Regler om arbejdstøj – Det skal du vide | Bacher Work Wear\nI mange erhverv kræves det, at man bærer arbejdstøj, men hvordan er reglerne omkring det egentlig? Mange kan være i tvivl om, hvorvidt de har krav på arbejdstøj, hvem der i så fald skal stå for at skaffe og betale arbejdstøjet, samt hvordan skattereglerne er omkring arbejdstøj.\nAlt dette vil vi prøve at besvare i dette blogindlæg, hvor vi gennemgår de mest relevante regler om arbejdstøj.\nRegler om arbejdstøj – Har du krav på arbejdstøj og hvem skal betale?\nSom udgangspunkt er reglen, at arbejdsgiver bestemmer hvorvidt du skal have bestemt arbejdstøj på eller ej. Der er dog også tilfælde, hvor Arbejdsmiljølovens regler dikterer, at du har krav på en specielt type arbejdstøj. Det gælder i tilfælde, hvor du arbejder under forhold som kræver personlige værnemidler. Altså ting som sikkerhedstøj og sikkerhedssko.\nI sådanne tilfælde, er reglen, at det som udgangspunkt er arbejdsgiver der står for at anskaffe arbejdstøjet. Du kan dog ikke kræve bestemte mærker eller modeller, men de skal selvfølgelig være sikkerhedsgodkendt. Det er ligeledes arbejdsgiver der står for udgifterne ifm. med vedligeholden af disse personlige værnemidler. Det er dog også arbejdsgiver som ejer værnemidlerne, hvorfor de skal afleveres retur, hvis du stopper i virksomheden.\nHvis arbejdstøjet ikke omhandler din sikkerhed, gælder nogle lidt andre regler. Hvis arbejdsgiver kræver en bestemt uniform som arbejdstøj, er reglen, skal den udleveres af arbejdsgiver. Samtidig skal det påpeges, at denne uniform jf. arbejdsmiljølovens regler, ikke må medføre forskelsbehandling i forhold til køn eller race.\nHvis arbejdsgivers regel om arbejdstøjet udelukkende handler om eksempelvis farver eller længden på benklæder, har du ikke krav på at få udleveret arbejdstøj, da det betragtes som værende almindeligt tøj i din garderobe.\nRegler om arbejdstøj og skat\nNår det kommer til arbejdstøj er der også visse regler omkring skat, som du skal være opmærksom på. Desværre kan de være lidt svære at gennemskue, og arbejdstøj reglerne er også forskellige, alt efter hvilken type arbejdstøj der er tale om.\nHerunder vil vi gennemgå de forskellige scenarier, således at du forhåbentlig bliver klogere på eventuelle tvivlsspørgsmål omkring regler om arbejdstøj og skat.\nRegler om skat for ‘almindeligt’ arbejdstøj\nHvis du får stillet hvad der er at betragte som ‘almindeligt’ tøj til rådighed som arbejdstøj (altså tøj man også ville kunne bruge privat), er reglen, at der skal betales skat af det, medmindre det er omfattet af bagatelgrænsen. Bagatelgrænsen lyder på 6.500 kr. i 2021 og 6.600 kr. i 2022, og gælder for alle personalegoder som har en direkte sammenhæng med arbejdet. Arbejdstøj reglerne er, at hvis grænsen overskrides, skal der betales skat af hele beløbet og ikke kun det beløb, som det er overskredet med.\nRegler om skat hvis arbejdstøjet er en uniform\nHvis dit arbejdstøj er at betragte som en uniform og stilles til rådighed af arbejdsgiveren, er reglen, at der ikke skal betales skat af det. Det kan eksempelvis være, hvis man arbejder i kitler eller en form for sikkerhedsbeklædning, hvor arbejdstøjet er et redskab og ikke en personalegode.\nRegler om skat for arbejdstøj med synligt logo\nHvis man får arbejdstøj med synligt navn eller logo stillet til rådighed, og som overvejende bruges i arbejdstiden og i øvrigt ikke erstatter privat tøj, er arbejdstøj reglen, at arbejdstøjet i så fald falder under bagatelgrænsen for personalegoder.\nHvordan betaler du skat af arbejdstøjet?\nHvis der skal betales skat af dit arbejdstøj, skal du værdisætte købsprisen for det pågældende tøj og angive den værdi som B-indkomst. Hvis du har fået tilskud eller godtgørelse til din uniform eller arbejdstøj, skal din arbejdsgiver tilbageholde A-skat og bidrag af godtgørelsen.\nRegler om sikkerhedssko\nDet er ikke kun arbejdstøj, som der er regler omkring. Hvis du arbejder i et erhverv, hvor sikkerhedssko er relevante, er der ligeledes en række forskellige regler om sikkerhedssko du bør kende. Derfor har vi ligeledes skrevet et blogindlæg om reglerne omkring sikkerhedssko, hvor du kan blive klogere. Læs vores blogindlæg om sikkerhedssko regler for yderligere information.\nMangler din virksomhed arbejdstøj? Få det gennem jeres egen brandede B2B webshop hos Bacher\nHvis din virksomhed mangler arbejdstøj og tit køber nyt, kan I gennem Bacher få jeres helt egen brandede B2B webshop til arbejdstøj. Vi udvikler hele tiden vores IT-profil, og webshoppen bliver selvfølgelig ligeledes hele tiden opdateret med nye varer.


TGI Fridays lithonia - Restaurantanmeldelser - TripAdvisor\nItaliensk restauranter i Lithonia\nUSA›Georgien›Lithonia›Restauranter i Lithonia› TGI Fridays lithonia\n37 anmeldelser Nr. 51 af 86 Restauranter i Lithonia Amerikansk, Bar\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Få rutevejledning 2871 Stonecrest Cir, Lithonia, GA 30038-2691 17704827500\nLithonia, Georgien Red Roof Inn Atlanta East - Lithonia\nLithonia, Georgien Fairfield Inn & Suites Atlanta East/Lithonia\nLithonia, Georgien Hyatt Place Atlanta-East/Lithonia\nLithonia, Georgien Holiday Inn Express & Suites Atlanta East-Lithonia\nLithonia, Georgien Alle hoteller i Lithonia\nRyd alle Begynd din anmeldelse af TGI Fridays lithonia Klik her for at vurdere\nOpdaterer listen... Rejsende, der kiggede på TGI Fridays lithonia, kiggede også på\nLithonia, Georgien Applebee's\nLithonia, Georgien This Is It BBQ and Seafood\nLithonia, Georgien Kampai Sushi & Steak\nLithonia, Georgien Smokey Bones BBQ & Grill\nLithonia, Georgien Olive Garden\nLithonia, Georgien Alle restauranter I Lithonia (97)\nHar du været i TGI Fridays lithonia? Fortæl om dine oplevelser! Skriv en anmeldelse\n2871 Stonecrest Cir, Lithonia, GA 30038-2691 Placering:\nHer er de spørgsmål, som tidligere besøgende har stillet, med svar fra repræsentanter fra TGI Fridays lithonia og andre besøgende\n1 spørgsmål Stil et spørgsmål Har du nogen spørgsmål? Få svar fra ansatte på TGI Fridays lithonia og tidligere besøgende.\nRetningslinjer for indlæg Få meddelelser om nye svar på dine spørgsmål. Spørg Ofte stillede spørgsmål: Er der mulighed for retter uden gluten? Er der krav til påklædning? Er hunde tilladte på den udendørs terrasse? I nærheden af TGI Fridays lithonia Bedst bedømte seværdigheder i nærheden 58 anmeldelser Arabia Mountain\n51 anmeldelser Panola Mountain State Conservation Park\nGennemse alle seværdigheder Bedst bedømte restauranter i nærheden 140 anmeldelser Arizona's At Stonecrest\n94 anmeldelser Gladys Knight & Ron Winan's Chicken & Waffles\n78 anmeldelser Smokey Bones BBQ & Grill


Ansøg som franchisetager\nHjem > Tæpperens & Møbelrens | Chem-Dry > Franchise Muligheder > 5 trin\n5 trin – så er du i gang\nUdfyld Chem-Dry’s elektroniske franchise spørgeskema (link til spørgeskemaet her) og send dine besvarelser til os. Herefter vil du indenfor 24 timer blive kontaktet telefonisk af en af vores rekrutteringskonsulenter. Denne første samtale er vigtig, for at få afstemt forventninger.\nDu vil blive inviteret til et personligt møde med en medarbejder fra vores rekrutterings team. Ved dette møde vil du blive præsenteret for vores metoder for første gang, og du vil få mulighed for at prøverense et tæppe. Trin 3\nEfterfølgende vil du modtage dokument og kontrakt til gennemlæsning med henblik på opstart af din egen franchise. I denne fase vil du også få mulighed for at vise kontrakter og budgetter for eventuelle rådgivere. Trin 4\nDu beslutter dig for et område, og hvilken opstartspakke der passer til dig og dine ambitioner.\nTillykke, du er nu klar til at gå i gang med dit fire dags træningsprogram.


Fuldkornsboller - BenteBager.dk\nDe populære Mathiasboller\nDe her fuldkornsboller hedder “Mathiasboller” herhjemme. Mathias er mindstemanden på 5 år, og han elsker disse boller. Tidligere har jeg skulle kamouflere fuldkorn i form af Hvid Hvede* i de lyse boller, men ikke mere.\nMathias var selv med til at lave dem denne gang. Han er ved at blive god til det med at slå æg ud og smuldre gær. Det ender med at han overtager køkkenet sammen med sin søster, mor er stolt ❤\nHan er meget fascineret af røremaskinen*. “Frk. Assistent”, som vi kalder den, er også en fantastisk hjælper i køkkenet, så det kan jeg godt forstå. Jeg er selv forundret over, hvordan den ved både små og store portioner får det hele med. Så længe de flydende dele kommer i først, oplever jeg ikke at skulle skrabe dej ned ad siderne, som man jo skal med mange andre maskiner. Jeg har skrevet mere om maskinen her.\nDejen kan godt virke en smule klistret, men kom ikke mere mel i, så bliver de tørre. Brug istedet lidt madolie til at smøre bordpladen og hænderne, så hænger dejen ikke fast. Jeg plejer at have et par spiseskefulde olie i en skål ved siden af. Så kan jeg hurtigt komme mere på hænderne, hvis det begynder at klistre.\nDenne gang har jeg ikke penslet bollerne. Jeg bruger forskellig typer af pensling, alt efter om jeg bruger opskriften til, og hvad jeg lige har lyst til 😄 Det er faktisk sjældent jeg pensler fuldkornsboller, hvis jeg skulle, ville jeg nok vælge kaffe eller vand. Se evt. denne oversigt over 10 forskellige forslag, hvor forskellen er ret stor ❤\nAntal portioner 12 store boller\nLun mælken til den er lillefingervarm og opløs gæren deri.\nTilsæt resten af ingredienserne, først de flydende og bløde, hvis du bruger røremaskine.\nÆlt dejen glat, gerne 5-10 minutter på maskinen.\nTag lidt olie på hænderne og form dejen til en kugle.\nLad den hvile 10 minutter i skålen med et klæde over.\nKom lidt madolie på hænder og bord, ælt dejen kort og form 12 boller á ca. 73 gram, placer på bagepapir med god afstand.\nLad dem efterhæve ca. 45 minutter med viskestykke henover mens ovnen varmer op.\nPensl evt. med vand eller kaffe, og bag ca. 10-12 minutter ved 200° varmluft.


