Kampreferat: Vi ligger, som vi har redt | F.C. København\nMed én sejr i de seneste otte kampe har vi indtil videre mistet den 2. plads, der længe syntes sikker nok.\n”Det er kun sejre, der tæller”, gjaldede det fra tribunerne, da Michael Tykgaard fløjtede sølvduellen i gang, for med kun to points forspring til AGF var det nu, vi skulle træde på speederen og øge det til fem point.\nMen bevidstheden om hvad der er på spil, og hvordan kampen skal gribes an, er ikke altid nok, når teori skal føres ud i praksis. Med AGF’s 4-2-sejr gik de forbi os i tabellen og kan nu selv sikre sølvet og sende os i Europa Playoff for anden gang på tre år.\nVi kom ellers fint i gang med kampen, for selv om AGF ikke gav os meget plads, blev det til enkelte udmærkede angreb. Efter 12 minutter kom Kaufmann en anelse for sent til et fladt Varela-indlæg og blev tacklet i skudøjeblikket, og først efter 18 minutter faldt kampens første afslutning, da Daramy sendte et langskud tæt forbi.\nEfter tyve minutter havde AGF endnu ikke rigtig haft noget offensivt, men på deres første hjørne svigtede vores markeringer, så Kevin Diks fra kanten af målfeltet kunne snitte bolden ind i det lange hjørne til 1-0.\nDet tog ikke humøret fra de knap 7.000 tilskuere, der stadig bakkede forrygende op i Telia Parken, men vi formåede ikke rigtigt at svare igen nede på banen. Spillet var for rodet og hektisk, og man mistænkte AGF for ikke at have noget imod den udvikling... de stod klogt og velorganiseret og tillod os stadig ikke at komme til noget, bortset fra at Kaufmann måske skulle have haft et lille straffe, da Højer kom til at fjerne hans støtte ben under en boldjagt i feltet.\nTil gengæld slog AGF selv til, da chancen igen bød sig efter et københavnsk boldtab på midten. Bror Blume spillede Ankersen fri i feltet, da vores offsidefælde kiksede, og selv om Kalle var tæt på at afværge, gik bolden ind til 2-0.\nKort efter brændte det på igen, men Thorsteinsson gled i skudøjeblikket på en fin frispilning, og i stedet var Stage kort efter ved at finde Jonas Wind med et indlæg, som han lige akkurat ikke nåede frem til. Men tre minutter før pausen tændte vi håb, da et Pierre Bengtsson-indlæg blev halvklaret ved forreste stolpe og midt i feltet samlede Stage bolden og bankede den resolut ind.\nDet var dog ikke langt fra, at AGF kom på 3-1 inden pausen, og igen var det på henholdsvis en kontra og en dødbold, hvor Thorsteinsson henholdsvis Bror Blume fik chancerne.\nEfter pausen byttede Falk og Stage plads, men inden vi for alvor nåede at få fat i kampen og byggede videre på Stages reducering, så øgede Casper Højer til 3-1 på et langskud fra 30-35 meter, som Kalle Johnsson kom for sent ned til.\nKort efter afsluttede Stage en god kontra med en afslutning lige på Eskelinen, alt imens Ståle & co. gjorde klar til en trippeludskiftning og en taktisk ændring til 3-4-1-2: ind kom Bartolec, Mudrazija og Papagiannopoulos for Varela, Stage og Kaufmann, og Daramy gik på top med Jonas, mens Falk lå bagved foran en midtbane med Bartolec, Mudrazija, Zeca og Bengtsson.\nDer gik kun et par minutter, så blev Bartolec hægtet af Nicolai Poulsen, da han tog et træk ind i feltet efter et clearet hjørne, og Jonas Wind eksekverede sikkert fra 11-meter pletten og tændte håbet igen!\nMen vi nåede ikke rigtig at skabe noget, før den var gal igen på en århusiansk dødbold, som Patrick Mortensen alt for ugeneret steg til vejrs og pandede ind til 4-2. Det lignede game over nu, men Pep Biel og Oviedo kom ind for Falk og Pierre i et forsøg på at bringe en sidste ny energi ind i holdet.\nDet lykkedes også, for med 12 minutter igen var Daramy tæt på at reducere, men Eskelinen nåede godt ned og redde til hjørne. Mod slutningen nåede den finske keeper også godt ned til et lumsk, studsende Jonas Wind-frispark, og minuttet efter snittede Jonas et Daramy-indlæg mod mål, som heller ikke gav gevinst. Tættest var Bartolec dog i det 90. minut, da han bragede bolden på overliggeren, og hvis den var gået ind, kunne de fem tillægsminutter have været rigtigt spændende. Vi kastede også Victor Nelsson frem i jagten på et lille mirakel, men det lykkedes ikke, og i stedet var indskiftede Gift Links tæt på at øge til 5-2, da han på en friløber chippede bolden forbi mål.\nNu skal vi håbe, at AGF sætter point til ude mod FCN eller hjemme mod Brøndby, mens vi får fuldt udbytte mod AaB ude og FCN hjemme – ellers står den på playoff om Europa League-pladsen...


Pædagog til Sneglehusets Vuggestue, Sneglehuset | Ofir.dk\nPædagog til Sneglehusets Vuggestue\nUnik institution kalder!\nSneglehuset søger en dygtig pædagog, til fast stilling i Sneglehusets vuggestue fra 32 til 37 timer. Vi søger en pædagog som vægter faglighed og udeliv højt. Stillingen er i vores vuggestuegruppe, hvor du vil få fornøjelsen af 12 - 14 glade og nysgerrige børn i alderen 1,5 til 3 år.\nHurtigst muligt og senest 1. maj 2020\nSneglehuset er en skøn aldersintegreret institution i Skærup lidt uden for Vejle. Vi har 85 børn i alderen ½ til 6 år, fordelt på tre børnehavegrupper og to vuggestuegrupper. I 2018 flyttede vi i vores nye flotte institution.\nI Sneglehuset har vi en åben, hyggelig og smilende atmosfære, og vi betragter Sneglehuset som familiens- og nærmiljøets institution. Her møder man kvalificerede voksne og levende læringsmiljøer. Vi arbejder i små grupper for, at give størst mulighed for nærvær og optimale rammer for børnenes relationer, læring, dannelse og udvikling.\nVi er et hus med autentiske voksne, som er tydelige og oprigtige i mødet med børnene. Vi giver børnene overskuelighed ved, at prioritere genkendelighed og stabilitet. Alle vores børn skal føle sig som en vigtig del af fællesskabet, og vi er meget optaget af vigtigheden, af legens betydning og barndommens værdi.\nI Sneglehuset er vi heldige, at vi har en helt unik beliggenhed lige ved skov, bæk, boldbaner og zoo. Vi har en meget stor legeplads med masser af skønne vandpytter og spændende gemmesteder. Vores beliggenhed betyder naturligvis, at vi prioriterer udelivet meget højt.\n• Engagerede, og til tider, lidt skøre kollegaer med et højt fagligt niveau.\n• En institution som bygger på anerkendelse og relationer.\n• Et hus der prioritere at være udenfor og som bruger naturen som læringsrum.\n• Et hus som skaber grobund for gode læringsmiljøer.\n• Et hus der er optaget af læring, dannelse og inddragelse af den skønne natur som vi er omgivet af.\n• At du har en samarbejdsform, der bygger på åbenhed, synlighed, humor og dialog.\n• At du har din pædagogiske faglighed med dig og kan tage pædagogisk ledelse, samt altid er åben for pædagogiske dialoger med kollegaer og ledelse.\n• At du er engageret, har et optimistisk sind med lyst og energi til at indgå i et konstruktivt teamsamarbejde.\n• At du kan indtage et rum, så din arbejdsglæde kan ses og mærkes.\n• At du er robust, idérig, og omstillingsparat.\n• At du er optaget af læring og i stand til at skabe inspirerende læringsmiljøer.\n• At du kan se mulighederne og kvaliteten i at bruge naturen som et pædagogisk rum og brænder for arbejdet med udeliv.\nLøn og ansættelsesvilkår ifølge overenskomst med BUPL samt aftalen om Ny Løn.\nDu kan læse mere om os på www.sneglehuset.vejle.dk\nDen 12 marts 2020.\nVi forventer at holde samtaler den 17. marts 2020.


godt - Ord i Kontekst\n"Jeg vil være aabenhjertig overfor Dem, mine Herrer, som overfor to Kammerater. De har jo begge været hos mig siden Marengo, husker jeg," Han havde et mærkværdig behageligt Smil, der plejede at lyse op paa hans blege Ansigt som en mat Solstraale. "Her ved Rheims er i Øjeblikket vort Hovedkvarter, og det i Dag den fjortende Marts. Meget vel. Der er Paris, godt og vel tolv Mil herfra.\nSæt nu, Talen var om en Opfindelse, der vendte op og ned paa alle Begreber i Verden, saa det bestaaende gik ganske i Stykker ..." "Ja, saa fik vi vel noget andet bestaaende i Stedet. Og maaske noget bedre. I al Fald kan vel det ene være ligesaa godt som det andet." "De er en farlig Person, lader det til, Hr. Bøg." "Jeg haha nej, det mener De nok ikke ... Men nu kommer jeg skam til at gaa.\nDer blev atter Taushed. Tankeløs fulgte Ellen med sit Blik Springvandets Straaler, der faldt som bløde Perler over Aakandebladene. Saa sagde Vilsac: -Alt det, Grevinde, er meget patricisk sagt. -Patricisk, ja Ordet er godt. Men sig mig, Vilsac, hvorfor fødes der Patriciere, naar de ikke har anden Lod end at misunde Plebeierne? -Misunder De dem. -Ja jeg misunder dem.\nGertz bad mig om at anmelde hans Indbydelsesskrift "Stat og Statsforfatning i Oldtidens Hellas", som jeg havde sagt ham, at jeg syntes meget godt om. Jeg svarede ham nu, at jeg i saa Fald ogsaa maatte tage Talen med. Decemb. s.\nEt Par Kobmaend talte om Assurancen det var Held for dem , som havde godt forsikret gamle Ronner: Krigsskadeserstatning maatte der i hvert Fald gives. Og over alle Samtaler, over alle Klager horte man uafladelig den skingre Stemme fra Bergs Stue, gentagende de samme Ord uafladelig, som en Sindssyg ligesom et Refraen. Tine vilde gaa.\nHun standsede imidlertid ikke, men sang rolig Visen ud og sagde derpaa til mig: »Den Hr. Peder syntes De vel sagtens godt om?« »Ja«, svarede jeg uden Betænkning. »Det kan jeg tænke, men kjender De ogsaa Visen om »der arme Peter«?« »Nei den kjender jeg ikke.«\nSaa maatte jeg da holde ud, saa godt som jeg kunde; Sonaten vedblev, den forekom mig at være ligesaa lang som Kong Xerxes' Hær, der brugte syv Dage og syv Nætter til at gaae over Hellespont.


Apartment Jovanovic i Bar til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nNår du besøger Bar, så vil du rigtigt føle dig hjemme på Apartman Jovanovic, der tilbyder kvalitetsovernatning og fantastisk service. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nPå Apartman Jovanovic gøres der alt for at sikre gæsternes komfort. For at opnå dette tilbyder hotellet den mest imødekommende service og de bedste bekvemmeligheder. Gæsterne på dette hotel har glæde af gratis trådløst internet på alle værelser, parkering, lufthavnstransport, familieværelse, grillfaciliteter på stedet.\nHotellets bekvemmeligheder er særligt udvalgt for at sikre den højeste komfort. På nogle af værelserne kan gæsterne finde aircondition, skrivebord, altan/terrasse, fjernsyn, satellit-/kabel-tv. Desuden sikrer hotellets væld af fritidstilbud, at du har rigeligt at foretage dig under dit ophold. Uanset hvilket formål din rejse har, så er Apartman Jovanovic et fremragende valg, når du er i Bar.


