjælpebremse (retarder) medfører ved aktivering en bremsevirkning på de trækkende hjul. 3) Bakbremse er et system, der automatisk bremser lastbilen ved hjælp af drifts- eller parkeringsbremsen, når lastbilen er sat i bakgear, og en føleliste bag på lastbilen berøres Kontrol af bremser Eleven skal kunne kontrollere, om følgende forhold ved trykluftbremsers forsyningskreds og dens enkelte dele er opfyldt: 1) Trykregulatoren skal regulere trykket, så det holdes inden for de af bilfabrikanten foreskrevne grænser, eventuelt bedømt ved aflæsning af manometer. 2) Trykluftbeholdere skal være fastspændte og må ikke være synligt tærede eller bulede. På bremsesystemer uden lufttørreanlæg, skal beholderne kunne tømmes for kondensvand.\n14 28. november Nr ) Alarmanordning skal træde i funktion, når trykket i forsyningskredsen er under 2/3 (65 %) af det af bilfabrikanten foreskrevne tryk for bremserne og træde ud af funktion, når trykket er over denne grænse. 4) Rør og slanger skal være fastspændte og uden tæring, revner eller utætheder, bedømt på umiddelbart tilgængelige dele. Eleven skal kunne kontrollere, om følgende forhold ved trykluft-mekaniske bremsers bremsekreds og dens enkelte dele er opfyldt: 5) Bremsepedalen skal i topstillingen have en mindre frigang. 6) Bremsepedalen skal kunne trædes ned til fast stop, så bremseventilen åbnes helt. 7) Rør og slanger skal være fastspændte og uden tæring, revner eller utætheder, bedømt på umiddelbart tilgængelige dele. 8) Mekanisk bremsekraftregulator (ALB-ventil) skal have intakt mekanisk forbindelse. Ventilarmen skal afhængig af type kunne bevæges frit. Ved ændring af ventilstillingen skal lufttrykket i membranen ændres. Dette kan eventuelt høres som udsivning af luft. 9) Luftforbruget ved én fuldbremsning med standset motor må som hovedregel ikke overstige 0,5 bar, da dette kan indikere manglende justering af bremserne. Eleven skal kunne kontrollere, om følgende forhold ved trykluft-hydrauliske bremsers bremsekreds er opfyldt: 10) Bremsepedalen skal i topstillingen have en mindre frigang. 11) Bremsepedalen skal kunne trædes ned til fast stop, så bremseventilen helt åbnes. 12) Rør og slanger skal være fastspændte og uden tæring, revner eller utætheder, bedømt på umiddelbart tilgængelige dele. 13) Mekanisk bremsekraftregulator (ALB-ventil) skal have intakt mekanisk forbindelse. Ventilarmen skal afhængig af type kunne bevæges frit. 14) Luftforbruget ved én fuldbremsning med standset motor må som hovedregel ikke overstige 0,5 bar, da dette kan indikere manglende justering af bremserne. 15) Transformerens stempelvandring må ikke overstige de af bilfabrikanten foreskrevne grænser, bedømt ved målepindens vandring eller ved kontrollampe. 16) Bremsevæskebeholderen skal have en væskestand mellem beholderens min. - og max -mærker. For lav væskestand skal tænde kontrollampe på instrumentpanelet. Ved kombinerede bremsesystemer foretages kontrollen som anført ved både trykluft-mekaniske og trykluft-hydrauliske bremser. Eleven skal kunne kontrollere, om kravene til trykluft-mekaniske og trykluft-hydrauliske bremsers tæthed og belastning er opfyldt i både forsyningskreds og bremsekreds, bedømt ved følgende prøver: 17) Tæthedsprøve udføres ved at bringe trykket i forsyningskredsen op til højeste arbejdstryk. Bremsepedalen trædes ned til fast stop, og motoren standses, og der lyttes efter udsivning. Hvis der ikke konstateres udsivning eller konstateres trykfald fra anlægget, er det tilstrækkeligt tæt. Eleven skal inden kørslen påbegyndes, kunne kontrollere følgende forhold: 18) Bremseanlægget skal have det nødvendige arbejdstryk efter bilfabrikantens anvisninger. Eleven skal kunne kontrollere, om følgende forhold ved parkeringsbremser er opfyldt: 19) Fjederbremsen skal ved aktivering lukke trykluften ud af bremsecylinderen, bedømt ved hørlig udsivning af luft. 20) Bremsegrebet må ved øvrige mekaniske parkeringsbremser ikke kunne trækkes i bundstilling. Eleven skal have kendskab til følgende forhold vedrørende afprøvning af trykluftbremser:\n15 28. november Nr ) Bremsen har en funktionstid, hvilket medfører en lidt forsinket bremsevirkning. Denne funktionstid er medregnet i bremselængderne, som anført i afsnittet om kontrol af bremser under kørsel. 22) Bremsemembranens vandring må som hovedregel ikke overstige en fjerdedel af membranhusets spændebåndsdiameter. Eleven skal under kørsel på en vandret, tør kørebane med asfaltbelægning kunne kontrollere, om følgende forhold ved bremserne er opfyldt: 23) Driftsbremsen skal på nyere lastbiler have en sådan virkning, at bremselængden ved 30 km/t ikke overstiger ca. 10 m. 24) Ved langsom nedtrædning af bremsepedalen skal bremsevirkningen være jævnt stigende, bedømt ved en bremseprøve. Tegn på fejl ved bremser Eleven skal kunne angive årsager til følgende tegn på fejl ved bremser og udpege, hvor fejlene kan opstå: 25) For lang oppumpningstid kan være tegn på slidt kompressor, tilstoppet luftfilter eller utætheder i bremseanlægget. 26) Kortere oppumpningstid end sædvanligt eller stort trykfald ved fuldbremsning kan være tegn på vand i trykluftbeholdere. 27) Vand i trykluftbeholdere kan være tegn på uvirksomt lufttørreanlæg. 28) Olietilsøling af ankerplade eller inderside af dæk kan være tegn på utæt hydraulisk hjulcylinder. 29) Trykfald ved tæthedsprøven kan være tegn på utæthed i trykluftanlægget. 30) Større forbrug af trykluft end normalt kan være tegn på for lang vandring i bremsemembraner eller transformer og medfører nedsat og/eller forsinket bremsevirkning. Dette kan skyldes manglende justering af bremser. (Ved én fuldbremsning, hvor bremsepedalen trædes helt ned, må trykfaldet som hovedregel ikke være større end 0,5 bar). 31) Skævtrækning under bremsning eller uens bremsning tyder på fugt eller snavs på bremsebelægninger eller på defekte hjulbremser, bremsecylindre eller bremsemembraner. 32) Ujævn bremsning eller pludselige hugninger fra et eller flere hjul tyder på fejl i bremsetromler/bremseskiver eller bremsebelægninger. 33) Nedsat bremsevirkning tyder på manglende justering af bremser. Eleven skal kunne angive indholdet af følgende tegn på fejl ved bremser: 34) Hvis kontrollampen for ABS-bremsesystemet ikke slukkes kort efter igangsætning, er det tegn på fejl i ABS-bremsesystemet, og kun kørsel til nærmeste værksted er tilladt. Endvidere skal lastbiler være forsynet med display, der advarer om fejl i bremsesystemet Lovbestemmelser i øvrigt om bremser Eleven skal kunne angive indholdet af følgende lovbestemmelser: 1) Lastbilen skal være forsynet med to-kreds driftsbremse, nødbremse og parkeringsbremse. 2) Nyere lastbiler skal være forsynet med ABS-bremsesystem. 3) Driftsbremsen skal virke på alle hjul og kunne afbremse og standse lastbilen på en sikker, hurtig og virksom måde ved enhver hastighed og under alle belastningsforhold. 4) Driftsbremsens krævede virkning skal kunne opnås ved første aktivering af bremsepedalen. 5) Kompressoren skal, på anlæg uden manometer, på mindre end 3 minutter kunne fylde tomme trykluftbeholdere, indtil kontrollys slukker, eller alarm træder ud af funktion. På anlæg med manometer skal 2/3 (65 %) af det af bilfabrikanten foreskrevne tryk for bremserne være opnået på mindre end 3 minutter.\n16 28. november Nr ) Nødbremsen skal kunne afbremse og standse lastbilen sikkert og virksomt, hvis der opstår en fejl i driftsbremsen. 7) Parkeringsbremsen skal kunne holde lastbilen standset på en vej med en stigning på 18 % og skal kunne blive stående tilspændt. 1.3 El-anlæg, lygter, reflekser, horn mv. Eleven skal lære om det elektriske anlægs funktion. Eleven skal endvidere kunne konstatere, om lovkrav til lygter, reflekser mv. er opfyldt, samt kunne de vigtigste lovbestemmelser om el-anlæg, lygter og reflekser El-anlæggets funktion Eleven skal angive indholdet af følgende: 1) Lastbilens startmotor, blæser, vinduesviskere og -vasker, horn, lygter, signallys og kontrollamper virker ved elektrisk strøm. Strømmen produceres af en generator, der drives af motoren. Strømmen føres fra generatoren til akkumulatoren. 