Før du beslutter dig for at gå på efterløn, opsige din efterlønsordning, eller tilmelde dig efterlønsordningen, kan a-kassen vejlede dig om, hvordan reglerne er for lige netop dig. Efterlønnen har nemlig forskellige regler afhængig af din alder. Hvis du vælger at gå på efterløn, så kontakt også din pensionskasse for rådgivning om dine pensionsforhold mens du er på efterløn. Det kan f.eks. være, at du med fordel skal udsætte udbetalingen af dine pensioner hvis du er født til og med årgang 1955.\nHovedbetingelsen for at få ret til efterløn er, at du er med i en a-kasse og har indbetalt til ordningen via din a-kasse i en vis årrække. Længen af denne periode afhænger af din alder. Du kan maksimalt indbetale til ordningen i 30 år. Under din efterlønsalder i menuen for efterløn, kan du finde din egen efterlønsalder, og hvor længe du kan få efterløn. Efterlønnen ophører senest, når du kan gå på folkepension.\nTil og med årgang 30. juni 1959 er der to satser efterløn. Den lave sats kaldes 91%-satsen og den høje 100%-satsen. Du får adgang til 100% satsen hvis du venter med at gå på efterløn til du har udsat din overgang til efterløn i en periode, der afhænger af din årgang. Skal du have ret til at optjene skattefri præmie er der en to års regel, der skal opfyldes uanset årgang.\nEfterlønsordningen gør det muligt at trække sig helt eller delvist tilbage fra arbejdsmarkedet.\nHvis du fortsat arbejder, og er eller vil på deltid, kan du supplere lønnen med efterløn op til 37 timer (fleksibel efterløn), men hvis du ønsker at bevare retten til at optjene skattefri præmie, skal du udskyde dette efterlønssupplement i 2 år fra du har modtaget dit efterlønsbevis (= opfylde 2 årsreglen). Går du på fleksibel efterløn og ikke har opfyldt 2 års reglen fortaber du muligheden for at optjene skattefri præmie.\nKontakt altid din a-kasse for at høre mere om, hvilket timetal/løn, du skal ned på for at kunne supplere med efterløn.\nHelbredskravet; fuldtidsforsikrede skal kunne påtage sig et 37 timers job (deltidsforsikrede et 30 timers job). I denne forbindelse skal du blot kunne pege på et arbejdsmarked eller job, hvor du ville kunne opfylde timetallet. Det kan således være i et helt andet job og branche.\nOmkring det tidspunkt du er berettiget til at gå på efterløn modtager du et efterlønsbevis, med mindre der er særlige forhold, der skal udredes af a-kassen. Fra du har modtaget efterlønsbeviset skal du ikke længere betale efterlønsbidrag.\nDu kan få udregnet din helt individuelle efterlønssats hos din a-kasse (akademikernes.dk) når du nærmer dig din efterlønsalder. For dig der er født før 30. juni 1959 er der to satser efterløn. Derfor kan det være en ide at undersøge hvor længe der skal gå før du er på den højeste sats.\nHusk at hvis du fortsat ønsker at arbejde, men evt. gå ned i tid undervejs og hermed anvende mulighed for at supplere med efterløn, så skal du opfylde to årsreglen (to år skal være gået fra du modtog dit bevis) for at få ret til at optjene skattefri præmie, uanset at du måtte være kommet på 100% satsen før der er gået to år.\nFor personer født den 1.7.1959 eller senere er der kun én efterlønssats (100%).\nDu har mulighed for at opnå en økonomisk belønning, når du stadig er i arbejde til du er på 100% efterlønssatsen (årgangsbestemt). Der skal gå to år før du supplerer med efterløn, hvis du går ned i tid for at bevare ret til skattefri præmie.\nDen økonomiske belønning finder sted i form af en skattefri præmie, som kommer til udbetaling, når du går på folkepension. Hvis du dør inden folkepensionsalderen, udbetales den skattefrie præmie til boet.\nNår du opfylder ovenstående betingelser, optjenes den skattefrie præmie på følgende måde. Hver gang du har arbejdet 481 timer (hvilket svarer til 37 timer om ugen i et kvartal) optjener du en skattefri præmie på 13.740 kr. (2020), når du er fuldtidsforsikret. Fuldtidsforsikrede kan maksimalt optjene en skattefri præmie på i alt kr. 164.880 kr. (2020-niveau). Dette svarer til i alt 5.772 timers arbejde.\nI forhold til ferie, er der ingen økonomiske fordele ved at afholde restferien før eller efter, du går på efterløn, bortset fra dem som er i gang med at optjene eftelønsbonus/skattefri præmie. Her kan ferien - som opgøres som lønarbejde - muligvis få den betydning at du får en portion efterlønsbonus mere. Kontakt A-kassen for at få en beregning af dette.\nFor andre, der ikke har fordel af ekstra bonus/præmie kan der være en fordel i at ”gemme noget ferie” til senere afholdelse, da ferien senere afholdes med beløbet fra feriekortet - altså et beløb, der svarer til din tidligere løn.\nNår du går på efterløn skal du huske at kontakte Forbundets medlemsafdeling for at ændre din medlemsstatus. Skriv til kontakt@kulturoginformation.dk.\nOprindeligt var efterlønalderen 60 år for alle. I velfærdsforliget fra 2006 besluttede politikerne, at medlemmerne i efterlønsordningen skal være ældre, inden de kan overgå til efterløn. Med den seneste tilbagetrækningsreform fra 2012 fik efterlønsalderen endnu et nøk opad ift. hvad der var aftalt i Velfærdsforliget. Personer født i 1967 kan eksempelvist først gå på efterløn, når de er 66 år (og kun i 3 år). Nedenfor finder du en oversigt over de nye aldersgrænser for efterløn og folkepension. Bemærk at ved årgange markeret med*, så er det den forventede alder baseret på udviklingen i den gennemsnitlige levetid.\n01-01-1963 til 31-12-1966* 65 68 3\n01-01-1967 til 31-12-1971* 66 69 3\n01-01-1972 til 31-12-1976* 67 70 3\n01-01-1977 eller senere* 67½ 70½ 3


Otte typiske skader i en fodboldkamp | Videnskab.dk\nNår kommentatorerne erklærer, at en vigtig spiller bliver skadet under en fodboldkamp, kan det være svært at gennemskue, hvad der er for en skade, og hvornår spilleren kan være klar igen. Her får du otte bud fra speciallæge Eilif Larsen.\n(Grafik: Tine Johansen)\nBeskrivelse: En hjernerystelse er en overstrækning af nervecellerne i hjernen efter et slag mod kraniet. Dele af hjernens funktioner slår midlertidigt fra. Det kan gøre spilleren bevidstløs, give hovedpine, kvalme og/eller hukommelsestab.\nSkaden: Alvorlig skade, som sjældent forekommer til træning, men ganske ofte i kampe. Rammer som regel forsvarsspillere og angribere i hovedstødsdueller.\nKonsekvensen: Hvis spilleren har været bevidstløs, tages han ud af kampen, uanset hvordan han reagerer ved undersøgelsen på banen. Det samme gælder, hvis han ikke ved, hvor eller hvem han er, eller hvis hans øjne ikke reagerer normalt.\nUdsigten: Ved bevidstløshed skal spilleren på sygehuset til observation i minimum 6 til 24 timer. Hvile i den første uge for at undgå risiko for følgevirkninger.\nBeskrivelse: 'Forstuvninger' er en dårlig, men meget anvendt betegnelse for skader på leddene. Ordet siger ikke noget om omfanget af skaden.\nSkaden: Skyldes et stræk på eller vrid i ledbånd og ledkapsel. Man skelner mellem mindre forstrækninger på ledbånd og -kapsel, partiel - delvis - overrivning af ledbånd og en total overrivning. Ledbåndslæsioner/forstuvninger er hyppige, formentlig i størrelsesordenen én hver anden eller tredje kamp. Op til 20 procent af alle fodboldskader sker i anklen. Det er én af grundene til, at omtrent halvdelen af alle fodboldspillere taper deres ankler ind som forebyggelse ved træning og kamp.\nKonsekvensen: Under en EM-slutrunde vil man behandle de fleste ledbåndsskader i hånd, fod og ankel ved at 'tape' skaden ind.\nUdsigten: I EM-sammenhæng korte pauser af få dages varighed undtagen i meget alvorlige tilfælde, hvor generne kan mærkes i månedsvis bagefter.\nBeskrivelse: Fibre er små 'tråde', der udgør en muskel og gør den i stand til at trække sig sammen og udvide sig under bevægelse.\nSkaden: Én af de hyppigste fodboldskader. Den opstår tit i baglåret, men kommer også i læggen og forlåret. Den kan være enten en lille forstrækning af fibrene, uden at muskelfibrene bliver revet over, eller den kan være partiel - delvis - men ikke total overrivning af en sene eller en muskel. En sjælden gang imellem bliver musklen revet helt over. Fibersprængninger udgør omkring 15 procent af alle fodboldskader.\nKonsekvensen: Ved forstrækning eller partiel fibersprængning kan musklen stadig bruges, men det gør ondt. Ved total sprængning kan man ikke længere bruge musklen.\nUdsigten: Forstrækninger kræver ofte pause i 3-6 uger, afhængig af graden. Partielle eller totale overrivninger kræver pause, ofte mere end 12 uger.\nBeskrivelse: Menisker er støddæmpere i knæet, der består af to bindevævsskiver. De tager en del af belastningen fra knoglerne under gang og løb. Meniskerne giver også stabilitet i knæet.\nSkaden: Meniskskader opstår typisk ved et vrid i knæet, mens det er bøjet.\nKonsekvensen: Afhængig af skadetypen kan man spille videre, eller det kan kræve en kikkertundersøgelse og hurtig operation.\nUdsigten: Det hyppigste er, at spilleren kan vente med operation til et passende tidspunkt. Låser knæet, kræver det dog hurtig behandling.\nBeskrivelse: Ledbåndene sidder på ydersiden og indersiden af for eksempel knæ og ankler. De består i sig selv af en række små ledbånd. Hvis man får et hårdt slag på ydersiden af knæet, vil det inderste ledbånd blive strakt ud og ødelagt helt eller delvist.\nSkaden: En skade på det indvendige ledbånd er én af de hyppigste skader i fodbold. De opstår tit i en tackling med foden. Indvendige ledbåndsskader forekommer i gennemsnit 1,5-2 gange om året i en fodboldtrup på 25 spillere.\nKonsekvensen: Som regel bliver ledbåndet kun delvist revet over, men det kræver alligevel pause og indbinding.\nUdsigten: Pause 6-12 uger afhængig af graden af læsion på ledbåndet.\nBeskrivelse: Trælår opstår, når en spiller får et hårdt slag på låret, for eksempel et spark eller et tryk fra en modspillers knæ. Menneskets ben har på ydersiden næsten intet fedtvæv til at afbøde slag, og derfor vil slaget ofte ramme helt ind til knoglen og gøre området meget ømt.\nSkaden: Slaget ødelægger blodkarene i musklen. Det sker forholdsvis tit. Omkring hver tiende fodboldskade er et trælår.\nKonsekvensen: Låret hæver på grund af blod- og væskeansamling. Hævelsen vil typisk vare et par dage.\nUdsigten: Et trælår vil kun i sjældne tilfælde medføre længerevarende pauser, men afhængig af, hvor slaget har ramt og hvor slem blødningen er, kan der gå en uge eller mere, før spilleren er helt klar igen.\nBeskrivelse: Knæet har et forreste og bageste korsbånd, som er med til at holde knæet stabilt. Hvis det forreste korsbånd bliver revet over, kan skinnebenet skride fremad i forhold til lårbenet. Der skal større uheld i for eksempel trafikken til for at ødelægge det bageste korsbånd.\nSkaden: Skaden i det forreste korsbånd opstår ved, at knæet bliver drejet, samtidig med at underbenet og foden bliver presset udad. Tit er det, fordi foden har siddet fast i jorden, og lige så tit kan man høre et knæk. Knæet hæver inden for første døgn. Korsbåndsskader forekommer gennemsnitligt én gang om året i en fodboldtrup på 25 spillere. Knæskader tegner sig generelt for op til 20 procent af alle skader.\nKonsekvensen: Kræver straks spilstop og senere operation.\nUdsigten: Efter operation går der op til et halvt år, før spilleren kan genoptage fodboldtræningen.\nBeskrivelse: Fodrodsknoglerne forbinder anklen med foden.\nSkaden: Fodrodsknoglerne kan brække, hvis en modspiller træder direkte på foden, eller hvis man lander skævt efter et spring. En kombination af træthed og hårde baner øger risikoen.\nKonsekvensen: Kræver altid pause og behandling.\nUdsigten: Pausens længde afhænger af typen af brud, men den er sjældent på under seks uger. Visse brud har et trægt helingsforløb på mange måneder.\nKilder: Til fodboldfagligt indhold: Eilif Larsen, dr. med., speciallæge i ortopædisk kirurgi, læge for superligaklubben Brøndby IF samt Den Kongelige Danske Ballet. Til enkelte, overordnede beskrivelser: Netdoktor.dk.\nMere end sjov og ballade: Optiske illusioner giver vigtig viden om, hvordan vi oplever verden\nVi kan mere, end vi tror ved tankens kraft, fortæller professor i psykologi.