19. januar 2021, KL 15:01\n20.000 medarbejdere i regionen er vaccineret\nMellem jul og nytår gik Region Hovedstaden i gang med at vaccinere udvalgt frontpersonale mod COVID-19, og den 8. januar havde over 12.000 af regionens ansatte fået første stik. Yderligere 7.200 ansatte får det 1. stik i løbet af uge 2, og alt i alt forventes ca. 20.000 medarbejdere at have fået første stik ved udgangen af uge 2.\nHvornår peger vaccinepilen på mig?\nSundhedsstyrelsen har defineret udvalgt frontpersonale som nogle af de allerførste, der skal tilbydes vaccinationen. De første vacciner er givet til medarbejdere på regionens somatiske hospitaler og i Akutberedskabet. I løbet af uge 2 bliver også udvalgte medarbejdere i Region Hovedstadens Psykiatri og Den Sociale Virksomhed tilbudt vaccination.\nEftersom der endnu ikke er vacciner til alle, er det stadigvæk nødvendigt at prioritere. Men hvis vaccineleverancerne kommer som forudsat, forventes alle på hospitalerne at blive tilbudt vaccinationen i løbet af foråret.\nHvordan er vaccinerne fordelt mellem hospitalerne?\nSamlet set er mere end 1/3 af alle vacciner blevet givet til personale på hospitalerne. Fordelingen af vacciner mellem de forskellige overordnede nationale målgrupper og kriterier for prioritering af vacciner til personale på hospitalerne følger de rammer og retningslinjer, som de nationale myndigheder løbende melder ud.\nHerudfra sker der centralt i Region Hovedstaden en fordeling af vacciner til de forskellige hospitaler, Akutberedskabet m.v., mens det er op til direktionerne på de enkelte hospitaler at beslutte og administrere den lokale og konkrete fordeling af vacciner til personalet.\nMed udgangen af uge 2 vil omkring 2/3 af personalet på akuthospitalerne være tilbudt vaccination og knap halvdelen af personalet på Rigshospitalet. En højere andel af personalet på akuthospitalerne er vaccineret, fordi de får flere uvisiterede patienter ind.\nHvornår skal du have stik nummer 2?\nHvis du er blevet vaccineret, skal du have dit andet stik senest 3-4 uger efter det første. Revaccinationerne skal derfor igangsættes fra 22. januar.\nDet betyder, at vi i de næste 3 uger skal bruge hovedparten af de tilgængelige doser på revaccination af personale, beboere på plejehjem og borgere i særligt øget risiko. Det er det enkelte hospital og virksomhed, der tilrettelægger revaccinationen.\nSe Sundhedsstyrelsen prioriterede liste på deres hjemmeside\nSe Sundhedsstyrelsens vacinationskalender\nTre hurtige svar\nJa, du bliver vaccineret med den samme vaccine ved første og andet stik .\nJa, du skal som vaccineret stadig følge retningslinjer om afstand og værnemidler.\nJa, du skal som vaccineret deltage i deltage i systematisk test, som hvis du ikke var vaccineret.\nJa, du skal efter 1. vaccination fortsat følge retningslinjer for nære kontakter til smittede.\nHusk stadig at holde afstand, spritte og bruge værnemidler\nSelvom du er blevet vaccineret, skal du stadig huske at holde afstand, spritte og bruge værnemidler.\nLedende overlæge for Rigshospitalets Afdeling for Infektionssygdomme Åse Bengård Andersen fortæller her, hvordan du som personale skal forholde dig efter, du er blevet vaccineret.\nPubliceringsdato: 19-01-2021 16:01


De afrikanske regnskove forsvinder på grund af vejbygning , landbrug og skovrydning . Ifølge Public Broadcasting Service , omkring 90 procent af regnskoven i Vestafrika er væk , og regnskove i Congo-bassinet i det centrale Afrika er truet så godt. Dette gælder også truer overlevelsen af mange af de dyr, der lever i regnskovene . Gorillaer og chimpanser også offer for krybskytter , der sælger dem til bushmeat handel .\nDen bjerggorilla er fundet i den afrikanske regnskov fra Cameroun til Rwanda og Congo . De er en truet dyr , med en anslået 700 resterende fra 2010 , ifølge den afrikanske Wildlife Federation . Den største trussel mod disse gorillaer er nedbrydningen af deres skove . Bjerggorillaer har tykke sorte hår , en enorm brystkasse , lange , veludviklede arme og bred hænder og fødder . Hanner kan vokse op til seks meter høj og vejer op til 315 pounds . Bjerggorillaer lever i grupper med et gennemsnit omkring elleve medlemmer . Den Silverback Hannen er leder , og han vil beskytte sin gruppe mod rovdyr . En langsom gengivelse sats bidrager til truslen om deres art . En kvindelig gorilla vil have mellem to og seks afkom i hendes levetid på 40 til 50 år . Bjerggorillaer er hovedsagelig planteædere , spise blade , skud og stængler af planter .\nDen sorte Colobus abe lever i regnskoven fra sydvest Cameroun til Congo -floden . Ifølge den afrikanske Wildlife Federation , sit navn på græsk betyder " lemlæstede ", fordi det ikke har tommelfingre ligesom andre aber . De har sort pels med hvide whiskers , hvid busket hale, lang kappe og skæg , der omgiver den sorte ansigt . Den colobus blev jaget for sit skind på én gang , hvilket resulterer i udryddelse i nogle områder . Det er fortsat truet af rydning af skove . De bruger grene at hoppe og derefter springe så langt som 50 meter ad gangen . Deres tropper omfatter en dominerende han , flere hunner og deres unger. Nyfødte har alle hvide pels indtil omkring en måned , når dens farve begynder at skifte til den sorte og hvide kombination . Den colobus abe spiser strengt blade og bliver primært i træerne .\nChimpanser findes i regnskoven i Tanzania og Uganda . De er intelligente , sociale , nysgerrige og støjende . De chimpanse 's tykke krop , er lange arme og korte ben beklædt med sort hår . Der er ingen hår i ansigtet , fingre , tæer og ører . De har evnen til at gribe fat objekter med deres hænder og brug " værktøjer " som holder til at indsamle termitter eller myrer og sten for at åbne nødder . De opholder sig mest i træerne til at spise og sove , men bruger også tid på jorden . Chimpanse samfund kan indeholde så få som ti og så mange som 100 . Hunnerne har kun et barn , der bor hos hende, indtil det er omkring fire år gammel . Chimpanser er meget højrøstet , holde hinanden i hånden , kys og slikke på hinanden . Deres kost er primært frugt , men de spiser også blade , blomster og knopper . Deres overlevelse er truet på grund af faldet i skove og deres anvendelse i medicinsk forskning .\nLeyland cypres vs hvid cedertræ\nluftforureningens virkninger på planter og dyr\nLæs mere: ulemper af naturgas energi


Ekspert roser klimahandlingsplan: Odense lægger sig i front | TV2 Fyn\nEkspert roser klimahandlingsplan: Odense lægger sig i front\nIfølge Sebastian Mernild, der er en af verdens førende klimaforskere, lægger Odense Kommune sig i front som landets mest ambitiøse med den nye klimahandlingsplan.\nKlimaekspert Sebastian Mernild glæder sig over ambitionerne i Odense Kommunes klimahandlingsplan, men han er spændt på, hvordan kommunen vil nå i mål.\n14. sep 2021, kl. 13:23\nSebastian Mernild er professor på SDU, hvor han forsker i klimaforandringer og glaciologi. Han er blandt de førende klimaforskere i verden, og tager umiddelbart godt imod klimahandlingsplanen fra Odense.\n- Med det her udspil lægger Odense sig i førersædet med de planer, der er lagt op til. Men èn ting er at have en plan, noget andet er at få den implementeret og få det til at ske. Det bliver spændende at følge, siger han.\nSebastian Mernild er en af de seks medlemmer af den taskforce af klimaeksperter, som er kommet med 10 anbefalinger til, hvordan Odense bliver klimaneutral senest i 2030.\n- I udspillet ser de ud til at følge vores anbefalinger for reduktioner stort set en til en. Dermed er vejen banet. Man er enige om målet, og det vigtigste er bare, at vi når reduktionerne, siger han.\nEfterlyser fossilfri zoner\nDer er dog knaster i kommunens klimahandlingsplan, der skal høvles af, før man kommer i mål. Det er især den del, der handler om biltrafikken og den store mængde, CO2, bilerne udleder.\nIfølge klimahandlingsplanen skal CO2-udledningen fra transportområdet i Odense reduceres med samlet 150.000 ton frem mod 2030.\nDet svarer til, at den samlede fossile trafik reduceres med 57 procent elller til 2,5 millioner kilometer i døgnet mindre end nu.\nquote Der er ikke taget stilling til nulemissionszoner. Det er et sprængfarligt politisk emne.\nSebastian Mernild, Klimaekspert\nEksperterne anbefaler, at kommunen indfører nulemissionszoner i Odense inden 2030. Det er områder, hvor vejene kun må bruges af biler uden forbrændingsmotor.\nTaskforcen anbefaler, at politikerne laver en konkret plan for indfasningshastigheden for nulemsissionszonerne og et mål for omstillingen af elbiler, som skal vedtages senest i 2023.\nDet skal ske for at borgere og erhvervsliv har tid til at indstille sig efter beslutningen.\nEksperterne foreslår derfor en model for indfasning af nulemissionszoner, hvor zonerne gradvist udrulles indefra og ud, hvor man starter med ring 1, herefter ring 2 og så ring 3.\nTaskforcen har anbefalet Odense Kommune en model for indfasning af nulemissionszoner. Forslaget går på, at zonerne gradvist udrulles indefra og ud, hvor man starter med ring 1, herefter ring 2 og så ring 3\n- Der er ikke taget stilling til nulemissionszoner. Det er et sprængfarligt politisk emne. Vi synes i taskforsken, at de er vigtige, for ellers kan det godt blive udfordrende at komme i mål. Hvilke virkemidler vil de tage i brug, hvis de ikke tager nulemissionszoner? Det bliver interessant, siger Sebastian Mernild.\nAfskedigelser og ringere serviceniveau:\nLangeland skal spare kæmpe millionbeløb\nIfølge eksperterne vil indførelse af en nulemissionszone indenfor ring 2 medføre en CO2-reduktion på ca. 92.000 ton i 2030, hvis elbiler samtidig udgør 40 procent af bilerne i Odense.\nDefor skal politikerne sørge for tiltag, som understøtter ændringer i transportadfærden, så flere tager cyklen, bussen eller letbanen i hverdagen.


Medicinsk Museion - Hvem er vi ? - Medicinsk Museion\nJob som studentermedhjælper på Medicinsk Museion Udstillingsfraklip\nAf Camilla Undén Den 2 jun 2010 Under Uden emne · Add Comment\nTorsdag d. 27maj mødtes Medicinsk Museions medarbejdere i en skøn villa i romantiske omgivelser i Hellerup på kursusstedet Ithaca til en fælles diskussion om museets fremtidige faglige identitet: Hvem er vi og hvad står vi egentlig for, når folk spørger os? Det kom der en meget filosofisk og spændende diskussion ud af, og mange forskellige bud kom på bordet. Efterfølgende kan man da også konkludere, på baggrund af dagens debat, at helt entydig bliver Medicinsk Museions identitet ikke lige foreløbigt!\nVi er nemlig dels en institution under Københavns Universitet, hvor der fortløbende forskes i vidt forskellige medicinske områder: psykiatriens historie, metabolisme, livsstilssygdomme, det molekylære menneske, sund aldring og meget meget mere. Dels er stedet som museum helt unikt, i det vi ikke blot er situeret i det tidligere Kongelige kirurgiske Akademi, men samtidig rummer en af verdens største samlinger af medicinhistoriske artefakter (genstande, billeder, arkivalier mm) og humane præparater, som kan give et enestående indblik i vores medicinske kulturarv og fremme forståelsen af kroppen i fortiden, nutiden og fremtiden. Ideen med mødet var netop også, at diskutere nye måder, hvorpå denne viden og kæmpe kulturskat som stedet rummer, kan kommunikeres ud til omverdenen, lokalt såvel som globalt, i det vi synes at være enige om, at mere utraditionelle midler må tages i brug for at kunne nå og ”vække” folks sanser i en tid, hvor man konstant bombareders med massive informationsstrømme. Derfor var der også enighed om, at der skal lægges et større fokus på selve den menneskelige proces bag den interne og tillukkede forskning, der bl.a. foregår her på Medicinsk Museion.\nMeget apropos og pudsigt nok i forlængelse af omtalte identitetsdiskussion bragte Weekendavisen den følgende dag (d. 28.maj-3.juni 2010) i sektionen Bøger en artikel med titlen ”Nutidige templer”, omhandlende museers generelle formål, i det den bl.a. refererede til “Museumsbogen” af Ole Strandgaard, hvori man kan læse om, hvad et museum er, og hvor komplekst det faktisk er at drive det.\nFor nu kort at opsummere nogle af artiklens pointer, blev det her ret klart for mig, at der i den brede befolkning, i modsætning til vores egne interne diskussion, nok hersker en forholdsvis fælles idé om, hvad et museum er, og hvad der forventes, det skal kunne.\nBeskrivelsen af et typisk museum lyder således i artiklen: ”Man kommer ind ad en glasdør, finder en skranke hvor der sidder et venligt menneske og sælger billetter, får den betalt og udleveret, men sjældent kontrolleret, hvorefter man driver rundt og ser på ting og montrer (og skilte)……og til sidst må man have en kop kaffe i museets café….inden man opladt vender tilbage til den virkelige verden”\nAllerede dér skiller Medicinsk Museion sig altså ud fra det gængse museum. Her får man ikke just lov til at dandere den, når man kommer, da en fortællende omviser er påkrævet for overhovedet at komme rundt i huset. Og ingen kaffe bagefter…\nDet påpeges yderligere i artiklen at begrebet magt, og magtens udøvere, er en væsentligt del af museumsverdenen. Som eksempel nævnes, at det moderne museum (fra ca. slutningen af 1700-tallet og frem) tydeligvis var en måde, hvorpå magthaverne i de enkelte lande har ønsket at inddrage folket i staten og dens førelse på. ”Det moderne museum skulle dermed være med til at skabe selvbevidsthed blandt de mennesker, der tidligere havde været undersåtter og almue, men, som allerede nogle af de enevældige herskere rundt om i Europa, ønskede at inddrage mere følelsesmæssigt i staten og på den måde omdanne til ét folk… Behovet for at skabe en kollektiv (selv) bevidsthed blev endnu mere forstærket, da folket ikke længere blot nøjedes med at slutte op om magten, men de fleste steder også overtog den. Folket måtte have et fælles stamtræ, og det nationale museum blev en væsentlig del af det projekt..”\nI dag forekommer magten og museet også at være to inter-afhængige størrelser, men det går nok mere på, at museerne skal leve op til visse krav for at få adgang til tilstrækkelige (forsknings)bevilliger…\nAt samle folket til ét, udgør vist heller ikke ligefrem Medicin Museions primære formål, men vi ønsker til gengæld, så vidt jeg kunne konkludere på mødet, at være et slags samlingssted for en fælles refleksion over kroppen i fortid, nutid og fremtid.\nSidst men ikke mindst synes jeg også, vi skal bestræbe os på at arbejde os henimod et helt andet mål. I artiklen ”Nutidige Templer” fremhæves Louisiana nemlig som stedet, hvor man tager hen med sin nye kæreste ”når man er på vej ind i et alvorligt parforhold”. Det burde imidlertid være her, såfremt museumsbesøget vitterligt indikerer, at man nu er ved at indstille sig på at gå gennem livet sammen, indtil døden skiller…