2) Strømmen fra akkumulatoren føres fra akkumulatorens ene pol gennem ledninger, kontakter og sikringer til de strømforbrugende dele og tilbage over stellet til akkumulatorens anden pol. 3) For at få fuld udnyttelse af akkumulatoren skal hver celle være tilstrækkeligt fyldt op og eventuelt efterfyldes med destilleret vand, så blypladerne er dækket. For at sikre effektiv strømtilførsel i det elektriske anlæg skal alle ledninger, kontakter og sikringer være rene, hele og godt isolerede, og stelforbindelser skal sidde fast og være frie for tæringer. Lovbestemmelser om påbudte lygter og reflekser Eleven skal kunne angive indholdet af følgende lovbestemmelser vedrørende påbudte lygter og reflekser: 4) Lastbilen må kun være udstyret med påbudte eller tilladte lygter og reflekser. 5) De påbudte lygter og reflekser omfatter: a) to lygter med fjernlys, b) to lygter med asymmetrisk nærlys, c) to lygter med positionslys, d) to lygter med baglys, e) to lygter med stoplys, f) mindst én nummerpladelygte, g) to blinklygter foran og bag på samt en på hver side af lastbilen. Blinklygterne skal kunne anvendes som havariblink, h) to godkendte og mærkede røde bagudvendende reflekser (må ikke være trekantede) og i) røde/gule godkendte og mærkede bagudvendende refleksplanke(r) med skrå striber. 6) På lastbiler, der er bredere end 2,10 m, skal der desuden være to fremadrettede og to bagudrettede markeringslygter henholdsvis med hvidt og rødt lys, der tydeligt kan ses i 300 m s afstand uden at blænde. 7) Forlygternes fjernlys skal kunne oplyse vejen mindst 100 m foran lastbilen, nærlyset skal kunne oplyse vejen mindst 30 m foran lastbilen uden at blænde, og positionslyset skal tydeligt kunne ses i mindst 300 m s afstand uden at blænde.\n17 28. november Nr ) Forlygternes lys skal være hvidt eller gulligt. 9) Baglygterne skal have rødt lys, der tydeligt kan ses i mindst 300 m s afstand uden at blænde. 10) Påbudte positionslygter, baglygter, nummerpladelygter og eventuelle markeringslygter skal kunne holdes tændt med standset motor og må ikke kunne slukkes, når nærlys, fjernlys eller tågelys er tændt. 11) Lastbiler, der er længere end 6 m, skal være forsynet med godkendte og mærkede gule sidereflekser og sidemarkeringslygter, der skal være fordelt på lastbilens sider. 12) Sidemarkeringslygterne skal tydeligt kunne ses i mindst 300 m s afstand uden at blænde. 13) Nummerpladelygter skal belyse den bageste nummerplade, så den tydeligt kan læses i mindst 20 m s afstand. Lovbestemmelser om tilladte lygter og reflekser Eleven skal have kendskab til følgende lovbestemmelse: 14) De tilladte lygter og reflekser omfatter: a) ekstra fjernlyslygter, kørelyslygter, ekstra baglygter, ekstra blinklygter, ekstra stoplygter, tågeforlygter, baklygter, tågebaglygter, søge- og arbejdslygter, afmærknings- og markeringslygter, parkeringslygter samt overhalingsblink, for hvilke der gælder særlige regler. Endvidere må lastbilen være udstyret med hvide reflekser foran, gule reflekser på siderne og supplerende røde reflekser bag på. 15) Pærer skal være sat rigtigt i forlygternes fatninger (eventuelt bedømt udefra på lys-/mørkegrænsens placering). Kontrol af lygter mv. Eleven skal kunne kontrollere, om følgende forhold ved påbudte lygter, reflekser og horn er opfyldt: 16) Alle lygter og reflekser skal være hele og rene, og alle lygter skal kunne lyse. 17) Nærlyset må ikke blænde (bedømt på, at overkanten af lysgrænsen falder 1 cm pr. m). 18) Stoplygterne skal give væsentligt kraftigere lys end baglygterne. 19) Blinklygterne skal blinke med gult lys, der tydeligt kan ses i sollys. 20) Havariblinket skal kunne tænde alle blinklygter samtidig. 21) Nummerpladelygter skal have hvidt lys, der kan belyse den bageste nummerplade. 22) Lygter i et lygtepar skal have ens farve og lysstyrke. 23) Hornet skal have en klar, konstant tone. 24) Supplerende bagudvendende røde reflekser må ikke være trekantede og skal være anbragt symmetrisk. 25) Røde/gule bagudvendende refleksplanke(r) med skrå striber. Lovbestemmelser i øvrigt om el-anlægget Eleven skal kunne angive indholdet af følgende lovbestemmelser vedrørende det elektriske anlæg: 26) Akkumulatoren skal være fastgjort og således anbragt eller dækket, at der ikke kan opstå kortslutning. 27) El-anlægget skal være forsynet med sikringer for at imødegå brand ved eventuel kortslutning. Elektrisk ekstraudstyr skal være forbundet med en sikring. Eleven skal kunne angive årsager til følgende tegn på fejl ved lygter mv.: 28) Hvis blinklygterne blinker væsentligt hurtigere end sædvanligt, er det normalt tegn på, at en eller flere blinklygter ikke virker. 29) Alle lygter og reflekser skal være hele og rene, og alle lygter skal kunne lyse.\n18 28. november Nr ) Hornet skal have en klar, konstant tone. 1.4 Bærende dele Eleven skal lære om de bærende deles funktion og om tegn på fejl, der har betydning for færdselssikkerheden. Eleven skal endvidere kunne konstatere, om lovkrav til de bærende dele er opfyldt, samt kunne de vigtigste lovbestemmelser om bærende dele Bærende deles funktion mv. Eleven skal have kendskab til følgende forhold og funktioner: 1) Lastbilens bærende dele omfatter følgende: a) chassis/selvbærende konstruktioner, b) hjulophæng, som består af aksler/bogier, fjederkonsoller, fjederbolte, lasker, fjedre og støddæmpere, og c) hjul, som består af hjullejer, fælge og dæk. 2) Lastbilens vægt overføres til vejen gennem de bærende dele. 3) Fjedersystemets funktion er sammen med støddæmperne at udjævne og optage de kræfter, der opstår ved kørsel på ujævn vej, samt sikre hjulenes kontakt med vejbanen. Nogle fjedersystemer skal ligeledes overføre de kræfter, der opstår ved igangsætning, bremsning og svingning. 4) Affjedring med bladfjedre og luftfjederbælge er de almindeligste fjedersystemer. 5) Bladfjedrenes form kan være forskellig, men normalt består en bladfjeder af flere sammenholdte fjederlag af forskellig længde. Det øverste fjederlag (styrelaget) er som regel forsynet med et øje. Fjederen er fortil fastgjort til chassisrammen med en fjederbolt og bagtil via et glideled eller en laskeforbindelse. 6) Luftaffjedringssystemer består i princippet af et antal luftfjederbælge, fastgjort mellem chassisrammen og hjulakslen. Da luftbælgene kun kan optage lodrette kræfter, er systemet suppleret med reaktionsarme, der skal optage de kræfter, der opstår ved igangsætning, bremsning og svingning. Fjederbælgene indeholder luft, og lufttrykket reguleres gennem ventiler alt efter lastbilens belastning. 7) En bogie er et system, hvor en enkelt aksel er erstattet af to eller tre aksler for at forøge lastbilens lasteevne. I nogle bogiekonstruktioner kan en eller to af akslerne løftes op fra vejen, hvilket kan være en fordel ved kørsel uden læs. Desuden kan en aksel i bogien være selvstyrende, hvilket har en gunstig indflydelse på lastbilens manøvreegenskaber, især ved kørsel med læs og ved lav hastighed. 8) Løftning af den ene aksel medfører forøget tryk på den anden aksel. Herved kan opnås bedre vejgreb ved kørsel i glat føre eller ved afhjælpning i situationer, hvor lastbilen er kørt fast. 9) Kørsel med løftet aksel nedsætter desuden sliddet på dæk og hjulophæng, men indebærer samtidig en risiko, fordi lastbilens køreegenskaber ændres. 10) Ved kørsel med løftet aksel må det højest tilladte akseltryk på øvrige aksler ikke overskrides. Risikoforhold ved bærende dele Eleven skal kunne angive betydningen af følgende forhold: 11) Kørsel med dæk, der ikke er beregnet til det aktuelle køretøj og det aktuelle kørselsformål, medfører risiko for dækskader og eventuel dæksprængning.\n19 28. november Nr ) Kørsel med dæk, der er beskadiget, kan ligeledes medføre risiko for dæksprængning. Dæksprængningen vil som regel ske ved høj hastighed, og derfor er konsekvenserne så meget desto værre, især ved dæk på styrende aksler. 13) Fejl i bærende dele (hjulophæng, lejer mv.) medfører risiko for sammenbrud. 14) Manglende afbremsning af køretøj ved hjulskift, medfører risiko for skade på køretøj og personer. Kontrol af bærende dele Eleven skal kunne kontrollere, om følgende forhold ved de bærende dele er opfyldt: 15) Dæk skal på alle hjul have mindst 1 mm dybde i slidbanens hovedmønster. Sliddet bør ikke være ujævnt, og dækket skal være uden beskadigelser. 