Obamas store chance | Information\nFamilien Obama møder sejrssikkert amerikanerne efter valgsejren i 2008. Den slags billeder kan vi få at se igen i 2012.\nObama er en taber. Sådan beskrev kommentatoren Peggy Noonan for nylig USA's præsident i Wall Street Journal\nTovtrækkeriet om gældsloftsstigningen synes at give Noonan ret. Obama endte med en aftale, som ifølge Republikanernes leder i Repræsentanternes Hus, John Boehner, opfylder 98 pct. af partiets ønsker. Der var ikke tale om et kompromis. Det var snarere et rent republikansk forslag, Obama og Demokraterne gik med til.\nFor Republikanerne har det primære mål med krisen om gældsloftet da også været at få Obama til at ligne en taber, som under ingen omstændigheder kan genvælges ved valget i 2012. Lige siden Obama blev præsident har konservative yndet at sammenligne ham med Jimmy Carter den sidste demokratiske præsident, som ikke blev genvalgt men led et sviende nederlag til Ronald Reagan ved præsidentvalget i 1980. Det er den skæbne Republikanerne inderligt ønsker for Obama. For dem er det vigtigere end at bekæmpe arbejdsløshed og rede USA's skrantende økonomi.\nSpørgsmålet er imidlertid, om ikke Republikanerne forregner sig. For den almindelige amerikaner deler ikke deres ideologiske blodtørst. I juli og august viste meningsmåling efter meningsmåling, at den amerikanske befolkning ønskede en balanceret løsning. De så helst en kombination af nedskæringer og skatteforhøjelser til de rigeste amerikanere.\nEn omlægning af skattesystemet opleves generelt at være på sin plads i et land, hvor den rigeste en pct. af befolkning har fordoblet sin del af den nationale indkomst over de seneste 30 år. I dag tilfalder hele 20 pct. af nationalindkomsten denne gruppe. De 90 pct. nederst i indkomsthierarkiet har i samme tidsrum kun oplevet meget moderate lønstigninger.\nMan har ikke set så voldsom en ulighed siden Det Store Krak i 1929. Selv de allerrigeste er betænkelige ved udviklingen. Warren Buffett, USA's næstrigeste mand, sagde for nylig i et interview, at han betaler procentvis mindre i skat (17,7 pct.) end sin sekretær (30 pct.). Multinationale selskaber som General Electric, Bank of America og Citigroup betalte slet ingen skatter i 2009. Der er altså grobund for bred utilfredshed med uligheden.\nFor en del progressive amerikanere er Obama til gengæld dog intet mindre end en forræder, der har svigtet idealerne. En Demokratisk præsident, der ikke blot er villig til at indgå kompromiser med Republikanerne, men også overtager deres politik uden kamp til stregen, er hård kost. Paradoksalt nok er det nu den ærkekonservative Tea Party-bevægelse, der har overtaget den kampgejst som så mange progressive udviste ved præsidentvalget i 2008.\nDet er imidlertid svært at kalde en præsident en taber eller forræder, når han har reddet bilindustrien og dermed op imod 1 million job, trukket tropperne ud af Irak, dræbt Osama bin Laden og gennemført en sundhedsreform noget som demokratiske præsidenter forgæves har kæmpet for siden Harry S. Truman i 1940'erne.\nPå den anden side har progressive politikere og kommentatorer ret i, at Obama ikke har formået at kæmpe tilstrækkeligt for progressive idealer og har overladt initiativet til Tea Party-bevægelsen, pengestærke konservative som Koch-brødrene og organisationer som FreedomWorks og Grover Norquists Americans for Tax Reform.\nOg alt tyder på, at kampen fortsat vil blive svær for Obama. Grover Norquist, som var en af dem, der i kulissen strammede hårdknuden i forhandlingerne om gældsloftet, har fået 234 ud af de 241 republikanske medlemmer af Repræsentanternes Hus og 41 af de 48 republikanske senatorer til at underskrive et løfte om aldrig under nogen omstændigheder at hæve skatterne.\nHvis den republikanske halvdel af medlemmerne i det såkaldte Superudvalg, der skal finde 1,5 billioner dollar i yderligere besparelser inden den 23. december, består af folk, som har underskrevet Norquists løfte, kan man nemt forestille sig at de hårdnakkede forhandlinger fortsætter.\nObama blev i sin tid landskendt med en tale om ét Amerika. I dag regerer han over et delt Amerika. Valget i 2012 kommer overordnet til at handle om, hvorvidt det offentlige overhovedet skal spille en rolle i fremtidens USA.\nDiskussionen rummer et stort paradoks. Mange af de amerikanere, der går ind for lavere skatter og en begrænsning af det offentlige, er samtidig indædt imod, at offentlige programmer som Social Security (pensionssystemet) og Medicare (sygesikring til amerikanere over 65 år) kommer under kniven.\nEn del af grundene til denne dobbelthed er, at der eksisterer en udbredt misforståelse om, hvor pengene til disse programmer kommer fra. Et skilt ved en demonstration mod Obamas sundhedsreform i 2009 sagde det hele: »Hold regeringen væk fra min Medicare!«.\nHvis Obama kan få befolkningen til at forstå, hvad der er offentligt, og hvad der er privat, har han en chance for at kapre stemmer. Det viser erfaringer fra suppleringsvalget til Repræsentanternes Hus i foråret. Kort før valget offentliggjorde det republikanske kongresmedlem Paul Ryan et budgetforslag, der bl.a. indebar en privatisering af Medicare. Det fik et ærkekonservativt valgdistrikt i delstaten New York til at vælge demokraten Kathy Hochul. Distriktet havde ellers med en enkelt undtagelse stemt Republikansk siden 1950'erne. Kathy Hochul vandt ved at spille på frygten for, at Republikanerne ville privatisere Medicare.\nDenne frygt for besparelser kan give Obama adgang til en vælgergruppe, som han hidtil har haft dårligt fat i: dem over 65 år. Det er overordentligt vigtigt for hans chancer for genvalg. Ved valget i 2008 var det den eneste demografiske gruppe, som republikanernes præsidentkandidat John McCain vandt. Ved midtvejsvalget i 2010 var det især denne gruppe, der var udslagsgivende for Republikanernes sejr.\nForuden privatisering af Medicare er republikanerne godt i gang med at føre deres vision om USA's fremtid ud i livet på en række andre områder. Det kan imidlertid resultere i modvind hos midtervælgerne\nI Wisconsin har guvernør Scott Walker forsøgt at knække fagforeningerne ved at fratage dem retten til kollektiv overenskomst. I Arizona har guvernør Jan Brewer indført drakoniske love, der gør det muligt for politiet at chikanere indvandrere. Borgerretsgrupper mener, at lovene er direkte forfatningsstridige. I New Jersey har guvernør Chris Christie gennemført så dybe nedskæringer i offentlige skolers budgetter, at staten ikke kan opfylde sine uddannelsesmæssige forpligtelser.\nTiltagene er upopulære og har ført til demonstrationer. I Wisconsin har resultatet sågar været en folkeafstemning om at fyre republikanske lovgivere. Republikanernes visioner kan altså vise sig at være så hård kost for amerikanerne, at det koster stemmer.\nFra på mandag begiver Obama sig ud på en tur gennem Midtvesten. Han kan passende gøre turen til startskuddet på sin valgkampagne ved at fremlægge en alternativ vision til Republikanernes USA. F.eks. kunne han lancere en plan for massive offentlige investeringer i landets faldefærdige infrastruktur. USA har nemlig brug for storstilede offentlige projekter, sådan som man så under Franklin D. Roosevelts New Deal i 1930'erne. Det kan sætte folk i arbejde og netop jobskabelse vil være et af de helt centrale områder, når amerikanerne næste år skal vælge præsident.\nObama får også en chance for at bakke op om den offentlige sektor, når USA i næste måned skal markere tiåret for terrorangrebet på World Trade Center og Pentagon. Dagens helte bliver med sikkerhed de offentligt ansatte politibetjente og brandmænd, der hjalp ofrene for angrebet.\nObama chance ligger altså i både i tale og handling at forsvare det offentlige ved at understrege, at det har en funktion i et moderne samfund, og at amerikanerne burde udvise samfundssind og fællesskabsfølelse, fremfor at lade republikanerne kvæle det offentlige. Formår han at samle vælgerne om det budskab, kan han blive en vinder i 2012.\nCarl Pedersen er adjungeret professor i amerikanske studier ved Center for the Study of the Americas, CBS. Hans seneste bog er 'Obama's America' (2009).\nBarack ObamaJimmy CarterOsama bin LadenJohn Boehner\nDemokraterneDet Republikanske PartiRepræsentanternes Hus\n12. august, 2011 - 13:14\n"Warren Buffett, USA’s næstrigeste mand, betaler procentvis mindre i skat (17,7 pct.) end sin sekretær (30 pct.). Multinationale selskaber som General Electric, Bank of America og Citigroup betalte slet ingen skatter i 2009".\nDen kolossale ulighed i USA kan ikke anskueliggøres bedre.\nUSA praktiserer en skatteskala med negativ progression (jo mindre du tjener jo større procent skal du betale i skat).\nLiberal Alliance's dybt asociale forslag om en enhedsskat på 40 pct., må i USA opfattes som den rene og skinbarlige socialisme.\n12. august, 2011 - 21:48\n"USA praktiserer en skatteskala med negativ progression (jo mindre du tjener jo større procent skal du betale i skat)."\nNej. USA har faktisk et progressivt skattesystem. Det der gør at en som Warren Buffet har så lav en skatteprocent er at størstedelen af hans indkomst ikke er arbejdsindkomst, men kapital-/aktieindkomst, og at denne beskattes med 15%. Topskatten i USA er faldet voldsomt gennem en årrække, men det som gør situationen endnu mere grotesk er tendensen til, hvor det er muligt, at flytte indkomsten fra arbejdsindkomst til bonuser og aktieoptioner, som beskattes mere favorabelt. Tilsammen kan disse forhold ophæve det progressivitet der er tilbage, og resultere i det nævnte misforhold (som Buffet i øvrigt er imod).\n12. august, 2011 - 22:04\nMen det er et forrykt skattesystem, der via omflytninger og forskellig beskatning af forskellige indkomsttyper kan resultere i de misforhold, som Carl nævner i artiklen.\n12. august, 2011 - 22:05\nAll the action in the American economy was at the\ntop: the richest 1 percent of households earned as much each year as the bottom 60 percent put\ntogether; they possessed as much wealth as the bottom 90 percent; and with each passing year, a\ngreater share of the nation’s treasure was flowing through their hands and into their pockets.\n12. august, 2011 - 22:49\nUndskyld afbrydelsen, men er det måske kun i Kamerika progressionen i skattesystemet fungere sådan ? I Think Not !\nDet ser ud til at jeg tog fejl vedr. den lavere beskatning af bonus. Til gengæld er der mange andre måder hvorpå de rige kan sikre sig en lavere beskatning.\nMen i USA er det blevet progressivt værre.\nDet er rigtigt at Obama har en chance, men:\nThe one thing I might say is that we shouldn’t really wonder what happened to Obama — he is who he always was. If you paid attention to what he actually said during the primary and the election, he was always a very conventional centrist. Progressives who flocked to his campaign basically deluded themselves, mistaking style for substance...\nI had hoped that Obama would rise to the occasion, but he keeps not doing it.\nTeddy Roosevelt started the cycle of reform his cousin picked up 30 years later, as he began efforts to bust the trusts and regulate the railroads, exercise federal power over the banks and the nation’s food supply, and protect America’s land and wildlife, creating the modern environmental movement.\nThose were the shoes — that was the historic role — that Americans elected Barack Obama to fill. The president is fond of referring to “the arc of history,” paraphrasing the Rev. Dr. Martin Luther King Jr.’s famous statement that “the arc of the moral universe is long, but it bends toward justice.” But with his deep-seated aversion to conflict and his profound failure to understand bully dynamics — in which conciliation is always the wrong course of action, because bullies perceive it as weakness and just punch harder the next time — he has broken that arc and has likely bent it backward for at least a generation...\nIN contrast, when faced with the greatest economic crisis, the greatest levels of economic inequality, and the greatest levels of corporate influence on politics since the Depression, Barack Obama stared into the eyes of history and chose to avert his gaze. Instead of indicting the people whose recklessness wrecked the economy, he put them in charge of it...\n(Tilføjelse - Obama talte om åbenhed og transparens, men har lanceret et hidtil uset angreb mod whistleblowers.)\nTHE real conundrum is why the president seems so compelled to take both sides of every issue, encouraging voters to project whatever they want on him, and hoping they won’t realize which hand is holding the rabbit...\n...we are a nation that is being held hostage not just by an extremist Republican Party but also by a president who either does not know\nwhat he believes or is willing to take whatever position he thinks will lead to his re-election...\nA final explanation is that he ran for president on two contradictory platforms: as a reformer who would clean up the system, and as a unity candidate who would transcend the lines of red and blue. He has pursued the one with which he is most comfortable given the constraints of his character, consistently choosing the message of bipartisanship over the\nmessage of confrontation.\nDet der gør Obamas vilje til kompromis så trist er at den anden side ikke er interesseret i at forhandle, eller rettere, kun er interesseret i at forhandle i det omfang det kan svække Obama og sikre dem selv politiske fordele, og at Obama har forpligtet sig til kompromis i en sådan grad, at han ikke er i stand til at lære af erfaring. Såfremt han har en politik, har han været meget dårlig til at kommunikere den. Lejlighedsvis holder han en god tale, og derefter er der ikke flere tegn på engagement. Dermed gør han det muligt for republikanerne at omstrukturere og dominere den politiske debat. Jeg bestrider ikke Obamas intelligens, men jeg bestrider hans politiske kompetence. I en tid med stigende ulighed, udsigtsløs arbejdsløshed, og en befolkning for hvem fremtiden i stigende grad udformer sig som en overlevelseskamp, er det ikke en politiker som Obama USA har brug for. Landet behøver en præsident som kan inspirere,\nforklare, og slås. Jeg ville blive behageligt overrasket hvis Obama benytter sig af den chance Carl Pedersen mener han har.\n13. august, 2011 - 17:30\nDet er flintrende ligegyldigt hvem der vinder næste valg. Corporakratiets ønsker vil blive gennemført uanset hvad.\nJeg kunne faktisk se en fordel i, at republikanerne vandt, det ville kunne få det hele frem i lyset, istedet for som nu at være skjult i ly af en såkaldt "progressiv". En person, som venstrefløjen er tilbageholdende med at kritisere, fordi de ikke ser noget alternativ. En passiviserende kraft, som sætter venstrefløjens modstandskraft ud af spil.\nKorporakratiet kunne ikke have spillet deres kort bedre.\n13. august, 2011 - 17:51\nObamas sundhedsreform af en (republikansk) dommer i en appelret blevet erklæret for - forfatnings-stridig... Hvordan den kan været det, forstår jeg ikke.\nEt er sikkert, tea party bevægelsen vil blive ved og ved og ved og ved.... Og Obama vil tabe....måske...\nObama's problem og styrke er at manden ikke ejer den nødvendige politiske kynisme eller brutalitet, som altså er nødvendig i politik. (at gå efter Osama bin Laden og dræbe ham, tjah, hvad skete der egentlig inde i det hus - 40 ud af 60 minutter var der jo slukket for transmissionen).\nRøster har været fremme med at Obama i virkeligheden er en cia-agent, tidligere altså. Og der er der også nogle mærkværdigheder i hans fortid. F.eks. hvordan kan en c (middelstudent) komme ind på harvard...