Danske Beredskaber: Genovervej myndighedsansvaret - Danske Beredskaber\nDanske Beredskaber: Genovervej myndighedsansvaret\nI den seneste tid er brandsikkerhed blevet et glohedt emne, der tager meget fokus hos politikere, i beredskaberne og i medierne. Emnet er i særdeleshed blusset op efter den tragiske brand på det østjyske plejehjem Farsøhthus, hvor flere beboere desværre omkom.\nDerfor udsendte transport-, bolig- og bygningsminister Ole Birk Olesen et hyrdebrev til landets kommuner, hvori han indskærpede, at brandsikkerheden skulle tjekkes, så en lignende situation kunne undgås i fremtiden.\nI forlængelse heraf sendte Danske Beredskaber et åbent brev til ministeren, hvor Danske Beredskaber opfordrede til at kigge på, om de kommunale beredskaber kunne blive myndighed på området.\nNu er der så kommet svar på brevet, og desværre affærdiger transport-, bolig- og bygningsminister Ole Birk Olesen, at de kommunale beredskaber skal have mulighed for at være myndighed.\nDette sker blandt andet med henvisning til, at der på Farsøhthus var blevet givet en dispensation for, at det ikke var nødvendigt med sprinkleranlæg på stedet. En dispensation, der var givet i 1997 af det daværende brandvæsen i området.\nDet er dog uden for sammenligning, da dispensationen er blevet givet på et helt andet grundlag og i en helt anden tid end i dag:\n”Siden 1997 er der sket enormt mange ting. En stor kommunalreform og en sammenlægning af beredskaberne til de store beredskabsenheder, vi kender i dag, er bare et par af de reformer, der har haft stor betydning for beredskabet. Det er altså en helt anden virkelighed i dag, og det er ærgerligt, at ministeren ikke tager højde for det”, siger formand for Danske Beredskaber, Jarl Vagn Hansen, der blandt andet fremhæver robustheden af de nye beredskabsenheder, der er uafhængige af kommunen:\n”Tidligere var man heldig, hvis man havde en brandinspektør i hver enkelt lille kommune, der så skulle varetage alt fra brandsyn til sagsbehandling. I dag har vi langt større enheder med flere specialister, der hver især er med til at løfte kompetencerne i de enkelte kommuner”.\nEt svigt fra ministeren\nDerfor håber Jarl Vagn Hansen og Danske Beredskaber da også, at ministeren vil genoverveje sin tilgang til området.\n”Hvis man går lige så højt op i brandsikkerhed, som vi gør, så bør man genoverveje, om beredskaberne skal have myndighedsansvar på området. Problemet går jo ikke væk, når man aktivt vælger at lade være med at lytte til dem, der har viden, kompetencer og erfaringer på området”, siger Jarl Vagn Hansen, der desuden er beredskabsdirektør i Trekantområdets Brandvæsen.\nSelvom de kommunale beredskaber dermed ikke ser ud til at få myndighedsansvar på området, så har alle 24 beredskabsenheder alligevel meldt sig på banen for at hjælpe de respektive ejerkommuner på området med viden og konsulentbistand. Hvordan hjælpen udformer sig, afhænger dog af lokale forhold.\nDer er dog en klar forskel på, om beredskaberne tilbyder deres hjælp til ejerkommunerne, eller om de får myndighedsansvaret, siger Jarl Vagn Hansen:\n”Det er jo helt frivilligt, om kommunerne vil bruge os i de her sammenhænge, og derfor kan jeg godt frygte, at det bliver glemt, når det skal gå hurtigt ude i kommunerne, der i forvejen har meget at se til”, siger han, der mener, at ministeren har svigtet borgerne.\nFor som det er i dag, kan beredskaberne på et brandsyn ikke påpege bygningsændringer, for at fremme sikkerheden.\n”Ministeren har blankt valgt at affærdige vores forslag, og det er beklageligt. Men så må ministeren også påtage sig ansvaret, når man ikke spørger den faglige ekspertise”, afslutter han.\nDanske Beredskaber opfordrer: Gør røgalarmer lovpligtige\n01. december 2015 Læs mere


PressReader - BT: 2016-06-26 - Verdens ondeste bokser\nVerdens ondeste bokser\n50 I MORGEN Engang var han den mest frygtede person, nogen kunne stå overfor i en boksering. Faktisk så frygtet, at flere af hans store, staerke modstandere på det naermeste blev stive, ubevaegelige og stod i ringen med angsten lysende ud af øjnene, mens de med koldsved på panden ventede på »godnatslaget«. Og så var Mike Tyson med sine kun 1,78 meter ikke saerligt stor at se på af en svaervaegtsbokser. Men hans vej op i boksesportens tungeste klasse gjorde ham til en legende. Skysports udnaevnte ham til den mest frygtede mand i en boksering, og Tyson var kun 20 år, da han som den yngste nogensinde kunne kalde sig verdensmester i svaervaegt. Og mange kaldte ham verdens ondeste mand.\nHans vej op var imponerende. I de første 19 professionelle kampe i karrieren slog han modstanderen ud, og i 12 af kampene skete det allerede i 1. omgang. I boksning findes en raekke forskellige forbund, der har hver sin verdensmester, men Tyson formåede at vinde titlen i alle forbundene.\nTyson boksede 37 kampe, hvor han vandt, og helt uventet skete det, der måtte ske på et tidspunkt. Den frygtede svaervaegter skulle forsvare sin titel mod Buster Douglas i Tokyo i 1990. Han var ikke usårlig Tyson-lejren så ikke Buster Douglas som en mand, der kunne stille noget op mod Tyson. Sådan så eksperter også på det, og der var kun et af Las Vegas-spillebureauerne, der overhovedet tog imod vaeddemål på kampen. Her ville man få pengene 42 gange igen, hvis Buster Douglas vandt.\nMåske var Mike Tyson heller ikke i den allerbedste form. Buster Douglas overtog mere eller mindre kampen fra start. Han holdt med sin laengere raekkevidde Tyson og hans frygtede slag på afstand. Tyson forsøgte at afgøre kampen, som han plejede, med et enkelt slag, men kun i 8. runde lykkedes det naesten. Buster Douglas måtte tage taelling, men kom op igen, mens Tyson blev talt ud i 10. runde efter en raekke hårde traeffere. Pludselig så bokseverdenen, at Mike Tyson ikke var usårlig.\nKarrieren havde toppet, og nedturen begyndte. I bokseringen tabte han først til Evander Holyfield, og i deres returmatch blev Tyson diskvalificeret for i stor frustration at bide et stykke af modstanderens øre af. Hustruvold og voldtaegt Privat havde der også vaeret problemer. Han begik hustruvold mod Robin Givens, der var en kendt skuespiller. Hun fortalte i et tv-interview, hvor forfaerdeligt det var at vaere gift med ham. Bagefter fik hun bank.\nEndnu vaerre gik det senere, hvor han voldtog en kvinde. Mike Tyson var i opløsning og misbrugte stoffer. Alligevel boksede han videre og levede et liv i overhalingsbanen. Faktisk brugte han så mange penge, at selv om han havde tjent milliarder af kroner i bokseringen, gik han i 2003 konkurs. Han brugte langt flere penge, end der kom i kassen.\nHan blev også dømt for kokainkørsel, men endte alligevel med at rejse sig. Han boksede endnu et par kampe i karrierens efterår, blandt andet mod danske Brian Nielsen, men det var slut med de helt store kampe, og de sidste to i 2004 og 2005 tabte han. Tyson har fået en diagnose, der lyder på manio-depressiv.\nMike Tyson, der var ubehagelig både indenfor og udenfor ringen, har gennem årene haft en hobby, som man ikke ville tiltro ham. Han holder duer, faktisk havde han 300 styk på et tidspunkt.\nHan har vaeret gift tre gange og har syv børn, hvoraf ét er død. I dag lever han ikke i sus og dus, men er afhaengig af hele tiden at tjene penge på sine optraedener. Og så er han gået aktivt ind i den amerikanske valgkamp med støtte til Donald Trump.


Engelskkundskaber erstatter skriftlig prøve i engelsk - Eforskolen\nDer er nu 423 aktive brugere på portalen\nEngelskkundskaber erstatter skriftlig prøve i engelsk\nPr. oktober 2014 omfatter prøveforløbet til Politiuddannelsen ikke længere en skriftlig prøve i engelsk.\n25 oktober 2014|Politiportalen\nPr. oktober 2014 omfatter prøveforløbet til Politiuddannelsen ikke længere en skriftlig prøve i engelsk. I stedet indfører vi et fast krav om, at du som udgangspunkt skal have mindst 4 i mundtligt engelsk på gymnasialt niveau B. Karakteren 02 kan accepteres, hvis du kan dokumentere, at du siden har udviklet dine engelskkundskaber, fx gennem yderligere uddannelse eller længere ophold i udlandet.\n20 % rabataftale\n20 december 2013 - Politiportalen har indgået en rabataftale med HeroGear.dk HeroGear.dk er full line dealer af 5.11 tactical produkter. Som medlem af Politiportalen får du nu den enestående mulighed for at handle på...\nKlar til iOS 7\n06 oktober 2013 - POLITIPORTALEN.dk kan nu anvendes på de nyeste smartphones herunder iPhones og Android telefoner. Videoer kan streames direkte på telefoner og tablets. Dette betyder, at du kan tage...\n01 oktober 2013 - Vi har udgivet flere nye opgavesæt i engelsk. Vi har i denne omgang valgt at udgive følgende: 4 nye "english comprehensions: - Danmark 9. April 1940- New Terrorism Case....- King of...\nVíser 10 til 12 af 47\n‹‹‹ ‹‹ Side 3 Side 4 Side 5 Side 6 ›› ›››


PLAYMOBIL ® CITY ACTION RC konstruktionskran med komponent - pinkorblue.dk\nPLAYMOBIL ® CITY ACTION RC konstruktionskran med komponent\nFlere produkter fra Playmobil Flere Køretøjer med fjernbetjening\nArt. nr.: A294008\nKranen kan bruges til at placere komponenter i komponenten. Med fastgørelsesdel til krogen, til løft af varer i posen.\nTal: 1 kranfører, 1 arkitekt\nKøretøj: 1 konstruktionskran\nTilbehør: 1 stige, 1 bunddel, 2 sidedele, 3 tagrenderelementer, 2 krankrogsfastgørelser, 1 tagrendeføring, 1 maskeboks med palle, 1 værktøjskasse, 3 værktøjer, 2 konstruktionshjelme, 5 byggesten\nIkke egnet til børn under tre år af alder. Indeholder små dele, der kan sluges. Fare for kvælning!\nÆndringsforslag til artikel A294008


Problemer med din varmepumpe? | Klimadan\nHjem — Problemer med din varmepumpe?\nHar du problemer med din varmepumpe og har du brug for hjælp? Herunder kan du læse om de mest gængse typer fejlmeldinger fra din varmepumpe og hvordan du afhjælper dem. Hvis dit problem ikke er beskrevet herunder eller hvis fejlen ikke kan afhjælpes, kan du ringe til vores support på Tel.: 9627 7070 – tryk 1 for service.\nOBS – Hvis du har et akut problem med din varmepumpe uden for vores normale telefontider, bedes du kontakte vagttelefonen – Vær opmærksom på at opkald til vagttelefonen debiteres, hvis serviceaftale ikke forefindes.\nHar du behov for indstillinger og opsætninger til din varmepumpe, kan du se guides på dette link


