Jordnød - Nødder 2022\nJordnødder er frøene fra en bælgfrugtplante i bælgfrugtfamilien, der vokser i sydlige territorier såsom Sydamerika, Sydkaukasus, Centralasien, Afrika og Indien. Det bruges som mad separat eller som en del af mange forskellige retter, inklusive sukkervarer.\nJordnødder gør jordnøddesmør og smør populært i verden. Jordnøddesmør følger med brød og andre produkter, det giver dem en antydning af jordnøddesmag og gør retterne hjertelige og næringsrige. I madlavning bruges jordnøddesmør til stegning, bagning og salatdressing..\nProtein - 26,3%;\nKolhydrater - 9,9%;\nDiætfiber - 8,1%;\nJordnødder er meget nærende og rige på forskellige mineraler og vitaminer..\nDen kemiske sammensætning af jordnødder inkluderer sporstoffer såsom kalium, fosfor, magnesium, calcium, natrium og sporstoffer såsom jern, zink, mangan, kobber og selen.\nJordnødde indeholder vitaminer C, PP, E, B1, B2, B4, B5, B6, B9 og niacin..\nKalorieindholdet i jordnødder afhænger af, i hvilken tilstand det er:\nKalorier, kcal pr. 100 gram produkt\nI kokosnødglasur 558\nJordnøddes historie stammer fra Sydamerika. Det var der, i før-columbiansk tid, indfødte indianere først prøvede jordnødder. De satte stor pris på dens smag og ernæringskvaliteter. Jordnødder var en integreret del af kosten for de indiske stammer.\nEfter landing af Columbus ved kysterne i Amerika prøvede de italienske erobrere jordnødderne, der begyndte at tage den med til navigation og førte den til Europa. Derefter blev jordnødder utroligt populære blandt europæere. Efterhånden begyndte han at erobre hele verden..\nEfter nogen tid begyndte man at transportere jordnødderbuske rundt om i verden til dyrkning. I 1530'erne bragte portugiserne den til Afrika, Indien og Macau og spanierne til Filippinerne. Fra Europa kom jordnødder til Kina og spredte sig til andre varme lande..\nSituationen ændrede sig i 1903 takket være den amerikanske landbrugskemiker George Washington Carver, der populariserede jordnødder i Amerika og opfandt mere end 300 produkter herfra, inklusive ikke kun mad, men også kosmetiske og husholdningsartikler. I 1904 formåede iværksætter Samner at popularisere jordnøddesmør blandt amerikanere..\nDerefter begyndte en rigtig jordnødeboom i Amerika, tiden er inde til den aktive produktion af jordnødder i USA. Jordnødder er blevet den største kontantafgrøde i de sydlige stater i Amerika. Nu har Kina taget føringen inden for produktion af jordnødder. Det producerer ca. 39% af jordnødder på verdensmarkedet. Cirka 21% af jordnødder produceres af Indien, 7% - Nigeria, 5% - USA, 4% - Indonesien, 3% - Sudan, 2% - Myanmar, 1% - Senegal og mindre andre lande..\nI Sovjetunionen blev jordnødder dyrket i nogle områder i Transkaukasien..\nSådan vokser du:\nJordnødder vokser i de sydlige lande. Dette er en årlig plante med en højde på 20 - 70 centimeter med et forgrenet rodsystem og forgrenede skud. Stammens stængler er oprejst med opadgående eller liggende sidegrener. Plantenes blade - 3 - 11 centimeter i længden.\nNår planten vokser, vises gule blomster i stand til selvbestøvning. Efter bestøvning begynder pedunkel at forlænge og trænge ned i jorden. På jordens overflade vokser selve frøet fra æggestokken. En plante kan producere op til 40 bønner.\nVellykket modning af jordnødder kræver sol, varme og en moderat mængde vand. Modningstid for jordnødder fra plantning til høst er 4-5 måneder. Under høsten trækkes jordnødderbuske helt ud af jorden, rystes af og får lov til at tørre..\nPlanten vokser godt på sand, let loam og sandet loam. Jordnødder plantes med frø uden skaller til en dybde på 7 centimeter i jord med en temperatur på 15 grader Celsius. For at få en god høst af jordnødder om efteråret, skal du regelmæssigt tage sig af - spud, ukrudt og løsne jorden.