Få nem og billig flyttehjælp med Gloove - Gloove.dk\nSøger du flyttehjælp?\nHer er 4 grunde, til hvorfor du bør vælge Gloove.\nStår du og skal flytte, og har du muligivs også brug for flyttehjælp? Så er du garanteret også røget til tasterne og har søgt efter et flyttefirma på Google, og endt i den velkendte jungle - men bare stop din research og lad os lige fortælle dig, hvorfor du skal gøre brug af tilbuddet om flyttehjælp fra Gloove - vi vil elske at hjælpe dig.\nDu kan booke din hjælp allerede nu!\n1. Digital flyttehjælp\nNytænkende og unik brugeroplevelse\nHos Gloove vil vi gerne gøre processen fra du booker en flytning, til endt flytteopgave, så nem og bekvem som mulig. Via den nyeste teknologi og software sørger vi for at du får en nutidig samt nem og bekvem brugeroplevelse. Alt undtagen flytningen foregår digitalt, herunder bekræftelse, kundeservice samt betaling. Du kan endda på forhånd udregne prisen på din flytning - det kan du gøre via vores prisberegner. Forvent kort sagt en unik og digital flytteoplevelse.\n2. Flytning i øjenhøjde\nFlyttehjælp i en hyggelig og uformel tone\nTillid og respekt. Det er nøgleordene uanset om vi yder flyttehjælp i København, Aarhus, Odense eller Aalborg. Vi synes det er vigtigt at du føler dig tryg ved de gloovers der hjælper med din flytteopgave, hvorfor vi samtidig stræber efter at flytningen skal foregå i en uformel tone og altid med et smil på læben - helt ligesom hvis du havde venner og familie til at agere flyttehjælpere.\nDerudover er alle vores gloovers lokale studerende fra dit nærområde. Vore gloovers er 100-meter mestre i fleksibel flyttehjælp. Det vil sige at du kan styre slagets gang og koordinere hvordan flytteopgaven bliver løst på bedste vis. Det er nemt og bekvemt og flytning på dine vilkår. Måske aller vigtigst så går vi meget op i at løfte og håndtere dine ejendele og inventar med omhu, således at vi sikrer at alt forbliver i samme stand som før flytningen - Hvis du ikke er klar over det, så forsikrer vi din flytning i samarbejde med Codan.\n3. Spar, tid ryg og pengepung\nMed et sæt ekstra og assisterende flyttehænder kan du hurtigt komme på plads i din nye bolig. Vores gloovers er vant til trappetrin og uhandy inventar og de ved derfor hvordan dine ejendele skal løftes og håndteres hurtigt og sikkert. På den måde undgår også selv at risikere at foretage forkerte og for tunge løft med smerter i ryggen til følge.\nFlyttehjælp fra Gloove kan bookes for 195 kr. pr. time. Det er op til 40% billigere end ved brug af et traditionelt flyttefirma. Det er en gennemsigtig pris, der uanset ugedag eller tidspunkt på dagen, fast ligger på 195 kr. Vi udbyder hverken flyttebil eller bæreseler, men udelukkende pålideligt arbejdskraft, godt humør og ekstra arme og ben til at skabe en god flyttedag for dig.\nLæs mere om vores arbejdskraft her.\n4. Fokus på små- og mellemstore flytninger\nSpecialister i gode flytteoplevelser\nGloove er for dig, der grundet magelighed, dårlig ryg eller dårlig samvittighed over for venner og bekendte, har brug for andre til, at hjælpe med af- og pålæsning samt ned- og udpakning af flyttekasser og generelt inventar. Vi er specialister i at hjælpe dig, der bor i lejlighed, rækkehus, og mindre villaer og huse og har behov for en hjælpende hånd til at sikre en overkommelig flytning..