TronTveit Dry Styling Shampoo 75 ml (U)\nhttps://nicehair.dk/trontveit-dry-styling-shampoo-75-ml.html 59517 TronTveit Dry Styling Shampoo 75 ml (U) //cdn.nicehair.dk/products/59517/trontveit-dry-styling-shampoo-75-ml-1.jpg //cdn.nicehair.dk/products/59517/thumbnails/trontveit-dry-styling-shampoo-75-ml-1.jpg 39.00 0 DKK OutOfStock Mærker/TronTveit Hårpleje/Øvrige/Tørshampoo Tilbud/Rejsestørrelser Tilbud Hårpleje/Øvrige/Rejsestørrelser Tilbud/Lagersalg 0 TronTveit Attitude Dirty Angel er en fantastisk tørshampoo med stylingeffekt. Sprayen absorberer straks overskydende fedt og olie fra hovedbunden og efterlader håret friskt og fyldigt. Perfekt at have med i tasken eller på rejsen. TronTveit Attitude Dirty Angel er meget drøj i brug, og kan bruges af alle hårtyper der ønsker en opfriskning mellem hårvaskene. Fordele: - Absobere overskydende fedt og olie fra hovedbunden - Frisker håret op imellem hårvaskene - Giver fornyet fylde og friskhed i håret - Til alle hårtyper Anvendelse: - Sprayes i tørt hår ved hovedbunden - Masseres godt ind - Red håret igennem 59.00 TronTveit 2015-10-13 3\nTronTveit Dry Stylin...\nTronTveit Attitude Dirty Angel er en fantastisk tørshampoo med stylingeffekt. Sprayen absorberer straks overskydende fedt og olie fra hovedbunden og efterlader håret friskt og fyldigt. Perfekt at have med i tasken eller på rejsen. TronTveit Attitude Dirty Angel er meget drøj i brug, og kan bruges af alle hårtyper der ønsker en opfriskning mellem hårvaskene.\nAbsobere overskydende fedt og olie fra hovedbunden\nFrisker håret op imellem hårvaskene\nGiver fornyet fylde og friskhed i håret\nSprayes i tørt hår ved hovedbunden\nMasseres godt ind


Mohammad "Jacob" El-Ali anholdt på grænsen til Tyrkiet - Syrienblog\nMohammad “Jacob” El-Ali anholdt på grænsen til Tyrkiet\nSyrienblog | 10. januar 2020 | Danskere i Syrien | 8 kommentarer\nDen danske statsborger Mohammad “Jacob” El-Ali (født 1990) er i går anholdt af tyrkisk politi ved grænsen mellem Tyrkiet og Syrien. Tyrkiet havde angiveligt fået efterretninger om, at han ville krydse grænsen, hvorfor de stod klar til at anholde ham.\nMohammad “Jacob” El-Ali er et berygtet medlem af ISIL. Han rejste fra Danmark den 2. september 2013. Det har tidligere været fremme, hvordan Mohammad El-Ali i 2014 stolt poserede på en plads i IS-hovedstaden Raqqah ved siden af afhuggede hoveder for ISIL.\nSiden har han været efterlyst af Interpol, indtil han i går blev anholdt på grænsen til Tyrkiet.\nHan er en nær ven af terrorist Enes Ciftci.\nEfter den tyrkiske anholdelse af den danske statsborger, kan vi allerede nu begynde at tælle ned til, hvornår han lander i Kastrup for at leve resten af sit liv i Danmark på dansk pension. Du betaler.\nHan har oprindeligt palæstinensisk-libanesisk baggrund og er opvokset på Gildbrovej i Ishøj. Af uransagelige årsager har 90 mandater i Folketinget givet ham indfødsret ved lov. Han er kronisk syg og har fået mindst fire børn med en syrisk kone hos Islamisk Stat. Det er et spørgsmål om tid for, hvornår danske skatteydere forsørger hele den nye familie i Danmark.\nI Danmark tæller familien allerede bl.a. Suheil Ahmad El-Ali, Gildbrovej 6, 1, 2635 Ishøj med mobilnumrene 22525652 og 31364058, Belal Suheil El-Ali, Østergården 29, 2. mf. Ishøj, Ghassan El-Ali, Vildtbanestien 12, 1. th. Ishøj med mobilnummer 30220220, Mohamad Ghassan El-Ali, Ågården 64, st.tv, Ishøj med mobilnummer 21492404, Omar Suheil El-Ali, Ågården 10, 1. th. Ishøj med mobilnummer 60185927. Alle falsk dansk indfødsret ved Folketingets lov.\nBemærk at “Jacob” er et dæknavn han har taget efterfølgende, for at hvidvaske sig selv hos dansk MSM, der gerne ynder at kalde ham “danske Jacob”. Han er født med navnet Mohammad El-Ali.\nFordi han er dansk statsborger, er samtlige fire børn fra Islamisk Stat også blevet danske statsborgere, der skal leve deres liv i Danmark – som den åbne legeplads, det er.\nDer er sandelig gået inflation i danske pas og snart vil toiletpapir have en højere værdi og mel og sukker en højere kilopris. Forældede statsløsekonventioner er meget vigtige. Hvad mener du?\nTyrkiet er nok meget enige i, at han er dansker. End ikke Erdogan vil have ham.\nLossepladsen Danmark står klar med åbne arme og pas. Du betaler.\n“Danske Jacob” (jf. +90 Folketingsmandater og dansk MSM) føres væk af tyrkiske MIT-agenter.\n(Nedenstående opdateret søndag den 12. januar 2020 kl. 17.00)\nDansk MSM har nu fundet historien og helt som forventet givet den en kærlig omgang.\nWhitewashing af Mohammad El-Ali hos junkmedierne Berlingske, Ekstrabladet og DR.\nDanmark\t 11. januar 2020 Svar\nMichael Nielsen\t 11. januar 2020 Svar\nJeg har først nu hørt om jeres blog, via Snaphanen. En af de to artikler om Steen Raaschou sag, nævnte jeres blog.\nVed i om der findes danske hjemmesider, hvor løsningsmodeller, til at få berigerne ud, på en fredelig måde eksisterer?\nSyrienblog\t 11. januar 2020 Svar\nTror ikke 1.200.000 fremmede der i gennemsnit er tre gange så voldelige som etniske danskere rejser frivilligt hjem, før den dag Yemen har højere offentlige ydelser end Danmark og der er to torsdage på en uge. Den fredelige løsning du taler om, fandtes muligvis indtil 1990-95. I dag, 30 år senere, er respekten for danskernes ret til Danmark for længst væk og de fremmede har fået ejerfornemmelser. Disse ejerfornemmelser bliver i stor stil opbakket af Folketingets massive indfødsretsmeddelelser og domstolenes omfattende ikke-udvisninger (under 4% af alle dømte fremmede kriminelle og deres efterkommere bliver de facto udvist). Spørgsmålet nu er kun hvornår og hvor blodigt det bliver – ikke om det bliver blodigt.\nCarsten\t 12. januar 2020 Svar\nUtrolig at landsforræder ikke bliver skudt.\nDet gjorde man efter WW2.\nLisbeth\t 12. januar 2020 Svar\nHelle Baldersbæk udtaler og jeg er tilbøjelig til at give hende ret:\nIslam er en politisk ideologi, der sejler under religiøst bekvemmelighedsflag.\nMichael Nielsen\t 12. januar 2020 Svar\nTak for svaret Syrienblog. Jeg håber ikke at i har ret.\nSyrienblog\t 12. januar 2020 Svar\nDansk MSM har endelig skrevet historien efter 48 timer og denne artikel er nu opdateret med eksempler på junkmediernes ynkelige whitewashing af IS-terroristen Mohammad El-Ali, som de helt som forventet – grinagtigt – betegner “Danske Jacob” i store forsiderubrikker. Ren underholdning.\nPolitiet får muligvis travlt med at ransage i den kommende tid, nu hvor vi har bragt et ucensureret billede af IS-terroristen Mohammad og dennes ofre.\nDirekte link til evt. efterforskere:


lys og regnbuer | Ilse Aranti – For enden af regnbuen…\n← glimt fra en torsdag\nlys og regnbuer\nUdgivet den 18. november 2015 by ilsearanti\nEfter nogle dage med besøg er jeg igen tilbage i aleneheden og det stille liv.\nBesøget bragte længe ventet forbedret lys i mit skriverum. En af mine håndlavede lampeskærme lavet af kyllingetråd og håndlavet papir er kommet op at hænge med en kraftig pære i, så rummet kan blive fint og rart oplyst. Meget passende nu hvor dagene bliver så korte.\nLigesom de fleste andre dage cyklede jeg i dag med Tilda i kurven bagpå ud til havet, hvor vi gik en lang tur. Mørke regnfyldte skyer drev hen over himlen og dryppede lidt af og til, solen skinnede indimellem, og der kom den flotteste regnbue på himlen. For enden af regnbuen var Samsø. 🙂\nRegnbuen var hel og indimellem dobbelt og havde den ene ende på øen og den anden i havet.\nEfter flere dages besøg, samtale og samvær er der opstået et tomrum i stilheden. Et tomrum som jeg ved vil forsvinde, efterhånden som jeg lander i min egen rytme og hverdag igen.


ENGELSK SETTER HVALPE, HVORDAN MAN VæLGER OG KøBER, FODRING OG UDDANNELSE - UDDANNELSE - 2021\nDet er bedre at erhverve en engelsk setter hvalp ved 2 måneders alder, når det allerede er let at få det op og lære det at bo i en ny familie. At erhverve en hvalp i en tidlig alder kan føre til problemer, da barnet endnu ikke er tilstrækkeligt udviklet.\nDet er vigtigt at huske, at modermælk i denne ømte alder er nødvendig til normal fordøjelse af de første portioner af fast mad, og at hvalpen uden den kan have enteritis og diarré.\nEfter at have besluttet at købe en hvalp til en hvalp, spørger en person ikke sjældent spørgsmålet: "hvilket køn bør jeg foretrække, mand eller kvinde?" På denne konto skal det siges, at tæver er mere lydige, kærlige og modne tidligere. Dog kan de ikke bruges til jagt to gange om året i tolv dage, det vil sige i perioder med østrus. Mand til gengæld mere varig og er i form hele året rundt. Det er dog mere spændende og er generelt ikke så lydigt.\nFoder din hvalp ofte og lidt efter lidt for at undgå fordøjelsesbesvær. Fra 2 måneder skal hvalp spise 3 gange om dagen. Samtidig skal en af måltiderne kun bestå af mælk. Til træning i en hund af jagtkvaliteter bruges der egnede øvelser, der lærer hunden at handle under jagtforholdene foran jægeren.\nBagning af en engelsk setter hvalp\nHunden er opdrættet i de første måneder af sit liv. Af samme seriøse træning kan kun begynde i voksenalderen. Fra 4 måneders alderen kan du sætte på et hvalpelyd men holdbar krave. Efter et par dage begynder du at lære ham at gå i snor. De første par gange har han følt at noget holder ham, hvalpen vil forsøge at frigøre sig selv, gøre spring eller bare nægte at gå videre. I dette tilfælde være tålmodig, og uden at ty til uhøflighed, ring og pet hvalpen, og han vil straks roe sig ned.\nSelvfølgelig bør du vælge et stille og fredeligt sted for disse første øvelser, og først senere kan du begynde at vænne ham til støj og fremmede. Hvad angår montering, anvendes den enkleste metode her. Til at begynde, lagre op med en kludkugle eller et cylindrisk objekt med en blød overflade. Lad hvalpene snuse objektet, og smæk det derefter et par meter foran dig.\nDet er muligt at den engelske setter hvalp løber efter ham første gang og forsøger at bringe den til dig. Hvis dette ikke sker, skal du ikke scalpe hvalpen, men det er bedre at gentage øvelsen nogle gange, men så det ikke borer ham. Glem ikke at valpen er det samme barn. Han elsker at spille og fejle. Forlang ikke for meget af ham. Vent, indtil hvalpen bliver mere moden.\nSe videoen: Engelsk setter valper 5 uker (Juni 2021).