\nSådan hurtigt skræl og skræl derhjemme:\nFor at skræl jordnødder fra skaller kan du bruge en plastikpose og en kavel:\nLæg møtrikkerne i skallen i en plastikpose.\nRul let en jordnøddeovn. Skallen skal revne.\nFjern skrælede nødder fra posen.\nJordnødder kan skrælkes på to måder:\nFor at rengøre jordnødder fra skrællet med kogende vand skal du:\nHell kogt jordnødder i skræl.\nTøm vandet gennem en sigte, og tøm vandet fra jordnødderne..\nVent, indtil nødderne er afkølet, og skræl dem. Du kan lægge et håndklæde, indpakke og gnide sammen.\nFor at skræl jordnødder ved steking:\nVask nødder i en sigte under koldt rindende vand og dræne.\nTag en ren og tør støbejernspande eller enhver anden non-stick belægning. Varme på komfuret.\nReducer varmen til et minimum, og skub møtrikkerne jævnt i gryden..\nRør jordnødder konstant med en træspatel i 5 minutter, indtil den tørrer.\nLav varmemediet, og fortsæt med at stege under omrøring lejlighedsvis. Stegeprocessen gennemsnitligt 15 minutter.\nSkræl. Du kan pakke nødder i et håndklæde og gnide mellem hinanden.\nSådan stekes derhjemme:\nVælg 500 gram modne og friske nødder. Fjern forkælet bønner fra den samlede masse.\nNødder skal skrælkes og vaskes i en sigte under en strøm af koldt vand og derefter lades for at dræne væske. Efter 15 minutter overføres til et håndklæde og lad det tørre.\nTag en støbejern dyb stege eller enhver anden non-stick belægning. Gryden skal være ren og tør..\nVarm gryden på komfuret.\nRør nødderne konstant med en træspatel i 5 minutter, indtil de alle tørrer ud.\nLav ildmediet, og fortsæt med at stege jordnødder under omrøring lejlighedsvis. Stegeprocessen er op til 20 minutter.\nNår frøene begynder at knaske og hoppe, kan du kontrollere for deres beredskab. Tag forsigtigt en møtrik, afkøl den og knæk den i to. Hvis midten er gylden, er jordnødderne klar.\nSluk for varmen, dæk gryden og lad den stå i 7 minutter.\nLæg de ristede jordnødder i et konvolut i glas eller papir og lad det køle af. Skræl inden brug.\nRistede jordnødder i glasforseglede containere i cirka en måned.\nSkræl og skyl i et dørslag under en strøm af koldt vand, og lad derefter stå, indtil al væske er drænet. Læg på et håndklæde og lad det tørre i 15 minutter.\nTag en dyb stegepande støbejern eller noget andet med en non-stick belægning. Gryden skal være ren og tør..\nReducer varmen til et minimum, og anbring jordnøddsfrø jævnt i en stegepande.\nØg varmen lidt, og fortsæt med at brunne nødderne under omrøring med en slikkepotte. Stegeprocessen er ca. 15 minutter. Afkøles og brydes en jordnødde, og hvis midten har en gylden farve, er den klar. Fjern det fra varmen og lad det køle lidt ned..\nLæg nødder i et håndklæde og indpak det godt i midten og enderne. Gnid jordnødder i et håndklæde med dine hænder for at slippe af med skallet.\nOverfør nødder uden skall til en gryde og sæt ild på.\nSalt jordnødder med 7 gram fint ikke-jodiseret salt, omrør godt og stek i 3 minutter under omrøring konstant.\nLæg de ristede jordnødder i en konvolut i glas eller papir, og lad den køle af.\nVælg 500 gram modne og friske jordnøddsfrø.\nSkræl og skyl i et dørslag under en strøm af koldt vand, og lad derefter tømme. Læg på et håndklæde og lad det tørre i 15 minutter.\nTag en dyb stegepande støbejern eller noget andet med en non-stick belægning. Gryden skal være ren og tør. Varm gryden på komfuret.\nReducer varmen til et minimum. Hæld 40 milliliter solsikkeolie i gryden og spred jordnøddefrøene jævnt..\nStegt jordnødder under omrøring konstant med en trespatel i 5 minutter, indtil den tørrer.