Aske har solgt alt, han ejer, for i stedet at bo i en rygsæk, leve af at sælge psykedeliske svampe og stjæle mad i supermarkederne - politiken.dk\nAske har tjent over 70.000 kroner på at sælge ulovlige svampe\nAske brød for syv år siden ud af et liv i overklassen for at melde sig ud af samfundets mølle. Han solgte alt, hvad han ejede for i stedet at bo i en rygsæk, leve af at sælge psykedeliske svampe og stjæle mad i supermarkederne.\nMidt i Nordsjællands rigdom med boliger nær vandet voksede Aske på nu 33 år op i en villa på omtrent 450 kvadratmeter. Møblerne var danske klassikere, og der var en sø i baghaven.\n»I starten skammede jeg mig over det liv, for hvad havde jeg gjort for at fortjene det? Men jeg har så valgt at sige nej tak til det, og derfor skammer jeg mig ikke længere over min fortid. Tværtimod. Jeg er stolt over, at jeg havde styrken til at træde væk fra noget, jeg så som forkert«, siger Aske.\nAske har et andet navn i virkeligheden, som redaktionen er bekendt med. Men i denne fortælling går han under et dæknavn, så han ikke risikerer fængselsstraf ved at stå frem med sin historie.\nEn hverdag uden indkomst\nMindst 162.500 mennesker med et dansk cpr-nummer mellem 18 og 59 år er hverken i job, under uddannelse eller modtager offentlige ydelser. Det er ukendt, hvad de får hverdagen til at gå med, og det kan være meget forskelligt.\nI denne serie kan du læse fire portrætter af mennesker fra gruppen. De inviterer os med ind i en tilværelse, hvor fuldtidsarbejde og lønseddel ikke er i fokus, men hvor en hverdag alligevel indfinder sig.\nI 2013 valgte Aske at droppe ud af økonomistudiet, forlade sit bankjob, opsige sin lejlighed og sælge næsten alle ejendele. I stedet købte han campinggear, rygsæk, telt og sovepose, hvorefter han begyndte at rejse verden rundt. De sidste syv år har Aske kun været meget lidt i Danmark i kun få måneder ad gangen, når rejsebudgettet er brugt op og skal fyldes igen. De sidste fem år har han tjent 70-130.000 kroner på at sælge hjemmedyrkede psykedeliske svampe. Det er nemt, fordi svampe gror i en plastikpose et lunt sted i en lejlighed. Og i de perioder, hvor svampene ikke rækker tilstrækkeligt, søger han kontanthjælp eller lever uden penge.\n»Jeg har ikke lyst til at betale skat, så derfor finder jeg en anden måde at tjene penge på. Og jeg har det rigtig godt med, at jeg ikke bidrager økonomisk til samfundet, for skattepengene ender bare i krig og ministerlønninger og går ikke til veje og hospitaler, som vi alle tror«, siger Aske.\nHan er skeptisk over for den danske stats skattesystem. Det har han været, siden han læste økonomi på Copenhagen Business School, hvor han begyndte at søge viden om Danmarks økonomi. Aske fortæller, at han siden da har fundet et netværk af andre mennesker, der deler hans tanker.\nDe psykedeliske svampe i køkkenet tilhører Askes roomie, som selv har dyrket dem. De bliver groet i poser på en hylde oppe under loftet i roomiens soveværelse.\nDe psykedeliske svampe i køkkenet tilhører Askes roomie, som selv har dyrket dem. De bliver groet i poser på en hylde oppe under loftet i roomiens soveværelse. Foto: Ida Zander\n170 kroner til resten af måneden\nAske er igen hjemme i Danmark. Denne gang efter et års rejse, som sluttede i Thailand. Med kun en smule penge tilbage på kontoen har han lige akkurat haft råd til at betale en måneds husleje for at leje et møbleret værelse hos en ven.\n»Jeg tror, jeg har cirka 170 kroner tilbage til måneden. I stedet skralder jeg min mad og er generelt god til ikke at bruge penge, fordi jeg har levet så længe i min rygsæk, hvor jeg har lært at finde det nødvendige. Og specielt i Europa er der så meget mad alle steder, at det ikke er et problem«, siger han.\nInden for døren i den lille toværelses lejlighed, hvor Aske lejer sig ind, står en kattebakke. Den lugter ikke, som en kattebakke ellers ofte gør. I stedet er luften i lejligheden fyldt af en sødlig, tung lugt af skunk. Lugten hænger ved i køkkenet, der grænser op til Askes værelse. På køkkenbordet, ved siden af havregryn og ris, står en si med 12 psykedeliske svampe og et label med teksten ’mr. x’.\n»Det er min kammerats. Jeg har ikke nogen svampe, for jeg synes ikke, energierne i Danmark er gode nok til at gro dem lige nu«, siger Aske og går ind på sit værelse og sætter sig på sengen med en kop rooibos-the.\nIndretningen er spartansk. Foruden sengen står der et lille klædeskab, en kommode og en lænestol i hjørnet. Der er ingenting på de hvide vægge. Det eneste, der bryder den hvide farve, er en snor i loftet med tibetanske flag og Askes orangeblomstrede kjole.\n»Der er næsten intet, der er mit herinde. Hvis jeg havde boet her lidt længere, havde jeg også hængt ting på væggene, for jeg kan godt lide, når der er farver, som giver gode energier«, siger han og smiler.\nAske har kun nok ting til at fylde et mindre rektangulært gulvtæppe. Han lægger blandt andet fire bøger, en Tupperware-boks med personlige sager som sygesikringskort, pas og penge samt en blå heldragt, han dagen forinden fandt på Christiania. Det eneste, der ikke ligger på gulvtæppet, er hans telt, som er i Schweiz i forældrenes anden bolig.\nDe meget få ting er et helt bevidst valg.\n»Når jeg kigger på verden, bliver jeg ked af det over, hvordan vi gør tingene. Miljøet, hvordan direktører får gyldne håndtryk på milliarder, mens mennesker sulter ihjel, og enlige mødre må give deres børn spaghetti med ketchup til aftensmad. Det hele har taget en så forkert drejning, at jeg ikke kan deltage, uden min sjæl bløder«, siger han.\nAske bruger det meste af sine dage i Danmark ude i naturen. Selvom han har få ejendele, har han praktisk tøj til alt slags vejr, så han også kan sætte sig i græsset og meditere i regnen. Foto: Ida Zander\nDet første svampetrip\nAske har et intenst blik og blinker sparsomt med sine smaragdgrønne øjne. Hans hår er kastanjebrunt, og hans solbrune kulør bærer præg af et års jordomrejse. Han udtrykker sig med ro i stemmen, og så er han spinkel. Det har han dog ikke altid været, siger han og fortæller, at han under sin økonomiuddannelse vejede over 100 kilo. Han beskriver sit kropsfedt som et skjold, der beskyttede ham mod følelser og selvindsigt.\n»Mit første svampetrip viste mig, at der ikke var noget galt med mig, men at samfundet er i ubalance. I den forbindelse kunne jeg give slip på mine negative tanker om mig selv og begynde at leve mit liv på mine egne præmisser, i stedet for at følge det, jeg kalder massepsykosen, som alle lever i«, siger Aske.\nHans forestilling om massepsykosen begrunder han med et citat fra Albert Einstein, som siger »Der findes intet mere sikkert tegn på sindssyge end at gøre det samme om og om igen og så forvente, at resultatet hver gang er anderledes«. Aske fortæller, at hans nye liv uden forbrug og skattebetaling har givet ham en indre ro. Men det har også været svært at nå dertil.\n»I en håndfuld år var mit forhold til mine forældre rigtig dårligt. I begyndelsen af mit valg kunne de ikke rigtig forstå, hvad det var, jeg lavede. De troede, jeg var syg, og jeg blev kaldt sjove ting som kommunist og utopist. Så det var ret hårdt i en periode, hvor jeg følte, at jeg mistede dem. Og jeg har også måttet sige farvel til en del af mine venner på grund af mine valg«, siger Aske og bider sig i læben.\nDet var især hans mor, der blev skuffet, for hun drømte om at se sin søn få karriere, villa, Volvo og vovse, hvilket langtfra kunne lade sig gøre på almindelig vis uden uddannelse, salg af ulovlige svampe og kun lige nok ejendele til at fylde en rygsæk. Askes forældre forstår stadig ikke hans valg. De er dog nået til at kunne acceptere det og genoptage relationen. Han besøger dem derfor i ny og næ i Schweiz, og han har også lige været på luksus-resort med dem i Thailand.\nUniverset har Askes ryg\nAske ruller en yogamåtte ud på sit værelse. Han sætter sig i lotusstillingen og trækker vejret så dybt, at maven bevæger sig ind og ud. Mange af hans morgener begynder med yoga, fordi han hverken har arbejde, faste planer eller struktur.\n»Alting skal nok komme, hvilket er gået op for mig, ved at jeg lever sådan her. Gud, universet, de højere magter, eller hvad man nu vil kalde det, har min ryg og sørger for mig. Jeg føler ikke, at jeg nogensinde mangler noget«, siger han og laver hundeløftet.\nPenge er en petitesse, siger Aske. Det er nemt for ham at leve uden, fordi han generelt bruger få. Han køber ikke ting, bruger ikke cafeer og restauranter. Han laver mad, når han har mad, og ellers faster han. De fleste af hans madvarer kommer fra skraldespande og store containere, som diverse supermarkeder smider maden ud i. Det fejler som oftest ingenting og kan derfor snildt spises, fortæller Aske. Men ud over at skralde har han også stjålet en hel del madvarer fra både Coops og Dansk Supermarkeds forretninger. Det gør han, fordi han ser skævt til deres store madspild og de høje priser på økologi.\nLæs også: Bjørn har kvittet HF for at passe på sin syge mor: »Jeg vil være tæt på hende«\n»De har intet grundlag for at sælge økologien så dyrt – de gør det kun, fordi folk køber det lige meget hvad. Det har jeg ingen respekt for, så jeg har valgt bare at tage for mig af retterne. Og så er der da også et adrenalin-boost over det, hvor jeg føler mig som en rebel, hvilket kan være meget rart«, siger han og griner.\nHvordan har du det med, at du er kriminel i nogle perioder?\n»Det har jeg det helt fint med. Selv om det ikke er et ønske, ville jeg være okay med at komme i fængsel for det med svampene, fordi jeg betragter dem som medicin for den kollektive sindssyge, vi alle befinder os i. Hvis jeg skulle i fængsel, ville det bare være x antal måneder med kost og logi, hvor jeg kunne dyrke yoga og meditere imens«, siger Aske.\nNu hvor du ikke bidrager til samfundet, har du så en rolle i det?\n»Jeg føler nok, at min rolle i samfundet er at prikke til folk og deres boble af overforbrug og tiltro til samfundet. For hvis jeg kan komme fra en familie med masser af penge og høj uddannelse og alligevel tage det her valg, så kan andre også. Lige nu bliver vi bare ved med at stemme på politikere, der lover os ting, de ikke holder. Vi ser bankernes skandaler efter skandaler, mens ingen gør noget«, siger han.\nSelv om Aske kun har været i Danmark i et par uger, kan han allerede mærke på sig selv, at han ikke vil blive her. Hans mission om at prikke til folks overforbrug er for svær, så han er begyndt at overveje, hvordan han skal få penge til at rejse ud af landet.\n»En af mine venner arbejder som tjener, hvor jeg måske kan komme ind og arbejde sort. Så kan jeg begynde at sælge nogle af mine ting, søge noget kontanthjælp, og hvem ved, måske begynder jeg snart at gro nogle svampe igen«, fortæller han og trækker på skuldrene.\nTo uger efter interviewet med Aske har han solgt nogle af sine ting. Han har ikke søgt kontanthjælp, men han har alligevel fundet penge til at rejse ud af Danmark, skriver han i en besked.