Pik I Fissen Jammerbugt / Danmark Dating\nMind dig selv, uploade en god og temmelig meget lidt tid til at betaler mod checken, mener, at et sikkert meget på sig selv, et dejligt foto, der vil vise dig i din. Samleje i skeden betyder ofte sex, hvor noget, fx en tunge, fingre, dildo, pik eller andet føres ind i skeden. Pik Og Fisse Varde de kan gøre dette, når Gud førte dem sammen. at gaveideer til ham jammerbugt online daters synes, det er et Pik Og Fisse Varde trick....\nAfspil pornofilmen: Fræk lille godte sutter pik på en fyr til han kommer. Herpes og kønsvorter kan være på eller omkring kønsorganer og endetarmsåbningen , og det smitter ved kontakt. Da han var færdig, skyllede han hænderne og fortsatte derefter med mellemkødet for til sidst bagfra at stikke tommelfingeren ind i pigernes fisse. Mette bøjede sig rundt om Jesper, og fortsatte med at slikke hans nosser.\nVibrerende erektion ring Copenhagen. Dårlig fisse pige Jammerbugt. Stillingerne kan bruges af to piger eller en dreng og en pige, der har sex sammen. Læsernes kommentarer til Ferie i Jammerbugten Del 1. Il y a des femmes qui correspondent à vos options choisis. Sexede unge sorte kvinder Vordingborg. Tilføj denne historie til min liste. Afspil pornofilmen: Fræk lille godte sutter pik på en fyr til han kommer.\nMens Jesper blandede tre nye drinks, sagde Mette: Kom - nu skal vi sole os" og idet samme lod hun både top og trusser falde og lagde sig på den ene solmadras, klappede med hånden på den anden, og smilede til Lise. Lise selv var en ganske pæn pige, men efter skilsmissen for et års tid siden havde hun mistet lidt af livslysten, og måske netop derfor havde Mette en dag, hvor de var kommet til at tale om sommerferie, inviteret hende til at tage med hende og Jesper til Blokhus. Sekunderne efter var det Mettes tur til at få en voldsom orgasme, og da pigernes orgasmer klingede af, trak han fingeren ud af fissen, og lagde hele hånden på begge pigers fisse og hen over deres klitoris. Hovedret ude - de Sexet video ny hot Varde.\nAuthor Lauralee Cortinas Posted on 06.11.2017 06.11.2017


Bladt tager 3.000 ton med ud på den tynde is\nVi skal ikke være begrænsningen i havvindens udvikling, konstaterer fundamentproducentens topchef om investering i at bygge monopæle, der er en halv gang større end de aktuelt største. Dog trædes der fortsat forsigtigt.\nFænomenet med at sammenligne vindmøller med ikoniske bygningsværker er en klassisk disciplin. Ikke mindst inden for havvind. Men hvor det normalt er møllernes størrelse, der sidestilles med Eiffeltårne, pariserhjul og skyskrabere, er turen nu kommet til den på alle måder mindre iøjnefaldende komponent; fundamenterne.\nDa Bladt i sidste uge annoncerede etableringen af ny produktion på Lindø var sammenligningen med Rundetårn. Nuvel, de kommende monopæle bliver tre gange så lange, men det er heller eller ikke det interessante mål. Det er derimod stålsøjlernes diameter, der med op til 15 meter bliver lige så brede som det københavnske vartegn – eller næsten vingelængden på verdens første havpark, Vindeby, for at holde den mere branchenært.


aros århus, Bureau i Aarhus – Bexdyie\naros århus, Bureau i Aarhus\nHos Aros Kommunikation er vores løsninger baseret på grundig indsigt. Vi laver kommunikationsstrategi, kampagner, PR og SoMe content – og er specialister i adfærdskampagner.\naros århus, Låsesmed Århus\nAros Låse ejes og drives af faglært låsesmed Peter Bjørn Rasmussen. Firmaet har siden 2013 ydet låseservice i hele Østjylland med udgangspunkt i Århus og de omkringliggende byer Trøjborg, Risskov, Åbyhøj, Lystrup, Skødstrup, Egå og Skæring.Firmaets størrelse og opbygning betyder, at du som kunde oplever tæt personlig service til fornuftige priser.\nAros Ren har siden 2012 leveret professionel rengøringsservice i Aarhus og omegn med en yderste kundetilfredshed. Vi er en fast lokal virksomhed, der arbejdere ude fra Aarhus. Vi er med vores erfaring, høj kvalitet og brug af det nyeste udstyr altid klar til at rengøre Jeres\nARoS er et kunstmuseum og et mentalt fitnesscenter. Et mødested mellem læring og kunst, hvor man kan træne hjernen, sætte ord på det man ser og opleve kunst – den store af slagsen. Et liv med kunst giver en dybde. Forskning viser, der er noget om snakken.\nFlere medlemmer spørger til status på projektet med etablering af åomløb om Årslev Engsø. Også Teknik og Miljø, Aarhus Kommune modtager henvendelser om det samme fra borgere. Derfor denne korte status om projektet. I september 2019 besluttede Aarhus Byråd énstemmigt, at ”Teknik og Miljø udarbejder et konkret forslag om et omløb om Årslev Engsø, som kan sikre en\nAros Mini MBA er lederuddannelsen for dig, der vil tage det næste skridt i din karriere! Du er typen, der ser fremad og tænker proaktivt. Du har et drive, og du har ambitioner – på dine egne vegne, Steen Hildebrandt er professor emeritus ved Aarhus Universitet,\nAros Forsikring har som mål at være familiens bedste forsikringsselskab. Vi værner om den personlige kontakt, hvilket betyder, at du altid har en fast kontaktperson. 2020 – Nærvær og hæderlighed Kontakt os. Viby Ringvej 4B, 8. 8260 Viby J. [email protected]\nOp til jul og påske samt i sommerperioden kan der være ændringer. Ring evt. og forhør nærmere. ’Samler Børsen’ er en fællesbetegnelse for Aarhus Antik og Aarhus Mønthandel.\naros århus, Kørekort Århus, køreskolen Aros, Holdstart hver dag\nKørekort i Århus hos Aros køreskole. Tag kørekort i Århus hos Aros køreskole, effektivt, billigt og hurtigt forløb. Aros køreskole Århus ligger centralt i centrum af Århus. Hos Aros køreskole Århus vil du altid få en seriøs, omhyggelig, personlig og relevant undervisning, som er til at forstå, og som giver dig de bedste muligheder for at lykkedes med dit kørekort forløb på en\naros Aarhus Opret Jobagent. Jobagenten er oprettet. Søgningen er nu tilmeldt din Jobagent. Du vil fremover modtage en mail når der kommer nye matchende jobannoncer, samt små, lejlighedsvise serviceoplysninger. Se dine Jobagenter. Filtrér din søgning. Område Storkøbenhavn 307.\nARoS er hverken svær at genkende eller svær at finde, da regnbuen er synlig fra store dele af Aarhus C. Kommer I derimod direkte til kunstmuseet med bil, så er det her adressen: Aros Allé 2 8000 Aarhus C. Herunder kan I finde et luksushus i Østjylland. Foto 2, copyright: Kim Wyon\nHjemmeside for Aros Skakklub – Aarhus ældste skakklub. Aros Skakklub kan tlbyde følgende i 2017/18: 19. sep. og 26 sep. og 3. okt. spilles 9 runder hurtigskak turnering (25 min.) over 3 aftener.\nAros Århus Kunstmuseum, Århus: Se anmeldelser fra reisende, artikler, bilder og gode tilbud for Aros Århus Kunstmuseum i Århus, Danmark på Tripadvisor.\nAarhus Kommune Aarhus Kommune Rådhuset Rådhuspladsen 2 8000 Aarhus C Tlf. 89 40 20 00 CVR-nummer: 55133018\nAROS Development tilbyder levering og opsætning af porebeton i hele landet. Vi udfører entrepriser inden for nybyggeri og renovering, og har hovedkontor i Aarhus. Høj service, professionalisme og ordentlighed er kerneværdier.