16) Nav- og hjulmøtrikker skal være afskærmet ved hjulkapsel eller lignende, såfremt de ligger uden for dækkets yderside. 17) Chassisrammen må ikke være deformeret, revnet eller beskadiget i øvrigt. 18) Bladfjederens enkelte lag må ikke være knækket. 19) Luftfjederbælge skal være tætte, bedømt ved, at utætheder vil kunne høres som en hvislen, og at lastbilen vil blive»skæv«ved større utætheder og luftforbruget unormalt stort, eventuelt aflæst på manometer. 20) Akslen skal være fastspændt til fjederen. Lovbestemmelser og forhold om bærende dele Eleven skal kunne angive indholdet af følgende lovbestemmelser og forhold: 21) Dæk kan være opbygget som diagonaldæk eller radialdæk. 22) I hjulophænget som helhed eller i dets enkelte dele må der ikke på grund af slid eller lignende forekomme væsentligt slør. 23) Dæk, fælge og hjullejer skal være ubeskadigede. 24) Dæk skal være pumpet op til et lufttryk efter bilfabrikantens forskrifter. 25) Dæk på samme aksel skal sammenlagt have en bæreevne, som mindst skal svare til det tilladte akseltryk. Bæreevnen fremgår af dækmærkningen. Dæk skal desuden være af en dimension og udformning, der svarer til fælgen. 26) Dæk på samme aksel skal være af samme dimension og type. Tegn på fejl i bærende dele Eleven skal kunne angive årsager til følgende tegn på fejl ved bærende dele og udpege, hvor fejlene kan opstå: 27) Ujævnt/skævt dækslid kan ofte skyldes forkert indstillet styretøj, defekte støddæmpere, eller at akslen har forskubbet sig på fjedrene. Ved påkørsel af kantsten eller lignende vil der kunne opstå skader på dækket (slidbane og karkasse). 28) Unormal dækform ved vejen, unormalt varmt dæk efter nogen tids kørsel eller tendens til, at lastbilen trækker til en af siderne, tyder på ukorrekt dæktryk, som i længden kan ødelægge dækket. Dæktrykket bør i så fald kontrolleres ved brug af dæktryksmåler. 29) Olieudtræk på støddæmper tyder på defekter i støddæmper. 30) Revner i malingen eller koncentrerede rustdannelser (ruststriber) på chassisramme eller fjedre kan skyldes brud. Rustdannelser omkring bolte og nitter tyder på, at de har løsnet sig på grund af slid eller manglende vedligeholdelse. 31) Rystelser og vibrationer i forhjulene kan være tegn på fejl i hjulophæng eller ubalance i hjulene.\n20 28. november Nr Motor, transmission samt energi- og miljørigtig kørsel Eleven skal lære om motorens og transmissionens funktion, om tegn på fejl, om betjeningsfejl og om energi og miljørigtig kørsel. Eleven skal endvidere kunne konstatere, om visse krav til motor og transmission er opfyldt, samt kunne de vigtigste lovbestemmelser om miljørigtig kørsel Motorens og transmissionens funktion samt energi- og miljørigtig kørsel Eleven skal kunne angive indholdet af følgende forhold og funktioner: 1) Motoren fungerer i princippet på den måde, at stempler sættes i bevægelse, når en brændstofblanding antændes. 2) Stemplernes bevægelse omsættes til en roterende bevægelse af en krumtapaksel, og denne bevægelse føres videre gennem kobling, gear og differentiale til lastbilens drivende hjul. 3) I en dieselmotor suges luften ind i cylinderen og komprimeres, hvorefter brændstoffet under højtryk ved hjælp af dyser indsprøjtes i cylindrene. Foran luftindsuget er indskudt et luftfilter, der skal tilbageholde urenheder i luften. Foran brændstofpumpen er indskudt et brændstoffilter, der skal tilbageholde urenheder i brændstoffet. Disse filtre skal med mellemrum renses/udskiftes. 4) I en dieselmotor sker forbrændingen ved selvantændelse på grund af det høje tryk i cylinderen (kompression). Selvantændelsen kræver høj temperatur/tryk. Eleven skal have kendskab til følgende funktion vedrørende kobling og gearkasse: 5) Koblingens funktion er at til- og frakoble forbindelsen mellem motor og gearkasse ved stilstand og ved gearskift. 6) Koblingen skal kunne overføre motorens fulde trækkraft uden at glide, når der er koblet til. 7) Ved lastbiler til bestemte formål anvendes en hydraulisk kobling eller en momentforstærker i stedet for en mekanisk kobling. 8) På mange lastbiler anvendes automatiske gearkasser, hvor automatikken sørger for gearskiftene ved hjælp af information om lastbilens hastighed, belæsning, motorens belastning og trykket på gaspedalen. 9) ASR-systemets (antispinregulering) opgave er at forhindre drivhjulene i at spinne ved start og under kørsel. En advarselslampe advarer føreren, hvis systemet er i funktion. Eleven skal have kendskab til følgende forhold og funktioner vedrørende differentiale og differentialespærring: 10) Differentialet består i princippet af en tandhjulsmekanisme, indskudt mellem akslerne til lastbilens drivende hjul. Differentialet er forbundet med gearkassen gennem en kardanaksel og konstrueret således, at motorens trækkraft fordeles ligeligt til begge hjul, samtidig med at hjulene kan rotere med forskellig hastighed, hvilket er nødvendigt under svingning. 11) Med en differentialespærre kan differentialets virkning ophæves, således at hjulene kun kan rotere med samme hastighed. Herved modvirkes hjulspin, hvor hjulene har forskelligt vejgreb, fx i glat eller fedtet føre. 12) Differentialespærren kan kobles til og fra ved betjening af en kontakt på instrumentpanelet, enten når lastbilen er standset eller under ligeudkørsel, hvor begge hjul har ens vejgreb og roterer med samme hastighed.\n21 28. november Nr Eleven skal kunne angive indholdet af følgende lovbestemmelse: 13) Nyere lastbiler skal være forsynet med hastighedsbegrænser, der er indstillet således, at hastigheden ikke kan overskride 90 km/t. Risiko ved betjeningsfejl Eleven skal kunne angive årsager til følgende betjeningsfejl af betydning for driftssikkerheden: 14) Risiko for ødelæggelse af kobling ved for langsom betjening af koblingen på koblingspunktet. 15) Kørsel i forkert gear, der overbelaster motoren og udvikler unødig røg. 16) Risiko for tilstopning i brændstoffilter og i rør mellem olietank og dieselmotor ved anvendelse af forkert dieselolie i frostperioder. Kontrol af motor og transmission mv. Eleven skal kunne kontrollere, om følgende forhold ved motor og transmission er opfyldt: 17) Motorolie skal være påfyldt i tilstrækkelig mængde, aflæst på oliepindens max - og min -mærker eller ved kontrollamper mv. 18) Kølervæske skal være påfyldt i tilstrækkelig mængde, bedømt efter instruktionsbogens anvisninger. 19) For lastbiler, hvor der indgår hydraulik til koblingen, kontrolleres systemet for tilstrækkelig væskestand. 20) Udstødningssystemet skal være tæt og have tilstrækkelig støjdæmpende virkning, bedømt ved udstødningslyden. Eleven skal have kendskab til, at motoren normalt ikke kan starte uden udluftning af brændstofsystemet i følgende tilfælde: 21) Lastbilen har været kørt tom for dieselolie. 22) Motoren har stået stille i meget lang tid. 23) Brændstofsystemet har været åbnet for rengøring eller fx udskiftning af filtre. 24) Brændstofsystemet har været defekt, så luft er trængt ind. 25) Eventuel udluftning foretages efter instruktionsbogens forskrifter. Tegn på fejl i motor og transmission mv. Eleven skal kunne angive årsager til følgende tegn på fejl ved motor og transmission: 26) Unødig røg fra motorens udstødning kan tyde på slidt motor eller fejl ved brændstofsystemet. 27) Støj i unormalt omfang ved gasgivning tyder på fejl i udstødningssystemet. 28) Såfremt motorens omdrejninger stiger, uden at hastigheden øges, tyder det på fejl i kobling. 29) Vanskeligt gearskifte med kraftige mislyde tyder på fejl i gear eller kobling eller fejlbetjening. Smøring mv. Eleven skal kunne angive indholdet af følgende forhold: 30) Smøring, frostsikring og vedligeholdelse foretages efter bilfabrikantens anvisninger. Energi- og miljørigtig kørsel Eleven skal kunne angive indholdet af følgende forhold: 31) Motoren bør først startes, umiddelbart før man skal køre eller den korte tid forinden, som er nødvendig for at opnå tilstrækkeligt arbejdstryk i bremsesystemet. 32) For at mindske luft- og støjforurening bør man ikke lade motoren gå i tomgang i længere tid. 33) Køremåden har stor betydning for energiforbruget.