Ribe Stift: Vedtægt for samarbejde mellem Malt Provstiudvalg og menighedsråd i Malt provsti om "Malt Provstiudvalgs Fælles Finansiering af udgifter til RAMS"\nRibe Stift / Om Ribe Stift / Samarbejder i Ribe Stift / Vedtægt for samarbejde mellem Malt Provstiudvalg og menighedsråd i Malt provsti om "Malt Provstiudvalgs Fælles Finansiering af udgifter til RAMS"\nVedtægt for samarbejde mellem Malt Provstiudvalg og menighedsråd i Malt provsti om "Malt Provstiudvalgs Fælles Finansiering af udgifter til RAMS"\nSamarbejdsaftaler til gennemsyn og offentliggørelse her på siden sendes til kmrib@km.dk\nVedtægt for samarbejde mellem Malt Provstiudvalg og menighedsråd i Malt Provsti om "Malt Provstiudvalgs Fælles Finansiering af udgifter til RAMS" - i medfør af § 43a, jf. § 42a i lov om menighedsråd, jf. lovbekendtgørelse nr. 771 af 24. juni 2013.\nDeltagere og formål\n§ 1. Samarbejdet omfatter Provstiudvalgskassens fælles finansiering af udgifter til følgende sognes deltagelse i RAMS, Menighedsrådenes skoletjeneste i Ribe Stift:\nAndst, Askov, Brørup, Bække, Folding, Føvling, Gesten, Holsted-Skt. Peders, Hovborg, Sønder Hygum, Jels, Lindknud, Lintrup-Hjerting, Læborg, Malt, Rødding, Skodborg, Skrave, Stenderup, Veerst, Vejen, Øster Lindet og Åstru sogne.\n§ 2. Samarbejdet har hjemsted i Malt Provsti.\n§ 3. Samarbejdet træder i kraft den 1. januar 2019.\n§ 4. Samarbejdet finansieres af Malt provstiudvalgskasse.\nTilsyn, vilkår for ophævelse og tvister\n§ 5. Der er inden tilsynsopgaver, idet udgifterne indgår i Provstiudvalgets kasse og dermed i Ribe Stifts tilsyn med kassen,\n§ 6. Beslutning om ophævelse af samarbejdet kan træffes af de deltagende menighedsråd med virkning fra et kalenderår.\nSag om ophævelse af samarbejdet kan rejses af hver af de i samarbejdet deltagnende parter til drøftelse første gang på et års budgetformøde og beslutning ved anden gangs drøftelse på det efterfølgende budgetsamråd.\n§ 7 Enhver tvist om forståelse, fortolkning eller udfyldning af denne vedtægt, eller om forholdet mellem deltagerne i denne vedtægt indbyrdes, kan forelægges stiftsøvrigheden til afgørelse.\nVikår for andre menighedsråds optagelse i samarbejdet.\n§ 8. Andre menighedsråd kan alene optages i samarbejdet hvis de opstår som konsekvens af ændring af sogne/menighedsråd i Malt Provsti.\n§ 9. Denne vedtægt træder i kraft den 1. januar 2019.\n§ 10 De berørte sognes beboere kan gøre sig bekendt med vedtægten ved henvendelse til de enkelte menighedsråd eller provsti eller stift. Vedtægten er endvidere offentliggjort på: www.ribestift.dk


Sparring – Center for Undersøgende Journalistik\nGår du med et undersøgende projekt og har du brug for sparring? Så kan vi måske hjælpe i Center for Undersøgende Journalistik. Det kan være du arbejder videre med en undersøgende produktion fra din undervisning. Det kan være du gerne vil lave en længere fortælling, mens du går på dit andet fag. Eller at du bare har fået en god idé, som du gerne vil føre ud i livet. Det kan være historier til alle platforme.\nIndledende diskussion af fremgangsmåde, metoder etc.\nSparring og redaktørhjælp på konkrete vinkler\nSparring i forhold til at søge midler til eventuelle rejser, eksempelvis til cross-boarder projekter\nEventuel kontakt til journalister i andre lande\nHjælp til aktindsigt\nKontakt med evt. mediepartner – vi taler igennem hvilket medie, der passer til historien\nTilknytning af en journalistisk mentor ved større produktioner\nEvt. teknisk hjælp til klipning, digitale fortællinger\nEndelig tjek af historien og plan for udgivelse\nHvem kan få sparring: Studerende fra alle tre journalistuddannelser og ny-uddannede (maks to år efter afsluttet praktik).\nVi hjælper ikke med historier, hvor du i forvejen har tilknyttet en vejleder fra dit studie. Ved endelig udgivelse ser vi gerne, at CUJ nævnes i produktionen. Vi lover naturligvis fuld diskretion om projektet.\nSkriv en mail til cujour@ruc.dk med en kort beskrivelse af dit projekt, og så hører du fra os inden 2-3 dage hverdage.


Med udgangspunkt i det gode tilbud v/ Merete Holst Direktør i Meyer Kantiner A/S 26. januar PDF\nDownload "Med udgangspunkt i det gode tilbud v/ Merete Holst Direktør i Meyer Kantiner A/S 26. januar 2012"\nJoachim Alexander Bjerre\n1 MEYER KANTINER - OM KUNDER OG CORPORAT KOMMUNIKATION Med udgangspunkt i det gode tilbud v/ Merete Holst Direktør i Meyer Kantiner A/S 26. januar 2012\n2 Jo bedre udbud jo bedre tilbud! og hvad er så et godt udbud? HER ER ÉT BUD PÅ DET! Ved du, hvad du vil have? Ved du, hvem det er til? Kender du aktørerne på markedet? Ved du, hvad det skal gøre for dig og din virksomhed?\n3 HVAD ER DET SÅ VI SKAL I GANG MED? Claus Meyers VISION og MEYER GRUPPENS FORRETNINGER Meyer Kantiners hjørnesten og værdier Vores CSR og videre til CSO Hvad er vigtigt i et udbud Kender du din kantines interessenters behov Hvad er dit mål? Forventningsafstemning og KPI er Opfølgning og samarbejde\n4 CLAUS MEYERS VISION At højne det gastronomiske niveau i Norden gennem en bred vifte af produkter, services og initiativer Værdistyret virksomhed det har indflydelse på: Vores produkter Vores medarbejderne Vores systemer Claus Meyer et af de stærkeste gastronomiske brands i Danmark Vores relation til omgivelserne\n5 MEYER GRUPPENS FORRETNINGER Meyer Kantiner & Frokostkøkkenet Meyer Kantiner Konference Favrholm Meyer Kantiner Rådgivning Foredrag og konsulentydelse Meyers Bageri Brød og kager Meyers Køkken Festmiddage, receptioner, brød mv. Meyers Madhus Gastronomisk teambuilding, undervisning & forskning, kogebøger og foredrag Meyers Deli Kaffebar, take away og kolonial Nordhavn Eddikebryggeri Norra Mosshult\n6 MEYER GRUPPENS FORRETNINGER Associerede selskaber Verdens bedste Restaurant 2010 og 2011 Restaurant Radio Et uhøjtideligt spisested med lokale råvarer Saxkjøbing Hotel Konferencer, ferie og gastronomisk udstillingsvindue Lilleø Frugt I alt 500 millioner kr. i omsætning og 550 medarbejdere\n7 MEYER KANTINER Danmarks stærkeste mad-brand Ung iværksætter- og entreprenørkultur Innovativ virksomhed - Verdens bedste produktudviklingsafdeling Trendspotter kende madscenen Egne unikke produkter Fokuserer kun på mad Attraktiv virksomhed, ingen rekrutteringsproblemer Vægt på kvalitet og udvikling af medarbejdere - tætte relationer til uddannelsessteder\n8 Meyer Kantiner går gerne lidt længere om vores CSR Og vores CSO Og om at arbejde og samarbejde med god samvittighed Om at skabe det gode tilbud på det bedste grundlag Om økologi som byggesten Og bæredygtighed som livsnerve Målrettet arbejde og for os: ET REELT KONKURRENCEPARAMETER\n9 CSO OG OS OPUS og New Nordic Diet Vi inviterer forbrugere, andre madhåndværkere, landbrug, fiskeri, små og store fødevareindustrier, detail- og mellemhandlere, forskere, undervisere, politikere og myndigheder til et samarbejde om dette fælles projekt, der skal blive til gavn og glæde for alle i Norden\n10 HUSKESEDDELEN 1. HVAD SKAL VI HAVE 2. HVAD KAN VI FÅ 3. HVEM HAR HVAD 4. SPØRG 5. SNAK OG SKRIV 6. SPØRG IGEN 7. DET MERE HARD-CORE 8. GÅ PÅ MARKEDET Meyer Kantiner og det gode tilbud 1. MAD er mange ting - er I på dåser eller til det friske? 2. BUDGET at tænke realistisk 3. Din leverandør hvem er det og hvad kan de? 4. Spørg markedet og stem af f.eks. en WORKSHOP! 5. Kend dig selv/din virksomhed, dine brugere og din leverandør! 6. Diskutér dit input med dem omkring dig 7. AFTALEFORM MOMS RISIKO KPI er GENNEMSIGTIGHED - FORVENTNINGSAFSTEMNING! 8. Så kan du lave et udbud og tjekke markedspladsen\n11 Kender du din kantines interessenters behov? Der er ofte forskellige ønsker og behov Så afstem forventninger! Alle har behov for en SUCCES og alle skal bidrage til den Fundamentet skal være i orden for at det overhovedet skal lykkedes BRUGERE KUNDE LEVERANDØR\n12 Hvem er dine daglige brugere? Er det Stærke singler og slanke solodansere eller arbejdsmænd i overalls? Et er sikkert de har en mening om maden! Og de har forventninger derefter\n13 & din leverandør? SAMMEN skal vi arbejde og samarbejde. Også efter underskrift! Er vi et godt match føles det rigtigt? Giver vi 3 tilsammen? Hvordan sikrer vi, at det sker? o Kvalitet sundhed o Troværdighed o Rapportering KPI er o Aftaleform - opfølgning og samarbejdsform o Når der kommer udfordringer hvordan skal de så løses?\n14 - Din virksomhed/kunden Plads til kreativitet Vigtigt med gennemsigtighed, så du kan benchmarke Hvis stor prisforskel kan nogen have glemt eller misforstået noget? Hvordan bliver tilbuddet vægtet: Pris, kvalitet, service etc. Målsæt det. Hvordan sikres opfølgning og samarbejde o Troværdighed o Rapporter, KPI er, budgetopfølgning o Aftaleform o Momsregler\n15 - Din virksomhed og jeres mad Hvad er jeres værdier? Hvad vil I ofre er kosten en del af HR politikken? Har I en kostpolitik: Kvalitet og sundhed? Kan I definere det? Hvad betyder CSR for jer? Hvad hvis noget går galt?\n16 DU FÅR HVAD DU BETALER FOR Jo bedre du er klædt på JO BEDRE UDBUD KAN DU LAVE - Og jo bedre tilbud får du Vær ikke bange for at spørge Kend dine OG vores kompetencer Målet er: ALLE SKAL BLIVE EN SUCCES kan kun ske ved fælles hjælp