Programteori for. Det Sociale Indikatorprogram for botilbud til voksne med autisme spektrum forstyrrelse (SIP-autisme) - PDF\nDownload "Programteori for. Det Sociale Indikatorprogram for botilbud til voksne med autisme spektrum forstyrrelse (SIP-autisme)"\n1 Programteori for Det Sociale Indikatorprogram for botilbud til voksne med autisme spektrum forstyrrelse (SIP-autisme) Beskrivelse af design, formål og udviklingsproces September 2009 Center for Kvalitetsudvikling\n2 Det Sociale Indikatorprogram for botilbud til voksne med autisme spektrum forstyrrelse (SIP-autisme) Programteori - beskrivelse af design, formål og udviklingsproces 1. version 2009 Udarbejdet af Center for Kvalitetsudvikling Konsulent Lise Marie Udsen Center for Kvalitetsudvikling Region Midtjylland Olof Palmes Allé Århus N Tlf.: Center for Kvalitetsudvikling\n3 FORORD Dette papir beskriver det teoretiske og metodiske fundament bag udviklingen af SIP-autisme. Formålet med papiret er at beskrive designet i SIP-autisme samt lægge grundlaget for programmets igangsætning. Dette indebærer, at fokus vil være rettet mod programmets evalueringsmæssige grundlag, undersøgelsesområder (indikatorer), undersøgelsesdesign og programmets dataanalytiske potentiale. En stor tak skal rettes til arbejdsgruppen, der har ydet en meget stor og engageret indsats under udviklingsarbejdet. Arbejdsgruppen har således bidraget med deres faglige indsigt og erfaringer i forhold til at beskrive, hvilke mål og indsatser der arbejdes med på botilbuddene til personer med autisme spektrum forstyrrelse, og beredvilligt kommenteret på de forskellige versioner af skemaer og beskrivelser af mål og indsatser undervejs i udviklingsprocessen - og ikke mindst testet forskellige versioner af SIP ude på botilbuddene. Også tak til de eksterne konsulenter (cand.pæd.psych. Lene Metner, PsykologCentret; cand.scient.soc. Dorthe Hölck, Sopra; centerleder Jannik Beyer og projektleder og udviklingskonsulent Charlotte Holmer Jørgensen, Videnscenter for Autisme), der alle har bidraget med faglige input og sparring undervejs i udviklingsprocessen. Lise Marie Udsen, Sekretariatet for SIP September 2009\n4 INDHOLDSFORTEGNELSE PROGRAMTEORIENS OPBYGNING... 1 HVAD ER SIP?... 2 HVORFOR SIP?... 3 HVAD KAN SIP?... 3 EVALUERINGSTILGANG... 5 FASER I VIRKNINGSEVALUERING... 6 VOKSNE MED AUTISME SPEKTRUM FORSTYRRELSER... 7 AFGRÆNSNING AF MÅLGRUPPEN... 7 HVAD KARAKTERISERER MÅLGRUPPEN?... 8 DEN PÆDAGOGISKE INDSATS I FORHOLD TIL PERSONER MED AUTISME SPEKTRUM FORSTYRRELSE HVILKE TILBUD HAR DELTAGET I UDVIKLINGSFASEN? EVALUERINGENS FOKUS FORMÅLET MED INDSATSEN PÅ BOTILBUDDENE EVALUERINGSSPØRGSMÅL ANVENDELSE AF LIVSKVALITET SOM SERVICEMÅL HVAD ER LIVSKVALITET? BAGGRUND FOR VALG AF REDSKAB TIL AT MÅLE LIVSKVALITET BESKRIVELSE AF LIVSKVALITETSREDSKABET QUALITY OF LIFE PROFILE PROGRAMTEORI INDIKATORER STRUKTURINDIKATORER PROCESINDIKATORER RESULTATINDIKATORER UDFORDRINGER VED BRUG AF LIVSKVALITET SOM RESULTATMÅL UNDERSØGELSESDESIGN KVANTITATIV STRATEGI: SPØRGESKEMAER Botilbudsskema Baggrundsskema Indsatsskema Livskvalitetsskema Statistisk analyse KVALITATIV STRATEGI: AUDITS LITTERATURLISTE BILAG BILAG A: BAGGRUNDSSKEMA BILAG B: INDSATSSKEMA BILAG C: LIVSKVALITETSSKEMA BILAG D: VALIDERING AF LIVSKVALITETSREDSKAB... 46\n5 PROGRAMTEORIENS OPBYGNING Her gives en kort læsevejledning til dette papir. For en grundlæggende introduktion til SIP anbefales det at læse papiret i sin helhed, mens læsere, der alene er interesseret i design og indhold af SIP-autisme, med fordel kan starte læsningen i afsnittet vedrørende Evalueringens fokus. I afsnittet Hvad er SIP gives en kort oversigt over alle De Sociale Indikatorprogrammer på det sociale område. I afsnittet Hvorfor SIP præsenteres de generelle tanker bag SIP, og formålet med at udvikle et indikatorprogram beskrives. I afsnittet Evalueringstilgang introduceres fundamentet bag udviklingsarbejdet i SIP-autisme, der tager afsæt i principperne i virkningsevaluering. Herefter introduceres målgruppen for programmet, som er voksne med en gennemgribende udviklingsforstyrrelse inden for autisme spektret, og spændvidden i problematikkerne inden for målgruppen illustreres. I afsnittet Evalueringens fokus diskuteres formålet med botilbuddenes arbejde, og der opstilles et overordnet mål for indsatsen, som udgør fokus for evalueringen. Det overordnede mål for indsatsen diskuteres i lyset af den heterogene målgruppe, som indgår i SIP-autisme. I afsnittet Programteori bliver den fælles udviklingsproces af programteorien for SIP-autisme gennemgået. I afsnittene vedrørende indikatorer; henholdsvis Strukturindikatorer, Procesindikatorer og Resultatindikatorer præsenteres de indikatorer, der er udvalgt i SIPautisme. I afsnittet Undersøgelsesdesign præsenteres den endelige udformning og undersøgelsesdesign for SIP-autisme. De Sociale Indikatorprogrammer 1\n6 HVAD ER SIP? De Sociale Indikatorprogrammer (SIP) er en række dokumentationsværktøjer, der er målrettet botilbud på det sociale område for voksne med handicap, voksne med sindslidelser, samt anbringelsessteder for unge. Programmerne er udviklet specifikt til forskellige målgrupper og inkluderer på nuværende tidspunkt følgende typer sociale tilbud: De Sociale Indikatorprogrammer for voksne (SIP-voksne) Botilbud for personer med erhvervet hjerneskade Botilbud for personer med autisme spektrum forstyrrelse Botilbud for personer med psykisk udviklingshæmning Botilbud for personer med komplekse sindslidelser De Sociale Indikatorprogrammer for unge (SIP-unge): Sikrede døgninstitutioner Åbne døgninstitutioner og opholdssteder for unge, herunder et særligt program i Norge Specialiserede åbne døgninstitutioner og opholdssteder for unge med psykiske eller psykiatriske problemstillinger Center for Kvalitetsudvikling fungerer som nationalt sekretariat for SIP i Danmark. Dansk kvalitetsmodel på det sociale område og SIP SIP er et selvstændigt kvalitetsudviklings- og dokumentationsredskab, men SIP kan også ses i sammenhæng med Dansk kvalitetsmodel på det sociale område. Kvalitetsmodellen består indtil videre af seks standarder, der omhandler arbejdsprocesser i forhold til den faglige og den organisatoriske del af arbejdet på botilbud. Mens SIP måler på resultatet af den faglige indsats på brugerniveau, måler kvalitetsmodellen på, om bestemte arbejdsprocesser er implementerede og systematiserede på botilbuddet. SIP kan således bruges til at vurdere, om arbejdet med kvalitetsmodellens standarder bidrager til en øget kvalitet i botilbuddenes kerneydelse - herunder vurdere resultaterne af indsatsen på botilbuddene og iagttage om indsatserne fører til en forbedret livssituation for den enkelte borger. 2 De Sociale Indikatorprogrammer\n7 HVORFOR SIP? Formålet med SIP er at pege på, hvor botilbuddenes arbejde fungerer godt, og hvor det kan blive bedre. Samtidig er det hensigten at få mere viden om, hvordan den enkelte borger har det på de midlertidige eller længerevarende botilbud, og hvordan det går dem, den tid de bor der. Der findes i dag ikke særlig meget dokumenteret viden om, hvad der virker i det sociale arbejde. Selvom den enkelte medarbejder i praksis kan have en god forståelse af, hvad der virker over for de borgere, han eller hun tilbringer tid sammen med, deles denne viden kun sjældent med en bredere kreds. Derfor sker det ofte, at gode resultater og erfaringer med, hvordan man opnår dem ikke spredes til andre, som kan have gavn af denne viden. SIP kan muliggøre dette. Det er grundtanken i SIP, at dokumentationen af socialt arbejde skal være relevant for botilbuddene både på kort og lang sigt. Dokumentationen skal således omsættes i handling og læring. Derfor er det vigtigt at indsamle dokumentation om vilkårene for det enkelte botilbuds arbejde, indholdet i botilbuddets indsatser over for den enkelte borger og borgerens livssituation og udvikling under opholdet på botilbuddet. Hvis gode resultater skal inspirere andre, er viden om, hvordan resultaterne er opnået en nødvendighed. Dokumentationen i SIP indsamles gennem en række spørgeskemaer om borgerens situation og udvikling både til borgeren selv og til medarbejdere på botilbuddet. Skemaerne besvares regelmæssigt, så længe borgeren bor på botilbuddet, så det bliver muligt at følge borgerens forløb og den sociale indsats, borgeren har modtaget. Den indsamlede dokumentation bliver løbende (en gang årligt) fortolket og diskuteret af ledere og medarbejdere på tværs af botilbuddene gennem såkaldte auditforløb. Auditforløbene er en systematisk drøftelse blandt fagfolk fra botilbuddene. Med audit bliver svarene fra spørgeskemaerne sat ind i en socialfaglig ramme, så de bliver mere relevante og nyttige for botilbuddenes praktiske arbejde. Hvad kan SIP? Det er et kendt fænomen, at evalueringer alt for sjældent omsættes til øget kvalitet i praksis. Ofte fokuserer evalueringer ensidigt på udvalgte resultater af det sociale arbejde og ikke på, hvordan resultaterne er opnået. Dette gør det vanskeligt for fagfolk at lære af evalueringerne. Med sit fokus på at beskrive indsatser og processer bag de opnåede resultater tilbyder SIP mulighed for, at dokumentationen kan omsættes til faglig udvikling og læring. Læring og kvalitetsudvikling Ved hjælp af den kvalitative auditmetode gør SIP det muligt at kombinere de kvantitative evalueringsanalyser med fagfolks erfaringer og viden fra praksis. Her skabes der rammer for faglig refleksion og dialog blandt fagfolk. Denne kombination af De Sociale Indikatorprogrammer 3\n8 kvantitativ og kvalitativ metode skaber mere præcise og detaljerede beskrivelser af eksempler på god praksis. Dette øger mulighederne for at udbrede de gode eksempler til andre relevante botilbud. Ledelsesinformation I ledelsesmæssig sammenhæng kan SIP bruges til at give samlet viden om borgerens forløb på botilbuddet. SIP kan således bruges til at skaffe viden om, hvilke forløb hver borger på botilbuddet gennemgår i løbet af opholdet og ikke mindst resultaterne heraf. Samtidig gør SIP det muligt at sammenligne den information med information om andre borgeres forløb på samme botilbud eller på tværs af botilbud inden for samme målgruppe. En ramme for systematik SIP udgør en ramme og en anledning til at bringe systematik ind i den sociale indsats ved at beskrive det, man gør, fremhæve indsatserne og følge dem over tid. SIP er ikke et redskab, der kan erstatte den faglige indsats. SIP kan heller ikke opfinde denne indsats, hvis den ikke findes i forvejen. Men SIP er et værktøj, der systematisk kan dokumentere de tiltag, man gør i den sociale praksis for at kunne skue tilbage på, hvad der virkede godt og mindre godt og dermed skue frem for at se på, hvor der er forbedringspotentiale og anledning til at ændre på praksis. Dermed har indsamlingen af viden om hvert enkelt borgerforløb en stor værdi for botilbuddene både i forhold til at planlægge og evaluere det konkrete arbejde. Opbygning af en evalueringskultur Over tid vil SIP kunne bidrage til opbygningen af en dokumentations- og evalueringskultur på botilbuddene, fordi SIP bl.a. giver mulighed for at eksperimentere med nye metoder og få resultaterne af dem dokumenteret. SIP kan ligeledes skabe rammerne for, at ledere og medarbejdere bliver bedre til at begrunde deres valg af metoder, også ud fra et vidensfundament. Ikke mindst muliggør SIP, at botilbuddene kan række ud over deres egne erfaringer i de valg, de træffer i det praktiske sociale arbejde, og supplere med inddragelse af viden fra hele praksisfeltet gennem audits og SIP-rapporten. Inddragelse af borgerens perspektiv I SIP er borgeren så vidt muligt med til at definere, hvad der er det gode resultat af indsatsen på botilbuddet, idet borgerens vurdering af egen situation inddrages som resultatdokumentation. Ud over at dokumentere det brugeroplevede resultat af den faglige indsats kan SIP hermed bidrage til at kvalificere den faglige indsats og samspillet mellem personale og borgere på botilbuddene. 4 De Sociale Indikatorprogrammer\n9 EVALUERINGSTILGANG SIP er baseret på principperne i virkningsevaluering (Peter Dahler-Larsen 2003). Virkningsevaluering tager afsæt i realistisk evaluering (Pawson og Tilley 1997; Kazi 2003) som er en evalueringstilgang, hvor sammenhængen mellem en indsats og dens virkninger anskues afhængigt af den konkrete kontekst, indsatsen udfolder sig i, eller hvem indsatsen udfoldes overfor. Evalueringstilgangen bygger derimod på antagelser om hvornår, under hvilke betingelser og for hvem en indsats virker. Antagelser som efterfølgende testes i forhold til virkeligheden. I virkningsevaluering har man en procesorienteret tilgang til kausalitet i modsætning til eksempelvis randomiserede, kontrollerede undersøgelser, der alene kan gøre rede for en statistisk regelmæssighed. Virkningsevaluering bygger således på en kvalificeret procesviden, det vil sige viden om kausalmekanismernes måde at fungere på. En kausalmekanisme kan f.eks. være en faglig indsats, der ydes på et botilbud over for en person med autisme spektrum forstyrrelse, og de hæmmende eller fremmende forhold, der påvirker virkningen af denne indsats. Hvordan kausalmekanismerne virker kan ikke forklares uden inddragelse af den kontekst, som mekanismerne udfoldes indenfor. Konteksten inkluderer ikke alene fysiske strukturer, men også de etablerede sociale og kulturelle systemer, som udgør en væsentlig del af forklaringen på, om en indsats virker eller ej. Tilstedeværelsen af det rigtige genoptræningsudstyr og veluddannet personale kan f.eks. være forhold, som har betydning for, hvorvidt en indsats over for en borger lykkes. Det centrale element i virkningsevaluering er således at undersøge, i hvilket omfang mekanismer og kontekster har betydning for indsatsens tilsigtede resultater hos borgerne. Det handler med andre ord om at beskrive, hvad der virker, for hvem og under hvilke betingelser. Inden for denne evalueringstilgang søger man således at forklare resultaterne af en indsats ved at identificere de underliggende kausalmekanismer, som genererer regularitet altså at beskrive, hvordan samspillet mellem mekanismer og kontekst har bevirket resultatet/outcome. Dette benævnes ofte context-mechanism-outcome figurationer. Virkningsevaluering indebærer, at der opstilles meget kontekstnære og komplekse kausalmodeller, som kan bidrage med udførlige anvisninger og anbefalinger i forhold til, hvad der er god praksis for eksempel i den faglige indsats på et botilbud (Dahler-Larsen 2003: 102). SIP sigter også mod at identificere den gode praksis på botilbuddene men opstiller dog ikke helt så komplekse og kontekstnære kausalmodeller. Det skyldes, at SIP ikke kun er rettet mod ét botilbud, men derimod adskillige botilbud, der, selvom de er orienteret mod den samme målgruppe, har mange forskellige lokale praksisformer. Det betyder, at der under udviklingen af SIP er blevet arbejdet med en mere overordnet og generel evalueringsmodel. Men da SIP ikke er et fastlåst statisk værktøj, men derimod kontinuerligt gennemlever de forskellige udviklingsfaser, der er en del af virkningsevalueringen, vil antagelserne om kontekst, indsatser og re- De Sociale Indikatorprogrammer 5\n10 sultater løbende blive mere og mere specifik og uddybet. Ligeledes vil denne kontinuerlige udviklingsproces i SIP betyde, at nye udviklingstiltag og nye indsatser på botilbuddene løbende inddrages og bliver en del af dokumentationen i SIP. Endelig vil den mere overordnede og generelle tilgang i SIP betyde, at der i højere grad også i udviklingsprocessen vil være en gensidig erfaringsudveksling på tværs af de botilbud, der deltager i udviklingsarbejdet. Faser i virkningsevaluering Processen i virkningsevalueringen er opdelt i adskillige arbejdsfaser. Første fase består i at opstille et evalueringsspørgsmål. Ifølge Dahler-Larsen skal evalueringsspørgsmålet indeholde en antagelse om sammenhængen mellem indsatsen og dens virkninger. Det betyder, at den overordnede og ønskværdige målsætning og den indsats, der antages at skulle bidrage til opfyldelsen af denne målsætning, både skal identificeres og afgrænses (Dahler-Larsen 2003: 53). Når evalueringsspørgsmålet er stillet, kan man begynde at uddybe denne sammenhæng, som fremgår af evalueringsspørgsmålet med begrundede forventninger og forslag til, hvordan indsatser, for eksempel på et botilbud, kan generere resultater inden for de givne vilkår og rammer (kontekster). Der er her tale om udviklingen af en interventionsmodel eller en programteori. Teorien kan basere sig på eksisterende forsknings- og evalueringslitteratur, politiske betænkninger, programmets faglige grundlag, praksisfolks og brugeres erfaringer m.m. (Dahler-Larsen 2003: 54). På baggrund af programteorien opstilles hypoteser om sammenhænge, som for eksempel vil fokusere på følgende spørgsmål: Hvilke ændringer eller resultater i borgerens situation vil den socialfaglige indsats bevirke? Hvilke baggrundsforhold og rammer indvirker herpå? Hypoteserne bliver opstillet som context-mehcanismoutcome udtryk (Pawson & Tilley 1997: 217; Dahler-Larsen 2003: 70pp). Når disse hypoteser er opstillet, udvælges de dataindsamlingsmetoder, der på bedst mulig vis kan realitetsteste de opstillede hypoteser. Virkningsevaluering lægger i den forbindelse vægt på at være metodepluralistisk og fremhæver ikke på forhånd en metode frem for en anden. På baggrund af de indsamlede data fra de hidtidige evalueringsanalyser fokuseres der på at gøre det mere specifikt, hvad der virker for hvem under hvilke betingelser. Efterfølgende må evalueringsarbejdet vende tilbage til programteorien, og det må vurderes, om grundlaget for denne må revideres eller videreudvikles. Dette kan i givet fald gøre det relevant at gennemgå evalueringens arbejdsfaser endnu en gang (Pawson & Tilley 1997; 218). Udviklingen af SIP har fulgt disse faser i virkningsevaluering; fra formulering af et evalueringsspørgsmål til uddybning af de forventede sammenhænge mellem indsatser og resultater. I afsnittene Evalueringens fokus og Programteori uddybes dette nærmere. 6 De Sociale Indikatorprogrammer\n11 VOKSNE MED AUTISME SPEKTRUM FORSTYR- RELSER I det følgende afsnit præsenteres målgruppen, der indgår i SIP-autisme, med henblik på at afgrænse, hvilke borgere der indgår i programmet. Afslutningsvis følger en oversigt over de tilbud, der har deltaget i arbejdet med at udvikle SIP-autisme med fokus på variationer i målgruppen de enkelte botilbud imellem. Botilbuddene er rettet mod den gruppe af borgere, der som følge af deres autisme spektrum forstyrrelse har brug for støtte døgnet rundt, fordi de ikke kan magte hverdagen på egen hånd. Borgerne på disse botilbud har således en betydelig og varigt nedsat psykisk funktionsevne. Afgrænsning af målgruppen Overordnet er målgruppen for SIP-autisme alle voksne med autisme spektrum forstyrrelser, der bor på længerevarende eller midlertidige botilbud. Denne målgruppe dækker over en gruppe af borgere med meget forskelligartede og ofte komplekse problematikker, der indebærer betydelige funktionsnedsættelser. Følgende skema giver et overblik over målgruppeafgræsningen: Inklusiv Personer med autisme spektrum forstyrrelser, der bor på et længerevarende eller midlertidigt botilbud (SEL 107 og 108, ABL 185b med støtte og hjælp i henhold til SEL 83-87) Eksklusiv Personer med autisme spektrum forstyrrelser, der er bosiddende i eget hjem, men benytter tilbud i form af fx støttecenter, beskæftigelses- aktivitets- eller samværstilbud. Voksne over 18 år Personer med tillægsdiagnoser såsom fx psykisk udviklingshæmning De Sociale Indikatorprogrammer 7\n12 Hvad karakteriserer målgruppen? Ordet autisme stammer fra det græske ord autos, der betyder selv. Og autisme henviser til en forstyrrelse på autisme spektret, hvormed der menes et spektrum af afvigelser med en fælles kerneproblematik (Nylander 2003: 5). Disse fælles kerneproblematikker beskrives i det følgende. Diagnoser på autisme spektret Autisme spektrum forstyrrelser hører til i gruppen af gennemgribende udviklingsforstyrrelser i ICD-10 1, der defineres som: En gruppe af lidelser karakteriseret ved kvalitative forstyrrelser af sociale samspil og kommunikationsmønstre samt ved et begrænset, stereotypt og repetetivt repertoire af interesser og aktiviteter. Forstyrrelserne er gennemgribende og præger individets udfoldelse i alle situationer. De forskellige diagnoser inden for autisme spektret deler sig overordnet i tre kategorier, men da der netop er tale om et spektrum vil det sige, at der ikke er knivskarpe skel mellem de forskellige diagnoser. Samtidig betyder det også, at der kan være stor forskel på, hvordan den pågældende autisme spektrum forstyrrelse kommer til udtryk hos den enkelte borger alt efter, hvor på spektret den pågældende befinder sig inden for den enkelte diagnose. De tre overordnede diagnoser inden for autisme spektrum forstyrrelserne er: Infantil autisme Infantil autisme karakteriseres ved mangelfuld udvikling af socialt samspil, af kommunikationsfærdigheder og ved begrænset, stereotypt repetitiv adfærd. Derudover beskriver ICD-10, at der kan forekomme specifikke fænomener som fobier, søvn- og spisevanskeligheder, raserianfald og selvdestruktiv adfærd. Atypisk autisme Atypisk autisme afviger ifølge ICD-10 fra infantil autisme ved senere begyndelsestidspunkt eller ved ikke at udvise forstyrrelser fra alle tre områder, der karakteriserer infantil autisme. Atypisk autisme ses ofte ved personer med dyb mental retardering. Aspergers syndrom Aspergers syndrom afviger ifølge ICD-10 fra infantil autisme på den måde, at der ikke forekommer en generel forsinkelse eller hæmning af den sproglige eller kognitive udvikling. Desuden kan denne form for forstyrrelse ofte være forbundet med motorisk klodsethed. Aspergers syndrom er den nyeste diagnose inden for autisme spektret. Og sammenlignet med diagnosekriterierne for højt fungerende personer med fx infantil autisme er der nogle gange uenighed om, hvorvidt de to diagnoser overhovedet 1 ICD-10 står for den tiende udgave af WHO s International Classification of Diseases. 8 De Sociale Indikatorprogrammer\n13 adskiller sig fra hinanden. Nogle opfordrer derfor til, at der ikke i dagligdagen skelnes mellem begreberne (fx Nylander 2003: 35), mens andre mener, at autisme og Aspergers syndrom kan opfattes som forskellige grader af den samme grundlæggende udviklingsforstyrrelse 2. I litteraturstudierne i forbindelse med SIP-autisme er det den opfattelse, vi oftest er stødt på. Men det faktum, at der endnu ikke er fuldkommen enighed om det, betyder bl.a., at der kan være forskel på, om personer med Aspergers syndrom definerer sig selv som en del af målgruppen personer med autisme spektrum forstyrrelser. Triadeproblemerne Fælles for diagnoser inden for autisme spektret er de såkaldte triadeproblemer, der er de grundlæggende forstyrrelser. De er beskrevet af Lorna Wing 3 på følgende måde (Wing 1993: 5-8; Nylander 2003:14): Begrænsning af evnen til gensidig social interaktion Begrænsning af evnen til gensidig kommunikation Begrænsning af adfærdsrepertoire, leg, fantasi og interesser Det er altså disse tre former for begrænsninger, der skal være tilstede samtidigt, for at en person kan diagnosticeres med en forstyrrelse på autisme spektret (Peeters & Gillberg 1999: 45). Triadeproblematikken beskrives kort her 4 : Den begrænsede evne til gensidig social interaktion kan komme til udtryk på flere måder. Nogle trives bedst ved at være alene, mens andre gerne vil deltage trods mangel på initiativ eller vanskeligheder ved at håndtere uforudsigelige situationer. Andre igen søger selv aktivt kontakten med andre mennesker, men de ved ikke, hvordan de skal opnå kontakt, hvilket fører til klodsede forsøg. Samtidig har mange svært ved at forstå de gensidige forudsætninger for socialt samvær, hvorfor det må foregå på disse personers præmisser. Ligeledes har de vanskeligt ved at forstå eller opfatte sociale signaler og nuancerne i socialt samspil. Nogle især blandt gruppen af personer med Aspergers syndrom kan tillige opføre sig meget gammelklogt. Den begrænsede gensidige kommunikationsevne kan ligeledes komme til udtryk på flere måder. Nogle personer har måske ikke noget sprog, end ikke kropssprog. De har simpelthen ikke en forståelse af, at de kan give beskeder til andre mennesker dvs. de gør ikke noget med den hensigt at vise andre mennesker, hvad de vil. Andre kan derimod sagtens udtrykke sig, men har igen problemer med at kommunikere gensidigt dvs. de har svært ved at forstå, hvad andre mener, fx ting der bliver udtrykt mellem linjerne. For nogle vil deres kommunikative fokus ligge på formen og ikke på indholdet. Desuden kan der være en tendens til ikke at overhol- 2 Se fx spergers+syndrom 3 Lorna Wing er en britisk psykiater, der bl.a. står bag betegnelsen Aspergers syndrom og den efterfølgende udbredelse af den. Derudover har hun i samarbejde med andre lavet befolkningsundersøgelser og kliniske studier, der fungerer som grundlaget for de aktuelle beskrivelser af og diagnoser på autisme spektret (Nylander 2003: 8). Se også Wing (1993). 4 Beskrivelserne af triadeproblemerne er taget fra Wing (1993: 5-8) og Nylander (2003: 15-18). De Sociale Indikatorprogrammer 9\n14 de de uskrevne kommunikationsregler såsom at holde en samtale i gang, se sin samtalepartner i øjnene, lade være med at afbryde eller at sige ens uforbeholdne mening uanset, om det passer til situationen. Begrænsning af adfærd, fantasi og interesseområder kan fx vise sig ved, at en person gentager de samme handlinger igen og igen eller helst bare vil beskæftige sig med det samme hele tiden. Hvis denne adfærd afbrydes kan personen blive meget frustreret. Det ses fx ofte i kombination med psykisk udviklingshæmning. Personer med normal eller høj IQ har ofte særinteresser, som tit handler om at samle på noget faktuel viden eller ting. Trods høj begavelse vil disse personer ikke levne plads til andet i deres liv end deres særinteresse. Den begrænsede adfærd kan dog også komme til udtryk ved et stort fokus på rutiner eller ritualer altså at handlinger skal udføres på præcis samme måde hver gang. Hvordan og med hvilken styrke de konkrete funktionsforstyrrelser som følge af triadeproblematikkerne kommer til udtryk, vil variere fra person til person, ligesom det også vil variere i løbet af den enkeltes livsforløb. Foruden triadeproblematikken oplever mange personer med en autisme spektrum forstyrrelse tillægsproblemer som fx perceptionsforstyrrelser (Wing 1993: 10). Perceptionsforstyrrelser betyder, at sanseindtryk opfattes anderledes. Det kan fx dreje sig om høre- og følesansen, som kan være skærpet eller svækket og i nogle tilfælde varierende fra situation til situation. Således kan en person med autisme spektrum forstyrrelse have svært ved at høre almindelig tiltale men opleve høje lyde som smertefulde. Og for nogle kan blide berøringer opleves som smertefulde, mens et hårdere tryk kan føles behageligt (Nylander 2003: 18) Problemer med kognitive funktioner De kognitive funktioner, som personer med en forstyrrelse på autisme spektret ofte har problemer med, er Theory of Mind, central koherens og de eksekutive funktioner (Nylander 2003: 19). Desuden kan nævnes en manglende evne til at generalisere og automatisere (Nylander 2003: 22). Theory of Mind Theory of Mind omhandler evnen til at forstå, at andre mennesker kan tænke og føle anderledes end én selv, samt evnen til at regne ud, hvad der ligger bag en given adfærd (Nylander 2003: 19; Peeters & Gillberg 1999: 58). Det er så at sige evnen til at forstå, hvad der foregår i hovedet på andre mennesker hvilket jo er en grundlæggende forudsætning for at kunne interagere med andre mennesker. Central koherens Central koherens handler om at kunne se sammenhænge om at kunne se helheder og ikke kun fokusere på detaljer, men at se detaljerne som en del af en sammenhæng (Peeters & Gillberg 1999: 58). Mange personer med en autisme spektrum forstyrrelse vil ofte have en stærk tendens til at fokusere på detaljer, og de 10 De Sociale Indikatorprogrammer\n15 kan have svært ved at forstå eller interesserer sig ikke for helheder, eller for om de selv indgår i en helhed (Nylander 2003: 21). De eksekutive funktioner Problemer med de eksekutive funktioner er ikke særlige for personer med autisme spektrum forstyrrelser. De eksekutive funktioner hjælper overordnet med at fastholde strategier til at opnå et mål, der ligger en smule længere ude i fremtiden. Det kan fx være arbejdshukommelse, evne til at skifte opmærksomhed, fleksibilitet, evne til at planlægge, organisere og at kontrollere sine impulser og evne til selv at vurdere sine præstationer (Nylander 2003: 21) 5. Inden for autisme spektret tilskriver man problemer med de eksekutive funktioner at være årsag til forhold som dårlig opfattelse af tid og sekvenser, herunder årsag og virkning, samt egen adfærd. Generalisering og automatisering Personer med autisme spektrum forstyrrelser har derudover også ofte problemer med at generalisere, altså slutte fra én situation til en anden. Det vil sige, at blot fordi man har stået i en situation én gang, så kan man ikke genkalde sig de erindringer eller erfaringer næste gang, man står i situationen. Man kan kun forholde sig til nu og her. I forhold til manglende evne til automatisering, så betyder det, at personer med autisme spektrum forstyrrelser ofte har brug for at blive mindet om, hvordan de skal gøre forskellige helt almindelige aktiviteter såsom at gå i bad. Komorbiditet I forskningen inden for autismeområdet er der gennem de sidste år i stigende omfang kommet fokus på komorbiditet altså når man oveni autisme spektrum forstyrrelsen også har en form for fysisk eller psykisk sygdom. Personer med autisme spektrum forstyrrelser kan imidlertid have svært ved at føle eller tolke signaler fra sig selv fysisk eller psykisk og det kan derfor være svært at opdage, at en person lider af en fysisk eller psykisk sygdom. Således kan ændringer i en persons adfærd skyldes fx fysisk sygdom (Nylander 2003: 26). I forhold til psykiske problematikker ses der ofte sammenfald mellem autisme spektrum forstyrrelse og fx ADHD og OCD (Videnscenter for Autisme 2006: 10). Årsagen til autisme spektrum forstyrrelser Årsagen til forstyrrelser på autisme spektret er endnu ukendt, men den adfærd, som følger denne form for forstyrrelse, skyldes neurobiologisk betingede afvigelser (Nylander 2003: 24). Det er altså en neurologisk lidelse, der skaber den adfærd, som karakteriserer autisme spektrum forstyrrelser (Peeters & Gillberg 1999: 64ff). Det er der i dag udbredt enighed om trods andre tidligere teorier. Forstyrrelsen er i høj grad genetisk betinget op til 75 % - men også miljøfaktorer såsom infektioner, forhold i forbindelse med fødslen, forstyrrelser i stofskiftet nævnes som værende af faktorer, der kan spille ind. 5 Se også Peeters & Gillber (1999: 59) for en kort beskrivelse af de eksekutive funktioner. De Sociale Indikatorprogrammer 11\nProgramteori for. Det Sociale Indikatorprogram for botilbud til voksne med psykisk udviklingshæmning (SIP-udviklingshæmning)\nProgramteori for Det Sociale Indikatorprogram for botilbud til voksne med psykisk udviklingshæmning (SIP-udviklingshæmning) Beskrivelse af design, formål og udviklingsproces September 2009 Center for Kvalitetsudvikling