hvor er jeg desperat!!! | Debat | SOL.dk\nForside » hvor er jeg desperat!!!\nhvor er jeg desperat!!!\nhvor er jeg desperat!!! m21\nhej jeg er en pige på 21 år som føler sig så så ensom..\n1. mine forældre er lige blevet skilt for godt 1.5 uge siden, gjorde meget ondt, og specielt herop til jul da vi altid plejer og være samlet... jeg har grædt meget for hold da op selv en pige på 21s verden kan være grufuld når ens forældre bliver skilt efter de har været sammen i 27 år og gift i 24... men er ved at komme lidt ovenpå da jeg har fået et meget bedre forhold til dem hver efter de gik fra hinanden, vi snakker sammen dagligt også bare om ingenting, bare hyggesnak har jeg ikke gjort før med nogen af dem, virkelig dejligt..\n2. de to bedste og eneste rigtige venner jeg har er blevet kærester virkelig dejligt for dem er glad på deres vegne men hold da op jeg frygter hvis de går fra hinanden, for vil jeg så stå imellem dem? hmm ved jeg ikke. men nu sidder jeg jo her lidt alene og selvom jeg ses med dem begge så er det ikke det samme, for det er jo ikke det samme mere... da de har fundet hinanden...\n3. jeg smed min kæreste ud for godt 2.5 - 3 måneder siden, fordi han løj så meget at jeg ikke kunne mere, men har det fint nu, har ikke rigtig været ked af det.. det er nok også lidt fordi vi skændes meget og havde mange problemer.. men jeg er single nu..\nog hold da op hvor jeg savner en kæreste, en at dele min hverdag med, er næsten desperat for jeg har ikke lyst til at tage hjem fra arbejde for hvad er der at tage hjem til?? ingenting, bare en stille lejlighed.. jeg tænkte så jamen en kat kan da sætte lidt gang i hverdagen efter arbejde, meeen må ikke have kat hvor jeg bor, jeg er ved at søge en anden lejlighed da den er alt for dyr for mig den jeg bor i, da jeg er lærling.. Når alt er betalt har jeg 1000 kr tilbage om måneden, ikke lige så meget når det er til mad og hygge.. og mine forældre kan ikke rigtig hjælpe mig da de selv sidder ret hårdt nu hvor de er gået fra hinanden. Sagen er den at jeg har forsøgt at få gang i gamle venskaber, men som om det går i sig selv, da de kun tænker på at gå i byen når det bliver weekend, og så har de også lige en kæreste de skal tænke på.. nu er jeg ikke typen der sådan rigtig går i byen mere, også fordi jeg ikke har pengene til det.. [:$]\nmen jeg synes bare man hver dag uanset hvad man foretager sig bliver jeg mindet om hvor ensom jeg er.\ni fjernsynet og på film er der altid nogen som lever lykkeligt til deres dages ende, musik er der altid en sang om hvor meget de elsker en anden person. på gaden ser man kun par der går hånd i hånd, når man så ser en pige/ dame der går alene, jamen så er hun gravid og man kan se hun er lykkelig..\nrygning jeg var stoppet med at ryge i 2 måneder, men gik i sig selv og jeg begyndte igen for jeg synes slet ikke jeg kunne overskue at tænke på ikke at få en smøg, da det ville give mig en smugle trøst.\njeg har været single mange gange også i længere tid, men den her gang virker til at være rigtig hård for mig.. er helt depri når jeg kommer hjem.. græder konstandt, og drømmer om prinsen på den hvide hest kommer og tager min hånd.\nhvorfor er det så svært for mig at være lykkelig?\nved godt jeg kun er 21 og har massere af tid til at finde kæreste og sådan, men fuck hvor synes jeg bare det er svært..\njeg vil gerne have jeres råd og vejledning til hvad jeg kan gøre for evt, at gøre mig selv for at blive lykkelig, synes det hele er væltet ned over hovedet på mig..!!!\nDet med din forældre MarsPigen\nJa man bliver ked af det, hvis man ikke længere kan være sammen med sine forældre samtidig-MEN- har du nogensinde tænket på dem og deres lykke? Desværre som børn tænker vi kun på os selv, ubevidst!\nJeg er selv en pige på din alder, min forældre elsker ikke hinanden længere, jeg ville blive 100 lykkeligere hvis de gik fra hinanden og være fandt deres egen lykke.\nDu skal også tænke på dine forældre som om de var dine venner, du vil nok også anbefalde dine venner at gå fra deres kæreste, hvis de ikke holdte af hinanden længere.\nDesuden om et par år vil du også få din egen kæreste, lejlighed og derfor får du dit eget liv.\nSå være glad på vegne af din forældre, hvis det glæder dig se dem lykkeligt. [f]\nuhhh ja da selvfølgelig m21\njeg er lykkelig over at de endelig er gået fra hinanden da de har flyttet frem og tilbage til hinanden siden vi var helt små, og de bare har holdt sammen pga mig og mine søskende... så ja ja helst sikkert tænker jeg mere på dem, og har også sagt til dem at jeg er åben for at der kommer andre ind i deres/mit liv, da jeg ønsker de er lykkelige.. og har også sagt at jeg synes de skal blive fra hinanden for det er også hårdt for os at de flytter frem og tilbage.. men selvom jeg har det sådan synes jeg stadig det er lidt svært... for man har jo det syn på sine forældre at de skal være sammen for altid... fordi de er ens forældre... men de er lykkelige nu.. og som sagt så har jeg også fået et bedre forhold til dem begge i det at vi rigtig snakker i telefon jeg besøger dem osv...\nHej. Du må komme lidt ud eventuelt til noget sport eller blive frivillig et sted det er trods alt gratis, spørge nogen af dem du arbejder sammen med om de har lyst til og snakke lidt over en sodavand eller lignende. Dansk Røde Kors har også en hjemmeside hvor man kan søge venner. Og cafeer i Odense, Kbh. og Århus hvad del af landet bor du i. Jeg har også svært ved og møde nye mennesker, men man må prøve og være åben og udadvendt. Men du må gerne skrive til mig på pederper78@yahoo.dk, Håber og hører fra dig *ss* hvis jeg har lavet et lignende indlæg er det en fejl [:)]\nFind nogle flere at snakke med lars-sommer\nJeg bifalder ham der anbefaler dig at starte til et eller andet. Sport, aftenskole, frivilligt foreningsarbejde. Bare et eller andet du synes lyder sjovt eller spændende, hvor der er mulighed for at møde nye mennesker.\nDu kan også prøve de danske netdating-sites. Der kan man både søge efter kærester og blot nye venner. Mange af stederne er i sig selv enormt sexfikserede og vamle, og mange af brugerne er givet vis også. Men der er nogle stykker der er mere nede på jorden.\nMåske kan vi give lidt nærmere vejledning hvis du både fortæller hvor i landet du er, og hvad du interesserer dig for.\nHvis din verden ser _helt_ sort ud, og alt er noget skrammel, så tag en snak med Tine fra Tværs:\nvi har da alle prøvet at have en ned gang ellers er da noget galt , jeg synes det er godt at du smed ham ud tink at der er mensker der liver sammen i mange år og de er slet ikke lykkelig , jeg tro du er ved at ryder op i alt det roderri du har rundet om kring dig , det er godt synes jeg og det er da klart at der komme nogle følser frem det ville da være underligt andet, jeg kan da godt forstå at du er kedaf at din mor og far går fra hinanden,det er der jo ikke noget godt og dog det kan jo være at de så bliver glader mensker som så smitter af på dig, nogle gange så skal man bare have luft , masse af det og når man så er kølde ligt af så kan man bæder se vad det er der forgår,jeg kan ikke for forstå at du følder dig ensom, jeg er sikker på at på tranger til at være ligt for dig selv så du kan finde ud af hvem du er, for det er noget andet når man hele tiden er sammen med et andet menske så kan man jo ikke finde sig selv vel , du må bare sige fra over for din mor og far hvis de prøver at manepuler dig over på ders side så du lige pludeslig er mod en af dine forælder det ville ikke være godt for det er jeg sikker på at der er nogel der ville bruge mod dig sener i livet, jeg er også en del alene men jeg følder mig ikke enesom det er på grund af en mc ulykke jeg piv da også som en mus problemet er bare jeg er 190cm høj og min vægt er pt 138kg så ser det ligt dumt ud men det er jeg lige glad med lægerne hade lavet en fejl så jeg gik i 2 år med en brække arm hold keft hvor jeg diskuter med folk men nu har jeg det bæder men pludslig er der gådet 5 år det går hurtig, jeg er blivet healier og op lever en masse skønde ting og kunne hjælpe ander det er godt synes jeg , man skal passe godt på sig selv for der er ikke ander der gør det, så hvis der er nogle der stid over for dig så må du køre dine grænse op, der er kun en du skal være pærfægt over for det er dig selv :-)du kan skrive til mig på kim6216@gmail.com hvis du har løst til at snakke og en god middag vh slim\njeg kommer fra århus, men det der med sport og sådan er svært da jeg ikke har nogen penge osv... jeg har simpelthen ikke råd til det... er lidt i økonomisk krise for tiden som jeg også skrev i mit indlæg\nEt par konkrete sites. lars-sommer\nKender du http://www.ensomiaarhus.dk/ ?\nEller et par af de officielle sider:\nJeg forstår du ikke har råd til det store. Men der er mange foreninger og fritidsaktiviteter der ikke koster noget.\nDet behøver jo ikke være sportsforeninger. Det ku være spil, hobby, naturhalløj eller lignende.\nJeg faldt lige over en kvindecafe (hvad det end dækker over)\nhttp://www.cafesappho.dk/ - Måske er der hyggeligt, omend ingen nye kærester.\nMåske er der også muligheder gennem uddannelsessted eller arbejde? - Har du tjekket det?\njeg er lærling m21\njeg kan ikke overskue et job mere, for jeg kan ikke arbejde i døgndrift.. og samtidig hvis jeg skal få mit liv til at køre igen så er det nok ikke så godt at begrave mig i arbejde... men tak for de ting du har sat ind det vil jeg kigge lidt nærmere på :D\nPrøv ensomung.dk mener den hedder ellers kan du google den eller deres cafe i Århus [:)]\nKlynk Den hårde\nKan kun sige én ting: Stram op!\nVær glad på dine venners vegne. Skønt at de har fundet hinanden. Ikke at glæde sig, pga frygten for at de splitter op er direkte egoistisk og sørgelig.\nKæreste problematikken er helt sort. Det du har mindst brug for ligenu er da en kæreste. Arbejd lidt med dig selv istedet. Det lyder til der er nok at tage fat på.\nOg så lad for Guds skyld være med at læs dette, knæk sammen og smide dig på sofaen og se flæbe-tv... Det her er et spark i røven, for at få dig ud af klappen og igang. Hvis du synes det er træls at komme hjem til en tom lejlighed, så gå ud og mød nogle mennesker. Nogle NYE mennesker. Hvem ved, måske dukker der også en kæreste op når du endelig slapper af omkring det...\nPs. Thumbs up for ikke at leve for weekenddruk og sådan. Det ser man desværre alt for meget af...\nEn flot erkendelse...hjælp til selvhjælp pigen_dk\nJeg læste lige dit indlæg og synes at du skulle gå ind på denne hjemmeside www.ventilen.dk og læse omkring ensomhed. Det er et tilbud for ensomme unge mellem 15-25år. Du vil komme til at møde andre som er i samme situation eller har været i samme situation som dig, og de frivillige er søde personer som altid har tid og lyst til at lytte. Det er ikke længere et tabu at være ensom, der er mange hundrede tusinde unge i danmark som er det, og det at du erkende at du er ensom er kanon flot. Besøg hjemmesiden og se hvor der ligger en ventil nær dig. Du møder først de frivillige, og hvis det ikke lige er dig alligevel, så behøver du ikke at blive. Jeg er ventil-bruger og jeg har aldrig fortrudt det.\nBesøg www.ventilen.dk. der er altid plads til "en ven til"[:)]\nKæreste m21 fruberthelsen\nHar lige siddet her og læst dit indlæg m21 og hved du hvad? Jeg blev da en anelse ked af det for sådan et ung menneske skal ikke føle sig så uoverkommelig ensom og forladt.Det er ikke retfærdigt vil jeg mene,når dine venner og deres vedhæng er i byen i de stille aftentimer alt i medens du blot sidder i dine egne stuer og kukkelurer rent ud sagt.At mor og far skilte deres veje efter et langt ægteskab,gør ikke din situation bedre...og dog,jeg skimter håb forude unge mand for jeg går ud fra at du er en ung mand,har jeg ret? Nu skal du tage en dyb indånding,når jeg nu fortæller dig min kære,at din situation er en overgang...alt bliver bedre for dig inden længe,det lover jeg dig.En skønne dag,vil du også være ledsaget af en sød ung pige under din arm og du kan se frem til mange gode oplevelser sammen.Dette du er ved at skal igennem,hedder ganske simpelt og ligetil: livet!.Næsten alle mennesker og godtfolk kommer ud for trælse og til tider uoverkommelige situationer,det er uhensigsmæssigt og det gør ondt,men helt normalt.Når du,forhåbentligt inden længe er kommet ud på den såkaldte anden side,ja så vil du se tilbage og sige til digselv : jeg er blevet stærkere og kan klare opgaverne som de kommer! Jeg ønsker dig held og lykke på din vej,ret ryggen,smil til verden og verden smiler igen til dig!\nhun er en pige som der står øverst i indlægget [:)]\nJamen I fruberthelsen\nguder,det er jo da rigtigt nok.Jeg har vist nydt for meget kirsebærvin da jeg kommenterede.Godt hun ikke skrev tilbage.Ellers takker jeg meget for oplysningen. M.V.H fruberthelsen\nJa det kan sku godt være, sidder selv og nyder et glas rødvin *s* bare en oplysning *g*


Artikelserie om forebyggelse af stress\nFor onlinemagasinet Ledelse i Dag har vi i foråret bragt fire artikler om forebyggelse af stress. I dag udkom den sidste - læs dem her\nI takt med stigende tilfælde af stress på de danske arbejdspladser vokser behovet også hos lederne i forhold til at blive klædt på til at forebygge og håndtere stress – både hos medarbejderne og hos dem selv.\nI denne artikelserie præsenterer Arbejdsmiljø København forskningsbaseret viden, konkrete erfaringer og velafprøvede redskaber til ledere, som gerne vil forebygge stress og styrke opgaveløsning og trivsel på arbejdspladsen.\nDe fire artikler er skrevet på baggrund af arbejdet med P.S. - Indsats for Psykisk Sundhed i Københavns Kommune. Artiklerne baserer sig på de fire IGLO-niveauer: Individ, Gruppe, Leder og Organisation - dog byttet lidt rundt på rækkefølgen, så de starter der, hvor behovet for at styrke fokus er størst. Læs dem på Ledelse i Dag her:\nO: Stress skal forebygges organisatorisk (udkom 30. januar 2019)\nG: Stress i ledergruppen (udkom 27. februar 2019)\nL: Forebyg stress med selvledelse (udkom 27. marts 2019)\nI: Opfang og håndtér stress hos den enkelte (udkom 24. april 2019)\nArtiklerne er skrevet af Line Halborg, Lasse Rønnoe, Mette Kjærgaard Svendsen og Morten Kallehauge fra Arbejdsmiljø København.