Metalformand: Snitterne væk, Henrik Sass Enhedslisten | Faglig\nHenrik Sass-Larsen må have mistet en del af hukommelsen for en stund, da han forleden i flere aviser foreslog at sende EU-systemet til et ellers tiltrængt eftersyn. For i interviewet, der angiveligt skulle udstikke en ny EU-kurs fra Socialdemokratiets top, kom nemlig også et forslag om en fælles minimumsløn til alle i EU: Noget som hans egen partiformand ellers indtil nu har betegnet som utænkeligt – og godt for det, for det er intet mindre end et direkte angreb på de kollektive overenskomster, der udgør kernen i det danske arbejdsmarked.\nForslaget om en lovbestemt minimumsløn duer ganske enkelt ikke, og det kunne Henrik Sass og den øvrige S-top såmænd sagtens se, hvis de bevægede sig nogle meter uden for Christiansborgs tykke mure, hvor der foregår en hård og ubarmhjertig kamp mod social dumping.\nPå arbejdspladserne er det klart for enhver, at det ikke er flere EU-regler, der skal til for at gøre noget effektivt, tværtimod. Årsagen til den sociale dumping herhjemme er ren og skær plattenslageri, og den kan kun stoppes ved en styrket indsats fra fagbevægelsen, Politiet, SKAT og Arbejdstilsynet m.fl.\nDet er overenskomster og andre kollektive aftaler der giver et effektivt – langt bedre end en lav minimumsløn, som ikke kun trykker lønnen for os alle, men samtidig gør det lettere - og langt henad vejen måske også lovligt - generelt at undergrave løn- og arbejdsforholdene på de danske arbejdspladser.\nSass behøver han kun køre lige syd for grænsen, hvis han vil se, hvordan en sådan minimumsløn saboterer et ellers godt fungerende og stabilt arbejdsmarked. I Tyskland har indførelsen af en lovbestemt mindsteløn på rekordtid har skabt millioner af working-poor-lønmodtagere: De har ganske vist et arbejde, men deres løn gør dem ikke i stand til at betale huslejen og maden, de er ganske simpelt fanget i fattigdom.\nDen slags samfund er milevidt fra det, Henrik Sass-Larsen og hans parti ellers står for, og jeg vil på det kraftigste opfordre til, at socialdemokraterne straks skyder den ballon ned. Hvis ikke luften og gassen hurtigt lukkes ud af den, vil den forplumre debatten frem til overenskomstfornyelsen her i foråret, hvor lønmodtagere og arbejdsgivere på trods af meldinger fra politikere som Henrik Sass-Larsen tager et fælles ansvar for at videreføre de regler og rammer for det danske arbejdsmarked, der har gjort os til et af de rigeste og bedste samfund i verden.


Gulve til vådrum fra HARO\nMed dejligt varme fødder direkte fra badekarret og ud på et sundt design- eller et komfortabelt laminatgulv – når man først har oplevet denne følelse, vil man ikke længere undvære den. Innovative, nye gulve med fugtbeskyttelse bringer nu dette naturlige wellness-miljø ind i dit hjem. Kølige badeværelser og køkkener forvandler sig således til varme rum med velvære. Samtidig muliggøres en åben rumindretning med flydende overgange mellem bad og soveværelse, køkken og dagligstue eller indgangsområde og gang.\nPiazza 4V Sandsten* sten struktur CORK\nDISANO by HARO: Det sunde designgulv\nUanset hvor du helst opholder dig i hjemmet – er vores sunde designgulv altid med. For takket være dets bløde, fodvarme, støjreducerende, plejevenlige og slidstærke egenskaber egner DISANO by HARO sig til alle boligområder. Og vådrum er heller ikke noget problem for den moderne gulvbelægning: de vandfaste varianter Saphir og Project samt serierne SmartAqua og Classic Aqua med fugtbeskyttelse klarer alle udfordringerne i køkken, bad og indgangsområde.\nUdmærket med certifikatet "Der Blaue Engel" for sundhedsmæssigt uskadelige produkter, og stemplet fra eco-INSTITUT garanterer vores designgulve absolut sunde boligforhold uden PVC, blødgørere eller ftalater. Således bringer DISANO by HARO velvære, et trendy, moderne look samt ekstra livskvalitet i din bolig.\nVar du klar over?\nI modsætning til de traditionelle PVC-gulvbelægninger er DISANO by HARO fri for skadelige stoffer. Derfor blev det udmærket med "Der Blaue Engel" og stemplet fra eco-INSTITUT – for absolut sundhed i dit hus.\nDISANO by HARO vandfast: DISANO Saphir og DISANO Project\nVores vandfaste designgulve er ved fuldlimning godkendt til lægning i alle vådrum såsom bad eller køkken. Deres fuldkunststofopbygning – DISANO Saphir med Rigid Core Board-bæreplade, DISANO Project med ElastoTec-lag – garanterer vandfasthed og højeste slidstyrke.\nDISANO Saphir: Det slidstærke designgulv til alle krav. Vandfast.\nTakket være sin vandfaste bæreplade i fuldkunststof er DISANO Saphir yderst slidstærkt og ekstremt robust. Den perfekte gulvbelægning for indgangsområder, gang, køkken, børneværelse og alle andre rum med stor trafik, og hvor man heller ikke helt kan undgå vand. Ved fuldlimning er DISANO Saphir også velegnet til lægning i badeværelser.\nFormat plankegulv for storslået rumvirkning\nAutentiske træmønstre med mikrofaset kant på alle 4 sider\nUV-lysbestandig, formbestandig og trykstabil gulvbelægning\nNemt at lægge takket være Top Connect læggesystemet\nDISANO Project: Designgulvet til den professionelle lægning. Vandfast.\nDISANO Project fuldlimes af en professionel gulvlægger, så det garanteret er vandfast – selv ved stående vand. Gulvets ekstremt høje stabilitet gør DISANO Project til den perfekte gulvbelægning i områder med stor trafik både i erhvervsmæssige og i private områder. Ud over vores yderst naturtro, vidunderlige egemønstre er vores smarte stenmønstre design Piazza meget afholdt i rum såsom i køkkener eller badeværelser. Optisk virker det som en flise, samtidig er det så fodvarmt og elastisk, som kun et designgulv kan være det.\nAutentiske træ- og stenmønstre med mikrofaset kant på alle fire sider\nFormat plankegulv eller flise\nBrandklasse Bfl-s1 (svært antændeligt)\nDISANO by HARO med fugtbeskyttelse: DISANO Classic Aqua og DISANO SmartAqua\nVores designgulve med fugtbeskyttelse tilbyder takket være deres AquaReject-bæreplade sikker beskyttelse mod fugt i gang, indgangsområde eller i køkkenet. Disse gulve egner sig også til badeværelser ved fuldlimning.\nDISANO Classic Aqua: Det behagelige designgulv til en udsøgt bolig. Med fugtbeskyttelse:\nMed sit ElastoTec-trykfordelingslag giver vores designgulv DISANO Classic Aqua mærkbar fodvarme, en blød følelse, når man går, og maksimal slidstyrke i dit smagfulde hjem. Desuden er det modstandsdygtigt over for fugt. Ved fuldlimning tilbyder DISANO Classic Aqua op til fire timers fugtbeskyttelse ved stående vand og kan sågar lægges i køkken og bad – som moderne, alternativ gulvbelægning til traditionelle fliser eller vinyl.\nFormat XL-langplanke med faset kant på alle 4 sider\nTemperatur-, UV-lysbestandigt og formbestandigt materiale\nSilentSense overflade for behagelig fred\nDISANO SmartAqua: Det smarte designgulv til den unge bolig. Med fugtbeskyttelse:\nLige så moderne og afvekslende som din livsstil er DISANO SmartAqua, den trendy gulvbelægning til en tidsvarende bolig. Vores sunde designgulv uden PVC og vinyl er modstandsdygtigt over for fugt, tilbyder op til fire timers fugtbeskyttelse ved stående vand og egner sig ved fuldlimning også til lægning i badeværelset. I designet Piazza imponerer DISANO SmartAqua med en naturtro stenstruktur – det perfekte, sunde, vidunderligt varme og bløde alternativ til fliser.\nFormatet plankegulv med autentiske træmønstre og mikrofaset kant på alle fire sider\nFormatet flise med elegante stenmønstre og faset kant på alle fire sider\nSlidstærk, formbestandig, temperatur- og UV-lysbestandig gulvbelægning\nRenoveringsvenligt pga. den begrænsede opbygningshøjde\nMed sin autentiske stenstruktur giver DISANO SmartAqua design Piazza badeværelser et moderne, køligt look. Samtidigt forekommer gulvbelægningen meget blødere, varmere og mere elastisk end traditionelle fliser.\nPlank 4VM Tobakseg* børstet uden\nPlank 4VM Country eg grå* rustik børstet uden\nPiazza 4V Skifer anthrazit* sten struktur CORK\nPiazza 4V Beton lys* sten struktur CORK\nHARO laminatgulv – bare bedre\nVores laminatgulv kombinerer det bedste fra to verdener: Naturlige mønstre, der rent optisk næsten ikke kan skelnes fra træ eller originalt parket. Og en teknisk opbygning, der gør gulvet meget robust og plejevenligt.\nTRITTY 200 Aqua: Premium-laminatgulvet med ekstra beskyttelse mod fugt\nVores Premium-laminat giver en vidunderlig velvære-atmosfære i køkken, gang og bad. Takket være stærk anti-kvældningsbehandling og speciel imprægnering kan TRITTY 200 Aqua ved fuldlimning holde til stående vand i op til fire timer.\nFås i forskellige størrelser: i formatet plankegulv 4V eller i formatet Gran Via 4V\nYderst modstandsdygtigt og slidstærkt materiale\nI formatet plankegulv eller i ekstrabredt og ekstralangt plankeformat Gran Via virker TRITTY 200 Aqua Laminat som det mest elegante parket. Og det allerbedste er: Takket være fugtbeskyttelse må der også gerne sprøjtes og bruges vand her!\nPlank 4V Eg Sicilia puro* authentic matt uden\nPlank 4V Eg Veneto Honning* authentic matt uden\nGran Via 4V Eg Veneto sand* authentic matt uden\nGran Via 4V Eg Sicilia hvid* authentic matt uden\nEkstra sikkerhed i vådrum.\nTakket være gulvenes fugtbestandige og anti-kvældningsbehandlede opbygning af lag er HARO gulvbelægninger med tilsvarende mærkning ved overholdelse af lægningsanvisningerne garanteret vandfaste eller forsynet med fugtbeskyttelse. Vær imidlertid opmærksom på, at gulvene ikke er godkendt til anvendelse i vådområder såsom sauna eller brusebad.\nHARO tilbehør passer altid – også i vådrum.\nHos HARO finder du ikke bare gulvbelægninger i en ekstremt høj kvalitet til dine vådrum. Vi tilbyder dig selvfølgelig også et stort udvalg af vandfast tilbehør, der gør dit skønne gulv i køkken, bad og gang helt perfekt. Med vores originale tilbehør kan du være sikker på, at det er fremstillet i den tilsvarende kvalitet samt optisk og teknisk matcher dit gulv helt perfekt. Hertil hører vores vandfaste fodlister, der matcher eller virker som kontrast, så du kan skabe en flot afslutning mod væggen.