Shop HB Trapper efter behov her – kierkegaard 2013\nShop HB Trapper efter behov her\nHos HB Trapper finder man et væld af muligheder, og det burde alt andet lige også være nok til, at man kan komme frem til enrettet afstemning om, hvad for nogle modeller man skal have sat op. Trapperne kommer man ikke udenom har en essentielt plads i mere eller mindre alle bygninger. Det er oftest der hvor der er flere etager og finde, men de kan finde sin plads, der hvor man nu har brug for det.\nDet leder ofte også til, at man har brug for lidt specielle krav til støbningen af dem. Det er dog ikke noget problem, når man tager fat i en side som . Her får man alle muligheder for, at komme med ideer til hvordan trappen skal se ud. Man kan tage også tage et kig i det store galleri, og se hvad for nogle modeller der er blevet hejst førhen. Det kan være der er noget som inspirere en, hvis man ikke selv lige har de bedste ideer til produktet.\nMange trapper? Få en god pris her\nDet er selvfølgelig også når det gælder gode priser, at man kan regne med et sted som dette. Det vil alt andet lige være meget nemmere for dig, at finde frem til en god løsning, hvis man vidste hvad det var man ledte efter. Tit og ofte gør man ikke det, men så kan man sammen finde frem til det. Her får man også mere klarhed omkring pris, og hvad det er man kan forvente af produktet. Du kan få snak med dem som laver produktet, og man kan få afklaret alle ens spørgsmål der måtte være.\nHer efter er det bare at få hele monteret, hvilket også er noget man glædeligt hjælper til med her. Du vil ofte skulle vælge imellem materiale som træ, glas eller stål. Meget typisk og blive brugt i trapperne, og man har sikkert allerede set det mange steder rundt omkring i butikker, fabrikker, lejligheder, sommerhuse og hvor man ellers kan få brug for det i dag. Det har hjulpet mange op på næste etage.\nPrevious Lækre grøntsagsretter – året rundt\nNext Nyd fisketuren