Debat: Foreningsdanmark i krise? - sn.dk - Sydkysten debat\nArtiklen: Debat: Foreningsdanmark i krise?\nSydkysten debat - 25. oktober 2020 kl. 09:55\nFra min erfaring som aktiv leder i en forening tilhørende Greve Idrætscenter, ser jeg nogle foreninger, der i den grad tager ansvar, integrerer børn/unge og får dem til at vokse.\nJeg har en kæmpe respekt for alle de frivillige trænere og ledere, der bruger deres tid på deres egne og andres børn. Vi snakker mange timer, hver evig eneste uge året rundt.\nI denne tid med corona, har vi set et frafald i nogle af foreningerne. Nogle forældre har mistet deres arbejde og har ikke råd til deres børns aktiviteter. Andre er nervøse for corona og større forsamlinger.\nJeg vil bare sige, den indsats, jeg ser, foreningerne gør for at forebygge og undgå smitten, den er kæmpe stor, der bliver afsprittet og rengjort til den store guldmedalje. Grupper bliver holdt hver for sig for at sikre sig for minimal smittespredning.\nMht. hvis der er økonomiske udfordringer i den enkelte familie, så har Broen (https://broen-danmark.dk/greve), der kan give en håndsrækning til kontingent. Disse børn/unge er mindst lige så velkommen som alle andre ude i foreningerne.\nMen det er vigtigt, at børn og unge kommer ud til foreningerne. De giver både et mentalt og fysisk boost, og børn og unge får et større overskud i deres travle hverdag.\nSå en opfordring herfra, tag ud og meld jer ind i jeres lokale fodbold-, håndbold-, badminton-, gymnastik- eller atletikklub og støt dem i denne tid. Mange mangler medlemmer og har derfor en stram økonomi.\nKandidat for Venstre i Greve til KV21


NN passer på Kaptajnens Hus og på smedien - og på dig, når du besøger vores huse. I jernet er det Belinda Scammel, der er housewife. Du kan altid ringe til enten Valanti eller Belinda, hvis du har spørgsmål eller brug for hjælp.\nNN's mobil: +30\nBelinda's mobil: + 30 694 0723862\nDu ankommer med bus, taxi eller i bil fra Mytilini til Plomari. Følg den rutebeskrivelsen du har modtaget sammen med din lejeaftale, fra bus/taxi holdepladsen på Plomari Havn til Kaptajnens Hus og Smedje. Rutebeskrivelsen (og kode til nøgleboksen m.m.) og 'husorden' får du som sagt tilsendt fra os.\nSørg for, at du har rutebeskrivelsen og koden til nøgleboksen på dig, når du ankommer til Plomari.\nSkal du bo i Jernet, vil Belinda tage godt imod Jer, udleverer nøgler og guider Jer på plads, når I har fortalt hende pr. email, hvornår I ankommer til Plomari.\nI Husbogen får I svar på snart sagt alle tænkelige praktiske spørgsmål og en ophængt husorden forklarer, hvad der skal gøres når I ankommer til huset og når I forlader det. Der ligger altid en retzina på køl ved ankomsten.


Thisted en energikommune\nFå ny energi i Thy´s smukke natur!\nThy henter energi ud af naturen...\nThisted Kommune er én af Danmarks førende klimakommuner. Thy der er selvforsynende med el fra vindmøller, får en meget stor del af sin varmeforsyning fra affaldsforbrænding, udvikler geotermiske løsninger og er hjemsted for nogle af Europas mest ambitiøse og lovende forsøgsprojekter inden for bølgeenergi. Gennem klima-samarbejdet Klimaløsninger Thy-Mors deltager Mors aktivt med erfaringer fra vind og ikke mindst fra biogas, og samlet fremstår Thy og Mors som aktuelle bud på, hvordan vi løser fremtidens udfordringer når det drejer sig om energi og klima.\nProjekterne i Thy og på Mors tiltrække interesserede fra hele verden, og mulighederne for at opleve områdets forskellige energiløsninger er sat i system med projektet ’Energiture Thy-Mors’, som giver både grupper af turister og af fagfolk mulighed for at dykke ned i områdets bud på fremtidens klimaudfordringer – samtidig med, at de på andre måder nyder godt af det, området byder på.\nKataloget "Temature med energi".\nHer finder du en oversigt over aktørerne i ture om energi.\nBook energiture her.\nVelkommen til en grøn kommune...\nVi, der bor i Thy, er ikke i tvivl om, at vi har noget af Danmarks smukkeste, mest varierede og unikke natur. Derfor er det heller ikke nogen tilfældighed, at vi har fået Danmarks første nationalpark med blandt andet de sjældne klitheder. Store oplevelser kan du også få ved Vesterhavskysten, hvor vi for eksempel har danmarks eneste fuglefjeld ved Bulbjerg samt de små, hyggelige fiskerlejer, hvor de farvestrålende joller ligger tæt.\nModstykket hertil er Danmarks største firskerihavn i Hanstholm, som har sin helt egen charme. Også den mildere Limfjordskyst har meget at byde på, for eksempel Nordeuropas største fuglereservat, Vejlerne, eller de meget smukke landskaber ved Doverodde.\nDen rigtige oplevelse af Thy får du, når du krydrer naturoplevelserne med egnens mange handels-, kunsthåndværks-, spise- og wellnesstilbud.\nDe mange oplevelser er samlet i et overskueligt område. Derfor behøver du ikke bruge al din tid på at køre rundt. Uanset hvor du færdes, vil det med sikkerhed give dig ren energi.\nTilmed kan du glæde dig over, at du besøger en klimakommune, hvor også den energi du bruger, mens du besøger os, er ren.\nJeg håber, at jeg har inspireret dig til at besøge os thyboer. Vi ser i hvert fald frem til at dele vore oplevelser med dig!\nDu kan læse om de mange spændende aktiviteter i Thy på www.thy360.dk\nLene Kjeldgaard Jensen\nBook energiture hos Green Team Thy her!\nVindmølle Testcenter i Østerild:\nThy - Mors BARSKT & BLIDT


Er du og din organisation forandringsparate? | MatchRace\nEr I forandringsparate\nHør hvordan man arbejder med forandringer på den helt store klinge.\nListen to "Er du og din organisation forand collaboration. Meningen bag firmanavnet Mountain View skal ses således: strategi og product management skal forstås som bjergtinder, mens change & collaboration er bjergets grundfjeld. Når man skal starte en forandringen skal implementeres skal bjerget være et pejlemærke, det skal hele tiden kunne ses så man ved hvor og hvad målet er. Per og Allan arbejder med at håndtere forandring og man skal have en klar plan, for at kunne få folk med. Action learning er en effektiv måde at vise erhvervsfolk forståelsen for kommende forandre, med det samme. Kan man i en virksomhed gribe problemstillingerne inden tingene går galt? Svaret er ja, ved at have en forandringer kan ske. Vær opmærksom på, som leder, at skabe en robusthed ved løbende at teambuilde.\nNår der som et eksempel besluttes at der skal skabes en nye strategi i en virksomhed, kræver det at folk arbejder sammen på tværs af værdikæden og kan blive enige om hvordan verden ses. Dette kan være problematisk da alle afdelinger ser tingene forskelligt. Det handt hvad der sker i hver enkelt afdeling. Skab en tillid så alle stoler på at alle afdelinger ønsker det bedste for hele virksomheden. En måde at skabe den forståelse for hinandens situationer kan i sejlsporten løses ved at bytte roller for en kort periode. Denne måde at samarbejde på er kendt i sejlsportens verden som Den Danske Model. En model som gang på gang sørger for at nogle af verdens bedste sejlere, tager OL medaljer med hjem til Danmark. Modellen er simpel. Der holdes skippermøde inden et sejlads hvor der bliver aftalt, hvad der skal ske. Midt i sejladset holdes en pause hvor endnu et skippermøde finder sted. Til sidst sluttes der af med et skippermøde hvor alle deler erfaringerne på vanden endnu mere. Altså er vidensdeling nøgleordet når vi snakker dansk sejlsport og Den Danske Model. Vidensdeling ligger så dybt i den danske sejlerkultur at det er ganske naturligt for professionelle sejlere at hjælpe deres konkurrenter.[/et_pb_text]\nSimpel model til forandring I konsulentvirksomheden Mountain View arbejdes der med et simpelt værktøj til at håndtere en forandring består består af tre elementer. En rytter - En elefant - En vej Rytteren symbolisere viljestyrke. Hvad skal der ske, hvorfor og hvordan gør vi det. Elefanten symbolisere følelserne og hjertet. Du kan piske elefanten nok så mange gange for at komme frem til målet, men hvis du ikke har følelserne og hjertet med i det, vil du til sidst blive træt af at piske og elefanten vil stoppe med at gå. Fokuser på hvorfor denne forandring skal ske og lad det være motivationen til at gå hele vejen. Til sidst symbolisere vejen konteksten og de omgivelser du møder under forandringen. Hvilken vej vil du gå og hvilke udfordringer møder du på din vej? Vælger du at gå den lige vej eller skal du ud på en længere tur?\nSejlsporten som værktøj\nBåde Per Arberg og Allan Linderup Smed har før i tiden været med ombord ti teambuilding events hos os. Allan fortæller at der som erhvervsleder er tilbagevendende problemstillinger som omhandet miljø og møde nye roller og nyt ansvar. Det nye miljø giver en fornyet frihed til at snakke om tingene. Inspireret af den danske sejlerkultur kan virksomheder lære en hel masse af at dele viden. Der oplevelse ofte at internt i virksomheder bliver der holdt på information for at fremme enkelte afdelinger. Men bedst for alle og hele virksomheden er samarbejde og vidensdeling så alle i flok vokser og sammen skaber succes.