Spadestiksprisen til Fyn\nVed Spadestikskonferencen i Århus blev Rune Blichfeldt og Kasper Løvkvist, Fyens Stiftstidende, hædret for det undersøgende projekt ”De skjulte rumænere”\nÅrets Spadestikspris 2013 går til Rune Blichfeldt og Kasper Løvkvist fra Fyens Stiftstidende.\nDe to journalister får prisen for projektet ”Rumænske arbejdere på Fyn”, hvor de gennem længere tid arbejdede med at dokumentere, hvordan en fynsk byggematador brugte underbetalte arbejdere fra Rumænien.\nI nomineringen af Rune Blichfeldt og Kasper Løvkvist lyder det blandt andet:\n”Holdet bag tog alle journalistiske midler i brug i deres afdækning. De overvågede og fotograferede. De samarbejdede med en rumænsk journalist, som infiltrerede miljøet, og de konfrontererede involverede. Serien er fantastisk veldokumenteret.”\nMed Spadestiksprisen følger 100.000 kroner, hvor de 50.000 kroner går til journalisten eller journalisterne bag vinderprojektet, mens den anden del går til mediet, hvor journalisten har udført projektet. Pengene er øremærket til mere kritisk undersøgende kvalitetsjournalistik.\nPrisen blev uddelt ved Spadestikskonferencen i aftes. Konferencen foregår hos DR i Århus og fortsætter til i dag klokken 15.\n(Rettet 12.50: VI har tilføjet, at prisen blev uddelt i går, men at konferencen fortsætter i dag.)\nKonferencen finder sted hos DR i Aarhus og slutter i eftermiddag.\nDu har helt ret. Jeg har rettet i artiklen.


Få kompetencer til vækst | IVÆKST\nFå kompetencer til vækst\nDin Virksomhed i København - 2. september 2020 kl.: 15:00-16:00\nHar corona ændret jeres kunders behov og har I de rigtige kompetencer til at efterleve ændringerne?\nRekruttering kan være svært for alle virksomheder, men specielt for de små- og mellemstore virksomheder kan hver eneste ansættelse være forskellen på succes eller fiasko. Derfor vil vi på dette livestream gennemgå, hvordan din virksomhed kan finde den rette medarbejder. Vi gennemgår de overvejelser og spørgsmål, som kommer op i forbindelse med ansættelse.\nVi skal blandt andet høre fra Nicolai Dam Hansen fra LinkedIn tale om rekruttering i en krisetid og hvilke krav det stiller virksomhederne. Derudover vil Tina Lukmann Andersen fra Københavns Erhvervhus fortælle hvordan hun og hendes kollegaer står klar til at hjælpe og vejlede din virksomhed igennem ansættelsesprocessen. Det er blandt andet en database med over 7000 højtuddannede ledige, som vi hjælper dig med at navigere i.\nI dette livestream vil vi gennemgå:\nHvad skal du overveje før du ansætter\nHvordan kan Københavns Erhvervshus hjælpe din virksomhed med at finde den bedste medarbejder\nHvordan finder kommunen den rigtige medarbejder\nHvilke forskellige muligheder for ansættelse findes\nVi glæder os til at besvare dine spørgsmål og hjælpe dig videre med den helt rigtige medarbejder. Vi gennemgår, hvordan du kan få hjælp til at finde den helt rigtige medarbejder og hvordan du kan bruge Københavns Erhvervshus' kompetencer og ressourcer.\nRekruttering er svært for alle virksomheder, men specielt for de små- og mellemstore virksomheder kan hver eneste ansættelse være forskellen på succes eller fiasko.\nDerfor vil vi på dette livestream gennemgå, hvordan din virksomhed kan finde den rette medarbejder. Vi gennemgår de overvejelser og spørgsmål, som kommer op i forbindelse med ansættelse. Vi skal blandt andet høre fra Københavns Kommune, hvor et helt hold af eksperter står klar til at hjælpe og vejlede din virksomhed igennem ansættelsesprocessen og de forskellige muligheder for støttet beskæftigelse.\n- Hvad skal du overveje før du ansætter\n- Hvordan kan kommunen hjælpe din virksomhed med at finde den bedste medarbejder\n- Hvordan finder kommunen den rigtige medarbejder\n- Hvilke forskellige muligheder for ansættelse findes\nVi glæder os til at besvare dine spørgsmål og hjælpe dig videre med den helt rigtige medarbejder.\n2. september klokken 15:00 - 16:00\nAnsættelse i en krisetid - Nicolai Dam Hansen, Senior Account Executive, LinkedIn\nFå hjælp til rekruttering - Tina Lukmann Andersen, Virksomhedskonsulent, Københavns Erhvervshus


En eftermiddag i cyklens tegn\nDen hollandske dokumentar 'Why We Cycle' skildrer cykelkulturen og giver et indblik i, hvad det betyder for os som mennesker, byer og samfund, at vi bevæger os rundt blandt hinanden på cykel. Arkivfoto\nSkanderborg Nu inviterer Cyklistforbundets Skanderborg-afdeling alle interesserede til en åben film- og debat-eftermiddag i cyklens tegn. Det sker onsdag 6. februar kl. 15.30-17.15 i biografen, Kulturhuset Skanderborg.\nFørst vises den hollandske dokumentar fra 2017 'Why We Cycle'. Filmen skildrer cykelkulturen i Holland og giver et indblik i, hvad det betyder for os som mennesker, byer og samfund, at vi bevæger os rundt blandt hinanden på cykel. Filmen er på engelsk og hollandsk med engelske undertekster.\n"Det er en tankevækkende film om cyklen og cyklens potentialer, som sætter ord og billeder på de mange fordele, der er ved en stærk cykelkultur," siger lokalformand for Cyklistforbundet i Skanderborg, Hans Mortensen.\nEfter filmen er der åben debat om cykling i vores byer og cyklisme i det hele taget. Formand for Miljø- og Planudvalget Claus Leick (F) samt flere byrådsmedlemmer deltager sammen med hovedbestyrelsesmedlem i Cyklistforbundet og mangeårigt byrådsmedlem i Randers, Jens Peter Hansen. Arrangementet er gratis (mere info på whywecycle.eu)\nPas på, skattesnydere:\n23-årige Rasmus fra Skanderborg har udviklet nyt våben i kampen mod hvidvask\nKlar til finalen i Biologi OL:\nJosefine er blandt de 15. dygtigste i Danmark\nPubliceret 01 February 2019 06:30


Ole Lukøje – mammalade\nI fredags kom drengen for sent i seng, og hans øjne kløede. Jeg fortalte ham ganske kort, at det er en fyr, der hedder Ole Lukøje, der kommer forbi og blæser tryllesand i øjnene på børnene, så de bliver trætte.\nUsædvanlig dårlig idé. Drengen vrælede i skræk ‘jeg vil ikke have sahahaaand i mine øjne’. Han har været på skadestuen med sand i øjnene, så det var virkelig tåbeligt af mig at fortælle om Ole Lukøje.\nNå, men i et forsøg på at gøre det bedre, gjorde jeg det værre: jeg læste op af H. C. Andersens eventyr om Ole Lukøje. Lad mig bare sige det sådan her; dét eventyr er ikke for børn.\nFørst får børnene sand i øjnene, så bliver de pustet i nakken af en de ikke kan se – og kun gode børn får gode drømme.\nSå der blev vrælet, og jeg måtte ty til gode gamle disney. Sikke et postyr!\nTidligere indlæg Du må ikke gå, mor!\nNæste indlæg Fravalg af vaccine er ikke en personlig sag