\nØg varmen til et middelmærke, og fortsæt med at stege frøene under omrøring med en spatel i cirka 15 minutter. Tag en jordnødde og afkøle. Midten af de færdige jordnødder i fejlen har en gylden farve. Sluk for ilden, og lad den køle let..\nLæg et håndklæde og indpak det godt i midten og fra enderne. Gnid jordnødder i et håndklæde med dine hænder for at slippe af med skallet.\nSalt jordnødder med 7 gram fint salt, rør godt og steg i ca. 3 minutter uden at stoppe med at omrøre.\nSluk for ilden, og overfør de ristede jordnødder i olie og salt i en konvolut i glas eller papir og lad den køle af.\nTag 500 gram jordnødder uden skal, og hæld kogende vand i 10 minutter.\nTøm det kogende vand, og lad frøene køle lidt ned..\nSkræl, efter kogende vand forlader det godt.\nLæg jordnødder på et håndklæde, og lad det tørre i 15 minutter.\nSteg under omrøring konstant med en trespatel i 5 minutter, indtil den tørrer.\nØg varmen til medium markering, og fortsæt med at stege nødder under omrøring med en spatel, indtil den er kogt i cirka 15 minutter. Sluk ilden.\nSukker jordnødder med 50 gram pulveriseret sukker og bland godt.\nOverfør de ristede jordnødder i sukker i et glas- eller papirhylster og lad det afkøle inden servering..\nTag 600 gram jordnødder og skræl den.\nHæld 130 gram kornet sukker i smeltet smør. Bland konstant, indtil sukkeret opløses i olien og udseendet af en gylden karamell med brune pletter.\nReducer ilden til et minimum. Overfør jordnødder i en gryde jævnt og steg i ca. 10 minutter under omrøring konstant.\nLæg jordnødder i en konvolut i glas eller papir, og lad den afkøle, før servering.\nCaramel jordnødder opbevares i cirka 1 uge i en lukket beholder.\nVælg en god jordnødde, og skræl den. Skyl i et dørslag under en strøm af koldt vand, lad det stå i kort tid for at lade væsken gå i glas. Læg på et håndklæde og lad det tørre i 15 minutter.\nSpred jordnødder jævnt i en mikrobølgeovn.\nMikrobølgeovn og stek nødder i cirka 2 minutter ved mellemlang effekt.\nTræk pladen ud, og bland jordnødderne, så den stiger jævnt og ikke brænder.\nGentag trin 3 til 4 3-4 gange, indtil jordnødderne er klar. Vilje til at smage. Tag en møtrik fra en plade, skræl og prøv.\nLæg jordnødder i en papirkonvolut eller glas, og lad den afkøle, inden du spiser..\nSkræl dets jordnødder. Skyl i en sigte under en strøm af koldt vand, lad det stå i kort tid for at tillade glasvæske. Læg på et håndklæde og lad det tørre i 15 minutter.\nDæk panden med pergamentpapir.\nSpred jordnødder jævnt på en bageplade.\nAnbring gryden i midten af ovnen. Og stek i op til 20 minutter, hvert 5. minut trækkes en bageplade ud og omrøres nødderne. Vilje til at bestemme som følger. Tag en jordnødde, afkøl og knæk. I fejlen skal den have en gylden farve..\nFjern bagepladen fra ovnen, læg jordnødderne i et håndklæde, lad det køle lidt, indpak det derefter fra alle ender og gnide møtrikkerne i et håndklæde imellem dem for at slippe af med skaller.\nLæg de ristede jordnødder i en papirkonvolut eller glas og server..\nSkyl nødderne under rindende vand. Hæld derefter i en skål jordnødder med koldt vand og lad det bløde i 30 minutter. Overfør derefter jordnødderne til en sigte og lad dræne vand.\nBlot nødderne med et håndklæde.\nAnbring gryden i midten af ovnen. Og stek i op til 10 minutter. Sluk derefter ovnen og træk gryden ud.\nOpvarm gryden over medium varme..\nReducer varmen til et minimum. Læg nødderne jævnt i gryden og stek i ca. 10 minutter under omrøring konstant. Fjern derefter det fra varmen.\nDæk pladen med pergamentpapir, og sæt møtrikkerne der. Dæk derefter, og lad stå i 20 minutter.\nSkræl nødder og skaller, overfør rene jordnødder i en konvolut i glas eller papir og server..