Hvor Længe Varer Den Mest Populære Kosmetiske Tandpleje? | Mayara Cardoso\nhvor længe holder Porcelænsfiner?\nder er en række grunde til, at en porcelænsfiner kan gå i stykker eller komme af. Disse kan omfatte:\ntraume i ansigtet\ntygge på is eller hårdt slik\nregelmæssigt at spise klæbrige fødevarer såsom karamel eller toffee\nikke nok naturlig emalje til at binde finer til\nPas godt på dine tænder efter at have placeret finer. Brug en mundbeskyttelse, når du deltager i sport. Dette omfatter venlige spil og ikke-kontakt sport. Ikke-kontakt sport som cykel ridning tegner sig for mange tandskader.\nDu bør børste og tandtråd som normalt. Skær ned på sukkerholdige, klæbrige eller hårde fødevarer. Hvis din tand henfalder bag din finer, kan det medføre, at finerens binding svækkes, og fineren falder af. Finer er også mere tilbøjelige til at mislykkes, hvis de er bundet til en død tand.\nderudover kan dårlige tandvaner som slibning af tænder eller knusning på is få finer til at løsne og komme af. I ovennævnte undersøgelse forårsagede tandslibning en næsten 8 gange højere grad af finerfejl. Hvis du sædvanligvis sliber dine tænder om natten, vil vi ordinere dig en natvagt til at bære for at beskytte både dine naturlige tænder og dine porcelænfiner.\ndet er ekstremt vigtigt at finde en erfaren kosmetisk tandlæge som Dr. Clancy til at placere dine porcelænsfiner. Prep og limning skal udføres med et højt niveau af dygtighed for at undgå problemer med finerne i de første par måneder. Hvis du hører om porcelænsfiner, der kommer ud inden for den første uge eller måned, er det sandsynligt, fordi finerne ikke var bundet ordentligt, eller tænderne var overforberedte. Tandfiner” lim ” bindinger bedre til emalje end laget af tanden nedenunder. Hvis en tandlæge fjerner for meget emalje, holder fineren ikke.\nPrevious: hvordan til at opdage skadelig kode i nulled eller gratis temaer og Plugins.\nNext: Top 10 grunde til at implementere et Ratio Utility Billing System (RUBS)


Play-Azlab.com / biler / Pro Dunlop GrandTrek AT3 dæk og andre til SUV'er\nDunlop GrandTrek serie bil dækdesignet af designere specielt til crossovers og SUV'er. Deres opgave er at give høj styrbarhed og sikkerhed ved kørsel med høje hastigheder under forskellige vejforhold.\nDunlop GrandTrek AT3-modellen er enalle sæson dæk til SUV'er. I sin udvikling blev der anvendt nye japanske teknologier. Modellen opfyldte fuldt ud udviklernes forventninger. Dækket viste på tester fremragende håndtering på en række vejoverflader og et højt niveau af komfort.\nDen største efterspørgsel er for ejere.kraftfulde terrængående køretøjer - elskere af aktiv kørsel og ekstrem sport. Den er ideel til allhjulstrækbiler 4x4. Høj stabilitet og stabilitet ved høje hastigheder sikres ved en stivere i den centrale del og tre langsgående kanaler til fjernelse af vand. Dunlop GrandTrek AT3 dæk er modstandsdygtig over for udskæringer og punkteringer af sidevægge og har en beskyttende ribbe, der beskytter kanten af disken.\nØget permeabilitet er tilvejebragt af massiveslidbaner placeret på en optimal afstand, der skæres ind i enhver jord og samtidig hurtigt ryddet. Særlige komponenter tilsat til gummiforbindelsen bidrager til øget styrke og slidstyrke. Godt greb på Dunlop GrandTrek AT3 opnås ved brug af en række forskellige lameller.\nDækket er præget af fabrikanter sompålidelig, komfortabel, lav støj. Det er designet til sikker kørsel både på motorveje og på stenrige veje eller grus. Gode trækkendetegn ved Dunlop GrandTrek AT3 off-road er skabt af specielle riller placeret over slidbredden. Noiselessness er tilvejebragt ved udvælgelsen af forskellige størrelse blokke i skulderområdet.\nMange riller på slidbanen hurtigtklare et tykt lag vand på vejen, hvilket forhindrer vandplanlægning. For at forbedre grebet og holdbarheden er FTP-teknologi blevet anvendt, som jævnt fordeler dæktrykket. Dækets egenskaber vil blive opfyldt som ejere af terrængående køretøjer og ejere af minivans og stationsvogne. De er især effektive på russiske veje.\nModel af alle sæsondæk Dunlop GrandTrek AT20kan bruges både på off-road og lette lastbiler. Slidbanerne er anbragt i bølger med forventning om øget trækkraft på en snedækket vej. Tre langsgående kanaler og åbne blokke i skuldrene omdirigerer vand hurtigt. Dækket anbefales af fabrikanter til brug i bymiljøer, i mindre omfang i landdistrikterne.\nAll-season model Dunlop GrandTrek AT22 ogsåDesignet til SUV'er og små lastbiler. I modsætning til AT20 er den designet til driftsmodus "50x50" - veje / terræn. Udviklerne har forsøgt at tage hensyn til alle driftsbetingelser og brugte alle de seneste fremskridt inden for dækproduktion. Placeringen af elementerne i slidbanemønsteret blev bestemt ved computersimulering af forskellige driftsforhold. Som et resultat opnået vi et optimalt mønster med fire zigzaggrave og massive blokke langs kanterne. Resultatet var et stille, komfortabelt, højtydende dæk.\nBridgestone dæk til forskellige veje


Ugens horoskoper (uge 16) | Vi Unge\nUgens horoskoper (uge 16)\n19/04/2021 | Af Tanja Hartmann\nI denne uge byder horoskoperne på en travl uge med mange planer, og så vil nogle af dine tætteste spørger om din hjælp. Læs med her, og se hvad dit horoskop siger om din uge.\nVi er netop gået ind i en ny uge, og det betyder selvfølgelig, at det nye horoskop er klar.\nEr det mon i denne uge, at du har mange ting at se til? Eller er det i denne uge, at nogle af dine tætteste veninder har brug for din hjælp?\nFind dit horoskop i galleriet herunder og læs, hvad stjernerne siger om din kommende uge:\nHoroskop uge 16 2021\nFødselsdato: 19. februar - 20. marts\nDu har det seneste stykke tid haft nogle fremtidige planer, som du har tænkt meget over. Har du mon planer om at skulle på efterskole efter sommerferien? Uanset hvad det handler om, vil du i denne uge få bedre styr på, hvad der skal ske, og det hele vil falde på plads. Din familie vil også være der for dig og støtte op om dine planer.\nUgens råd: Få styr på dine planer\nFødselsdato: 21. marts - 19. april\nI denne uge har du mange ting at se til, og det har du det egentlig helt fint med. Du vil nemlig opleve, at du har mere energi end normalt, og den kan du bruge til at få klaret alle de ting, som du skal nå. Hvad end det drejer sig om skoleopgaver, huslige pligter, fritidsarbejde, planer med vennerne eller noget helt femte, så skal du nok nå det hele.\nUgens råd: Få klaret tingene\nFødselsdato: 20. april - 21. maj\nI starten af ugen vil en person spørger om din hjælp. Er det mon en nær veninde? Dog føler du dig en smule presset, da du selv har meget at se til i løbet af ugen. Mærk derfor efter inden i, om du har overskud til at hjælpe. Hvis du ikke har, er det helt okay at sige fra. Du kan forklare personen, at du har lidt for meget at se til, men at du gerne vil hjælpe en anden god gang.\nUgens råd: Mærk efter inden i\nFødselsdato: 22. maj - 21. juni\nI denne uge vil andres forventninger til dig fylde meget. Det kan blandt andet være i forhold til din skole. Du vil mærke, at presset på dine skuldre er rimelig stor. Derfor er det en god idé, at du også finder tid til at slappe af, så du kan komme dig oven på det hele. Sørg for lidt afslappende alenetid, hvor du ser en god serie, lytter til en lydbog eller noget helt tredje.\nUgens råd: Få tid til at slappe af\nFødselsdato: 22. juni - 22. juli\nI denne uge vil du deltage i en form for konkurrence, hvor du har gode muligheder for at vinde. Kan det mon være i forbindelse med din fritidssport? Hvis det er i en holdsport, så sørg for, at du ikke tromler over dine holdspillere. Det vil gå jer meget bedre, hvis I samarbejder og sørger for en fælles indsats. Så har I nemlig gode chancer for at vinde.\nUgens råd: Sørg for en fælles indsats\nFødselsdato: 23. juli - 22. august\nDu vil få stor succes med samarbejde i denne uge. Måske du allermest har lyst til at arbejde alene, men det er dog en god idé, at du indgår i et gruppearbejde eksempelvis i forbindelse med din skole. Det kan du få de bedste resultater ud af. Sammen kan I nemlig finde nogle rigtig gode løsninger på opgaverne.\nUgens råd: Arbejd sammen med andre\nFødselsdato: 23. august - 22. september\nDu vil i denne uge føle, at du skal konkurrere med en særlig person. Kan det mon være, at du og din søster kæmper om at få det store værelse derhjemme? Uanset hvem der ender med at vinde, vil I hurtigt finde ud af, at det er helt lige meget. Det er nemlig meget bedre at støtte op om hinanden, end at blive uvenner over de små ting.