Wet Brush Pro Detangler - Black - kun kr. 149.00\nWet Brush Pro Detangler – Black\nBedømt som 3.7 ud af 5 baseret på 56 kundebedømmelser\nWet Brush Pro Detangler – Black er en revolutionerende og skånsom hårbørste i højeste kvalitet, som er det perfekte valg til dig, der kun ønsker at bruge bedste til sit hår. Når håret er vådt er det svagest, og derved mest udsat for skader. Ved at brugte … læs mere her\nWet Brush Pro Detangler - Black Varefakta\nNavn: Wet Brush Pro Detangler - Black\nPris: kr. 108.77\nMange leder efter den billigste Wet Brush Pro Detangler - Black på nettet, og de ender oftest ud med at finde tilbud her: gå til shop\nKøb Wet Brush Pro Detangler - Black for kun kr. 108.77 allerede i dag, så sendes den direkte hjem til dig.\nWet Brush Pro Detangler - Black\nWet Brush Pro Detangler - Black kan du finde sammen med resten af de populære fra varer i den altid eftertragtede varekategori 487. Der følger også lovpligtige 14 dages returret der sikrer dig, hvis du mod forventning skulle fortryde købet af din vare. Det er efterhånden velkendt at online shoppere køber deres Wet Brush Pro Detangler - Black hos onlineshoppen NiceHair.dk, der altid har et stort udvalg af populære varer. Der er mange varer i shoppen og i det store udvalg kan du shoppe løs efter lækre varer, det kan jo passende være dette produkt. Når der handles i webshop er varerne billigere- og det lader sig gøre, når man ikke skal betale til showroom og butikker på dyre adresser.\nWet Brush Pro Detangler - Black kun kr. 108.77\nDet er værd at huske på, når der shoppes online, er betingelserne lidt gunstigere, så du på nogle områder er bedre stillet, end hvis du handler I fysiske butikker. Varer som er købt i en dansk webshop, skal have returret i 14 dage. når dine varer købes i en shop, en del shops efterhånden giver endnu mere som ligger udover de lovpligtige 14 dage. At webshops har alt liggende klar til dig online, betyder også at deres priser online, og det bevirker, at du med få klik kan finde det bedste tilbud, iblandt alle de shops der sælger det, du er ude efter. Din sammenligning kan du rent faktisk lave i løbet af nul-komma-fem med din smartphone eller tablet. Du får også en anden stor fordel, når du shopper online, og det er du slipper for, at være underlagt butikkernes åbningstider. Efter at have afsluttet din handel, bliver dine varer sendt til dig, eller du kan bede dem om at sende til dit arbejde i stedet for, du skal bare huske at vælge den rigtige adresse. Glem alt om at stå i kø, hvor ekspedienten lige skal ringe til en anden for at høre, hvorfor prisen ikke går ind til det rigtige. Når handlen foregår online så det er direkte til kassen, når du er færdig med at handle, så slip for de sædvanlige forkerte valg af kø - man vælger altid den langsomste.\n100 anmeldelser af Wet Brush Pro Detangler – Black\nVær den første til at anmelde “Wet Brush Pro Detangler – Black” Annuller svar


Næste ansøgningsfrist til CISUs oplysningspulje er den 1.november. Hvis I i jeres forening ønsker at søge puljen og måske allerede er i gang med at udtænke og udforme en ansøgning, så skal I være opmærksomme på, at CISU netop har lavet et par småjusteringer i retningslinjerne og ansøgningsskemaet.\nI retningslinjerne er det blevet præciseret, hvad der menes med, at puljen ikke støtter foreningers drift (side 2). I forbindelse med denne præcisering, er der lavet en tilføjelse i ansøgningsskemaet (under afsnit B, punkt 1). Her er der tilføjet et spørgsmål, så foreningen bliver bedt om udspecificere det nye ved en aktivitet, der før har været gennemført. Disse to rettelser udspringer af puljens mål om at støtte nytænkende aktiviteter.\nDerudover er der lavet en præcisering i retningslinjerne omkring samfinansiering (side 5). Hvis en forening søger om midler til samfinansiering af en aktivitet, skal både den overordnede aktivitet og den delaktivitet, der søges penge til i CISUs Oplysningspulje, beskrives i ansøgningen.\nEndelig er der foretaget en ændring i retningslinjerne i et af prioriteringsprincipperne (side 6). Prioriteringsprincipperne er relevante, når der er for få midler i puljen til at imødekomme alle støtteværdige ansøgninger. I sådanne tilfælde vil der maksimalt kunne bevilliges 25.000 kr. i støtte per forening per runde. Hvis en forening dermed ikke kan få støtte til samtlige godkendte ansøgninger, bliver foreningen bedt om selv at prioritere mellem de godkendte ansøgninger.


Generationsskifte i Edlund A/S pr. 1.9.2011 | edlund\nGenerationsskifte i Edlund A/S pr. 1.9.2011\nEfter at have skabt en af Danmarks førende software-virksomheder sammen med Thomas Edlund Jøhnk, træder Erling Edlund Andersen tilbage som administrerende direktør for Edlund A/S. Tiden er inde til et generationsskifte, og grundlæggerens efterfølger bliver selskabets projektdirektør, Line Find. Hun overtager stillingen den 1. september 2011.\nLine Find er uddannet aktuar fra Københavns Universitet, og kom til Edlund A/S i 1996. I de sidste seks år har hun udfyldt rollen som projektdirektør. Nu bliver hendes opgave at videreføre virksomheden og udvikle en strategi for fortsat vækst.\n“Jeg glæder mig til, sammen med alle de kompetente medarbejdere i Edlund A/S, at geare virksomheden til at være en større virksomhed med alt, hvad det indebærer. Når jeg tænker på det virksomheden har opnået indtil nu, bliver jeg både stolt og ydmyg over, at Erling vil betro mig denne opgave,” siger Edlunds kommende administrerende direktør, Line Find.\nErling Edlund Andersen fortsætter ”Jeg tror altid det er vanskeligt at give ansvaret fra sig, når man har bygget en virksomhed op fra bunden. Men jeg er helt tryg ved at overlade den daglige ledelse til Line. Hendes hjerte banker, ligesom vores, for vores kunder, medarbejdere og produkter.”\nGenerationsskiftet giver anledning til ændringer i ledelsen. Erling Edlund Andersen indtræder som formand for selskabets bestyrelse. Den post har hidtil været varetaget af Thomas Edlund Jøhnk, der fortsætter i stillingen som teknisk direktør. André Pasbjerg og Tue Albertsen bliver udnævnt til projektdirektører for hhv. Forsikring og Liv og Pension. Mads Lauridsen bliver ny salgsdirektør.


Britisk statsborger - Styrelsen for Patientsikkerhed\nHvis jeg bor i Danmark\nHvis du bor i Danmark og er tilmeldt CPR-registeret, har du ret til at blive behandlet på lige fod med danske statsborgere. Du kan fortsat bruge dit gule sundhedskort.\nHvis jeg bliver syg, mens jeg er i et andet nordisk land\nHvis du er britisk statsborger og bor i Danmark, har du ret til nødvendig behandling, hvis du bliver syg i et af de øvrige nordiske lande (Sverige, Norge, Finland og Island). Dit gule sundhedskort dokumenterer, at du har ret til behandling, og du vil blive behandlet på samme vilkår som borgere i det land, du befinder dig i.\nHvis du på udtrædelsestidspunktet bor i et andet EU/EØS-land/Schweiz eller Storbritannien men arbejder i Danmark, har du fortsat ret til alle sundhedslovens ydelser, når du er i Danmark. Det samme gælder for dine familiemedlemmer.\nHvis du vender hjem til dit bopælsland mindst én gang om ugen (og dermed er såkaldt grænsearbejder), har du også ret til behandling efter sundhedsloven i Danmark. Dine familiemedlemmer har ret til sundhedslovens ydelser undtaget som udgangspunkt planlagt sygehusbehandling.\nOm du og dine familiemedlemmer har adgang til sundhedsydelser i jeres bopælsland afhænger af lovgivningen i det land, du og din familie bor i\nHvis du er britisk statsborger og bor i udlandet, men bliver syg på et kort ophold eller en ferie i Danmark, har du ret til akut og fortsat sygehusbehandling på et offentligt sygehus, men sygehuset vil opkræve betaling fra dig. Hvis du derudover har behov for behandling i Danmark, skal du søge behandling hos en privat behandler for egen regning – evt. gennem en privat rejseforsikring.\nHvis du som britisk statsborger er sygesikret som familiemedlem til en EU/EØS/schweizisk statsborger og har bopæl i et andet EU/EØS-land eller Schweiz, har du under ophold i Danmark ret til den behandling, som bliver nødvendig under dit ophold.\nHvis jeg har et EU-sygesikringskort fra Danmark\nEt EU-sygesikringskort (det blå sygesikringskort) giver ret til behandling på samme vilkår som borgerne i det land, man rejser i (EU/EØS-lande og Schweiz).\nHvis du har et EU-sygesikringskort fra Danmark, som er udstedt før udtrædelsestidspunktet, er kortet ikke automatisk gyldigt. Selvom du bor i Danmark, er det efter udtrædelsestidspunktet ikke sikkert, at du fortsat kan bruge dit EU-sygesikringskort eller få det udstedt.\nEr du på udtrædelsestidspunktet sygesikret som familiemedlem til en dansk sikret EU/EØS eller schweizisk statsborger, vil du fortsat have ret til et dansk EU-sygesikringskort.\nDu skal kontakte Udbetaling Danmark for at få en vurdering af, om du har ret til et EU-sygesikringskort fra Danmark.\nOvervej om du skal tegne en privat rejseforsikring, når du rejser uden for Danmark, hvis du ikke har et EU-sygesikringskort.\nKøb af sundhedsydelser i et andet EU/EØS-land\nHvis du efter udtrædelsestidspunktet er offentligt sygesikret i Danmark, f.eks. fordi du bor her i landet eller fordi du har et særligt sundhedskort, kan du fortsat få offentligt tilskud til sundhedsydelser, som du køber i et andet EU/EØS-land. Det kan f.eks. være tandlægebehandling, speciallægebehandling eller fysioterapi.\nHvis du skal behandles på et sygehus, kan det kræve en forhåndsgodkendelse fra din bopælsregion. Du skal også have en henvisning fra en læge til sygehusbehandling.\nLæs mere om tilskud til behandling købt i udlandet\nDu skal selv lægge ud for din behandling i et andet EU/EØS-land. Efterfølgende kan du søge din region eller kommune om at få refunderet den del af dine udgifter, som du ville kunne få offentligt tilskud til i Danmark.\nHvis du bor uden for Danmark, har du ikke længere adgang til at købe offentlige sundhedsydelser i Danmark. Det kan du dog, hvis:\ndu bor og er offentligt sygesikret i et andet EU/EØS-land, eller\nved køb af sygehusbehandling, når du har tilknytning til et EU/EØS-land, Grønland eller Færøerne, f.eks. hvis du bor i Grønland, og behandlingen ikke kan tilbydes af privat sundhedsudbyder i regionen.