\nUgens råd: Støt op om hinanden\nFødselsdato: 23. september - 22. oktober\nI denne uge har du brug for støtte fra dine nærmeste. Måske har du en ekstra hård tid lige nu. Det er aldrig en skam at fortælle, hvordan du har det. Dine venner og familie vil nemlig være der for dig i både de gode og hårde tider. Du vil også opdage, at du kan få det meget bedre, når du åbner op om det, som du går inde med.\nUgens råd: Åben op for dine nærmeste\nFødselsdato: 23. oktober - 22. november\nTo personer, som du har nær, vil i denne uge komme i karambolage med hinanden. Er det mon dine to tætteste veninder? Begge personer søger hjælp hos dig. Du har gode muligheder for at løse konflikten. Du kan blandt andet sørger for, at I alle tre får sat jer ned sammen, så I kan løse problemet. Når det er løst, vil I igen kunne havde det sjovt sammen.\nUgens råd: Hjælp dine to veninder\nFødselsdato: 23. november - 21. december\nI denne uge vil én person søge dine råd. Måske er det din veninde, som har et crush, hun gerne vil i kontakt med? Det vil betyde meget for denne person, at du giver dig tid til at hjælpe. På den måde kan I også få noget hyggelig kvalitetstid sammen, hvor I laver den helt geniale plan for, hvordan din veninde vinder sit crushs opmærksomhed.\nUgens råd: Hjælp din veninde\nFødselsdato: 22. december - 19. januar\nI denne uge vil dit humør være særligt højt, for du vil nemlig have tid til at udfolde din fritidsinteresser. Er det mon en af de kreative af slagsen? Måske er det nu, at du kan begynde på en af de helt store DIY-projekter. Hvad end det er med synålen, malerpenslen eller hammeren, så er det bare med at komme i gang.\nUgens råd: Udfold dine kreative side\nFødselsdato: 20. januar - 18. februar\nI denne uge har du nogle spændende opgaver for. Er det mon i forbindelse med din skole? Du kan ikke vente med at komme i gang, og du har allerede en masse idéer til, hvordan de kan løses. Du bruger det meste af din fritid på opgaverne, men sørg dog for, at du også giver dig selv plads til at slappe af og lave andre hyggelige ting.\nUgens råd: Giv også plads til andre ting\nUgens horoskoper (uge 19)\nUgens horoskoper (uge 18)\nUgens horoskoper (uge 17)\nStjernetegn: Sådan er Vandmanden\nStjernetegn: Sådan er Stenbukken\nUgens horoskoper (uge 15)


Det kan blive billigere at opgradere biogas | Dansk Gasteknisk Center\nDet kan blive billigere at opgradere biogas\nVed at optimere processerne, når biogas opgraderes til gassystemet, kan både omkostninger og klimabelastning mindskes. Det viser et studie med DGC som projektleder, hvis resultater netop er offentliggjort i form af en række rapporter.\nProduktionsomkostninger for opgraderet biogas er kortlagt, og der er udarbejdet forslag til optimeringstiltag, som kan forøge indtægterne eller mindske omkostningerne og klimabelastningen ved produktion af opgraderet biogas og eksport til gassystemet. Optimeringstiltagene kan gennemføres med dagens viden, kendt teknologi og udstyr, der er tilgængeligt på markedet i dag.\nProjektets resultater viser, at opgraderet biogas kan produceres markant billigere end tidligere vurderet, og at der er potentiale for at sænke produktionsprisen yderligere 10-16 %, afhængig af anlægsstørrelse og -konfiguration, med optimeringstiltag inden for områderne:\nProjektet "Energi- og omkostningsoptimering af bionaturgasproduktion" er et samarbejde mellem Dansk Gasteknisk Center (projektleder), PlanEnergi, Aarhus Universitet, Biogas Danmark, Evida og Dansk Fagcenter for Biogas. Projektet er delvis finansieret af det Energiteknologiske Udviklings- og Demonstrationsprogram (EUDP). Det startede i januar 2019 og er afsluttet i november 2020.\nLæs mere om projektet og hent projektrapporterne


• Bedste Modelgips - Stort udvalg til gode priser → Klik her\nDesignfund.dk er i dag en af de bedste internet firmaer inden for boligartikler. Forretningens sortiment består af ca. 4000 varer fra diverse mærker. Netshoppens Trustpilot-evaluering på 8,9 af 10 bevidner utrolig tilfredshed hos kunderne. Bedømmelsen er baseret på 826 bedømmelser, hvoraf 583 af disse er 5-stjernede. På Facebook er 12763 personer tilhængere af Designfund.dk, og her har virksomheden modtaget 31 ratings med en gennemsnitlig bedømmelse på 4,2 ud af 5, hvilket ligeledes er temmelig imponerende.\nDubuy.dk er nu en af de førende online shops i Danmark der sælger boligartikler. Virksomhedens sortiment indeholder mere end 18000 varer fra flere brands. Butikkens Trustpilot-bedømmelse på 8,7 ud af 10 demonstrerer god tilfredshed hos kunderne. Vurderingen er baseret på 2677 vurderinger, hvoraf 2129 af disse er 5-stjernede. På Facebook er 15637 personer tilhængere af Dubuy.dk, og herpå har forhandleren modtaget 535 bedømmelser med en middel rating på 4,35 af 5, som ligeså er virkelig overlegent.\nMoebelKompagniet.dk er nu iblandt de største e-shops inden for boligartikler. Butikkens udvalg omfatter på den anden side af 1500 varer fra forskellige producenter. Deres Trustpilot-bedømmelse på 9 ud af 10 markerer enorm kundeloyalitet. Vurderingen er baseret på 239 vurderinger, hvoraf 206 af dem giver topkarakter. På Facebook er 9539 personer fans af MoebelKompagniet.dk, og her har virksomheden modtaget 109 anmeldelser med en gennemsnitlig score på 4,9 ud af 5, som også er ekstremt overlegent.\nIllux.dk er aktuelt iblandt de største e-handler inden for boligartikler. Firmaets sortiment omfatter over 1000 produkter fra diverse mærker. Webshoppens Trustpilot-vurdering på 9,2 ud af 10 bevidner enorm tilfredshed hos kunderne. Bedømmelsen er baseret på 235 evalueringer, hvoraf 194 af disse giver topkarakter. På Facebook er 7513 mennesker fans af Illux.dk, og herpå har netshoppen modtaget 44 vurderinger med en gennemsnitlig vurdering på 4,7 af 5, hvilket ligeledes er yderst imponerende.\nWallstickerland.dk er i dag iblandt de største webbutikker med boligartikler. Webshoppens sortiment omfatter over 500 varer fra forskellige producenter. Butikkens Trustpilot-rating på 7,8 af 10 giver indtryk af god kundetilfredshed. Tallet er baseret på 59 bedømmelser, hvoraf 41 af disse giver topkarakter. På Facebook er 39170 personer fans af Wallstickerland.dk, og herpå har forhandleren modtaget 32 vurderinger med en middel score på 4,3 af 5, som ligeledes er aldeles beundringsværdig.\nEn del online webshops tildeler til alt held flere leveringstyper. Den mest populære er i dag at få bragt ordren til en pakkeshop, fordi du så nemt kan hente de nyindkøbte produkter på et valgfrit tidspunkt. Fragtløsningen er altså særdeles problemfri, og tit tilmed den mindst kostelige fragtmetode.\nDu kunne derudover udse dig at bestille pakken til levering til din adresse eller til dit arbejde. Leveringsmetoden er typisk en tand dyrere, men lige så vel yderst ligetil. Den mest prisbevidste fragtmetode af modelgips er uden tvivl selv at hente produkterne, som jo står og falder med at du lever nærved modelgips online firmaets tilholdssted.\nFragtperioden kan i nogle tilfælde være vældig bestemmende når man skal bruge pakken med det samme, så i det øjemed er det virkelig væsentligt at man kontrollerer det estimerede leveringstidspunkt ved den respektive vare.\nMange modelgips online shops stiller garanti om levering efter en enkelt hverdag på de fleste af deres varer, men vær på vagt da det står og falder med at bestillingen laves forinden et fast klokkeslæt, således at de kan nå at få modelgips klargjort forinden de lageransatte holder fyraften.\nEnkelte internet virksomheder byder på fri fragt, men typisk er det påkrævet at man indkøber for en bestemt pris. Som alternativ skal man udvælge den mest prisbevidste metode til levering, som i mange tilfælde – hvad end du opholder sig i Roskilde, Grenaa eller Svenstrup – vil være at få fragtfirmaet til at bringe bestillingen til et udleveringssted.\nDet er i dag ret så fleksibelt for købere at finde frem til de bedste priser på modelgips på tværs af internet webshops, og til gengæld har en lang række online shops fundet det nødvendigt at nedbringe salgsværdien på produkterne – til børn og babyer, og ligeledes til kvinder og mænd – betydeligt, og endda nogle gange frembyde levering uden omkostninger.\nDerfor kan det ikke desto mindre være nyttigt at efterprøve diverse internet butikker efter modelgips rabat før du handler, så du er på den sikre side med at modtage den mest betalelige pris.\nDu må blot ikke overse, at ifald en shop på nettet frembyder modelgips til en pris der er helt fantastisk gunstig, er det for det meste være et tegn på en falsk internet shop. Køb med kort er imidlertid omfavnet af en forordning, der redder dig som kunde overfor uoprigtige online varehuse.\nGenerelt anbefaler vi shopping med kort eller MobilePay. Som en anden løsning bør du bruge et afdragstilbud fra f.eks. ViaBill, ifald du ønsker at godtgøre beløbet over en længere periode.\nInden nogen handler modelgips hos en butik på nettet kan man uden tvivl skimme dens regler, det er dog almindeligvis en tidskrævende opgave.\nEt andet alternativ kunne være at tjekke om e-firmaet er e-mærke godkendt, eftersom det længe har været et signal om at e-shoppen forsvarer dansk lovgivning, foruden at webbutikken ofte revurderes af sagkyndige som er inde i de gældende regulativer. Dette er desuden en god anledning til assistance, hvis du bliver udsat for dilemmaer med din bestilling.\nDertil kan det anbefales at kunden er hensynstagende til de mest relevante reglementer der kan have indflydelse på handlen, som fx hvilken returret på modelgips internet forhandleren benytter. På grund af dette er det tilmed afgørende, at man til enhver tid sikrer sin købsbekræftelse, så man fremadrettet kan bevidne ordren, ligegyldigt om man er på gaveindkøb til en voksen eller et barn.\nTrustpilot forærer dig fuldstændig relevante muligheder for at gennemsøge en stor portion forhenværende kunders betragtninger og derved kan det anbefales, at du sonderer online forhandlerens modelgips kritik forud for at du køber.\nFacebook yder desuden nogenlunde fordelagtige chancer for at få en idé om internet forhandlerens troværdighed. Derudover er der mange internet firmaer hvor kunder kan frembringe en kritik af deres købsoplevelse, som lige så vel bør udnyttes til at danne dig et indtryk af hvor glade kunderne er.\nVores hjemmeside er finansieret af reklamer. Vi arbejder tæt sammen med en række internet virksomheder hvori vi introducerer firmaernes varer, og indhenter provision under forudsætning af at en bruger fra vores hjemmeside fuldfører en handel.\nViden angående modelgips og e-butikker understøttes nu og da, men det er umuligt for os at give garantier imod forandringer der eventuelt er foretaget siden sidste opdatering af de anvendte informationer.


Find Vægfliser i Munkebo – Nemt og billigt\nVægfliser i Munkebo? Vi har dannet os et overblik over mulighederne.\nHvis du lefter efter vægfliser i Region Syddanmark, så er du kommet til det rette sted. Der er en række muligheder i 5330 Munkebo, og generelt i Kerteminde Kommune.\nEn række e-butikker yder nu om dage en lang række forskellige leveringsmetoder. Den mest benyttede er i øjeblikket pakkeshoppen, og så kan du bare gå forbi efter dine nye varer den dag der passer dig. Leveringsmetoden er nemlig i høj grad uproblematisk, samt tit desuden den mest betalelige løsning til levering.\nDu kan omvendt vælge at få produkterne leveret til din private bopæl eller til adressen på dit arbejde. Leveringsformen viser sig sædvanligvis en anelse dyrere, men lige så vel i høj grad enkel. Den mest betalelige leveringsudgave af Vægfliser i Munkebo vil dog altid vise sig at være at hente varerne selv, som desværre afhænger af at du opholder dig tæt på Vægfliser i Munkebo webbutikkens hjemsted.\nLeveringshastigheden kan være meget betydningsfuld om du absolut skal bruge pakken om få sekunder, så derfor er det utvivlsomt afgørende at vi undersøger den forventede leveringsdato for den respektive vare.\nEn hel del Vægfliser i Munkebo internet butikker præsterer muligheden for dag-til-dag levering på massevis af varer, men som ikke desto mindre afhænger af at orden realiseres forinden et fastslået klokkeslæt, med det formål at de har en chance for at nå at få Vægfliser i Munkebo fikset før pakkemedarbejderne holder fyraften.\nFlere e-forhandlere lover fragt uden betaling, men i mange tilfælde under forudsætning af at man indkøber for et præcist beløb. Ellers må man tage den mest letkøbte løsning til levering, hvilket ofte – uafhængig om man bor nær Viborg, Nakskov eller Hammel – er at få dem til at bringe din bestilling til et afhentningssted.\nDet er i dag ekstremt simpelt for enhver at prissammenligne på Vægfliser i Munkebo på tværs af firmaer på nettet, og altså har masser af internet butikker været presset til at at trykke prisniveauet på mange af deres varer – til børn, men også til kvinder og mænd – kolossalt, og endda nogle gange love levering uden omkostninger.\nDet kan alligevel blive rentabelt at tjekke nogle internet butikker efter Vægfliser i Munkebo rabatkoder forud for at du shopper, således at man er tryg ved at modtage den bedste pris.\nMan skal ikke desto mindre være klar over, at når en online shop sælger Vægfliser i Munkebo til salg for en udsalgspris som virker besynderligt attraktiv, så er det undertiden være et fingerpeg om en uægte online shop. Køb med kort er dog omfavnet af en retningslinje, som forsvarer en overfor uærlige online virksomheder.\nVi anbefaler kortbestillinger eller MobilePay. Som en anden løsning burde du bruge en løsning fra f.eks. ViaBill, hvis du hellere vil finansiere omkostningerne over flere uger.\nFør folk køber Vægfliser i Munkebo i en internet virksomhed behøver man de facto skimme e-butikkens forretningsaftale, dog er det almindeligvis ikke videre spændende.\nEt nemmere alternativ kunne være at undersøge om online shoppen er medlem af e-mærket, da det skulle være en sikkerhed for at e-forretningen opfylder de opstillede regler, tillige med at online forhandleren undertiden kontrolleres af fagfolk der har indsigt i vilkårene. Derudover tilbydes du anledning til støtte, såfremt du udsættes for problemstillinger ved din ordre.\nLigeså foreslåes det at man er sat ind i de mest vedkommende forhold i forbindelse med købet, eksempelvis hvilken ombytningsrettighed på Vægfliser i Munkebo netbutikken lover. Derfor er det ydermere relevant, at man når som helst sikrer ens ordremail, således man fremadrettet kan bevise sin shopping, om man er på shopping til en kvinde eller mand.\nTrustpilot genererer nogenlunde habile chancer for at kontrollere adskillige tidligere forbrugeres meninger og derfor er det prisværdigt, at du gransker online forretningens Vægfliser i Munkebo ratings inden du lægger din bestilling.\nFacebook byder på på samme måde adskillige passende muligheder for at få indtryk af e-butikkens popularitet. Herinde møder vi faktisk e-handler hvor man kan notere en bedømmelse af deres købsoplevelse, som tilmed burde anvendes til at danne dig et indtryk af kundernes tilfredshed.\nDenne side er finansieret ved hjælp af annoncer. Vi har aftaler med en del online firmaer i form af at vi fremviser butikkernes tilbud, og indtjener godtgørelse forudsat vores besøgende foretager en transaktion.\nAnvisninger om Vægfliser i Munkebo og forhandlere på nettet værnes om hyppigt, men vi kan ikke give garantier imod rettelser der eventuelt er lavet efter at vi sidst opdaterede de viste data.


Produkt – LivsCoaching til mental udvikling og vækst – Peter H. Jensen\nForløb: Samtaler 1:1 af 50 minutters varighed.\nForløbet indeholder: samtaler om dine styrker og kompetencer, hvilke drømme du har og hvad du vil gå efter.\nCoaching beskæftiger sig med mental udvikling og vækst og er derfor særdeles velegnet til udvikling af allerede velfungerende personer.\nCoaching kan have en enorm optimerende effekt af dig og dine præstationer.\nModerne coachingmetoder skaber resultater og er den mest effektive måde at skabe udvikling på.\nCoaching hjælper effektivt dig med at finde ud af, hvad der bremser udviklingen, så som handlemetoder og vaner og ikke mindst hvad der skal gøres ved det, uanset om det handler om firma, job eller personlig udvikling.\nAlt efter hvad udfordring du møder op med og vil have arbejdet på, vil du være i et fortroligt frirum hvor du kan adressere usikkerhed eller vilde idéer.\nHvad får DU ud af det?: Skabe nye indsigter om dig selv, bevidsthed om egne ressourcer og kompetencer, afklaring på styrker og behov, hvad der motivere, bevidsthed om egen indflydelse på at nå drømmen, personlig vækst og motivation, se muligheder, få lagt en plan med delmål og mål, skabe handling bag fastsatte mål.