\nJordnødder er et lager med vitaminer og næringsstoffer. Det har en masse nyttige egenskaber. De vitaminer og mineraler, der udgør jordnødder, er vigtige for at bevare de grundlæggende funktioner i kroppen..\nTakket være C-vitamin styrkes det humane immunsystem og beskytter det mod vira og bakterier. Vitaminer B1, E og cholin styrker celler og blodkar i kroppen, forhindrer deres ændring og aldring. PP og B6 forbedrer metaboliske processer, fremmer nedbrydningen af fedt, sænker niveauet af dårligt kolesterol i blodet og hjælper med at tabe sig. B5 forbedrer hjernens funktion og hukommelse, hjælper med mentalt arbejde. Vitamin B2 styrker øjnene og beskytter dem mod ultraviolette stråler. Folinsyre hjælper fosteret med at udvikle sig korrekt under graviditet.\nJordnødder forbedrer funktionen af nervesystemet og hjerte-kar-systemer. Styrker brusk, knogler og tænder. Forbedrer regenerering af leverceller, hjælper med at forhindre cirrhose.\nDette er et nærende og meget velsmagende produkt, der giver energi hele dagen..\nJordnødder bruges i nogle diæter, da de moderat mætter kroppen med næringsstoffer og vitaminer..\nDen daglige norm for jordnødder for en voksen er ikke mere end 20 nødder om dagen. Iagttagelse af denne norm kan du ikke bekymre dig om at få overvægt.\nJordnødder hjælper kvinder primært på grund af tilstedeværelsen af folsyre i det, hvilket øger sandsynligheden for undfangelse. Under graviditet bidrager det til den rette udvikling af fosteret..\nJernet i jordnødder hjælper en kvinde med at genvinde hæmoglobinniveauer under og efter menstruation. Jordnødder forbedrer hormoner.\nDenne nødder hjælper med at bevare ungdommen på grund af et stort antal antioxidanter. Et kompleks af vitaminer, der findes i jordnødder, forbedrer hår, negle og hud.\nJordnødder øger niveauet af testosteron i kroppen af en mand på grund af tilstedeværelsen af selen i dets sammensætning. Generelt normaliserer det den mandlige hormonelle baggrund. Øger styrken og styrker mandlig kraft. Kalium, en del af jordnødder, reducerer risikoen for at udvikle hjerte-kar-sygdomme hos mænd over 40 år.\nJordnødder bidrager til den rette vækst af barnet, fyld den voksende krop med nyttige mineraler og vitaminer.\nTakket være jordnødder i barnets krop gendannes kalkressourcen, der er ansvarlig for korrekt regenerering af knogler, styrken af knogler, tænder og negle.\nMen alle de nyttige egenskaber ved jordnødder kan kun opnås, hvis der ikke er kontraindikationer for det. Ellers kan det skade kroppen..\nJordnødder er et stærkt allergen. Det er kontraindiceret for allergikere, da det kan forårsage allergiske reaktioner, forårsage alvorlig skade på kroppen og endda udgøre en livsfare under et allergisk angreb. Jordnødderallergier kan manifestere sig som åndenød, hævelse, kløe, ondt i halsen, hoste og et fald i pres. Hvis disse symptomer vises, skal du straks kontakte en læge. Hvis du er allergisk over for jordnødder, skal du overveje at udskifte jordnødder med andre nødder..\nOverdreven forbrug af jordnødder kan føre til fedme og forekomsten af en flok ledsagende sygdomme. Da denne nødde er et produkt med højt kalorieindhold, anbefaler ernæringseksperter ikke at konsumere det mere end 20 stykker pr. Dag.\nHvis der ikke er individuel intolerance over for jordnødder, og hvis du overholder den daglige norm, får kroppen kun fordel af det.\nSe hvad Peanuts er i andre ordbøger:\nJordnødder - blade og frugter af kulturelle jordnødder... Wikipedia\nJordnødder - jordnødder. Flugt med blomst og frugt. Jordnødder, en slægt af en og flerårige urteagtige planter (bælgfrugtfamilie). Cirka 30 arter. Kultiverede jordnødder, der er hjemmehørende i Sydamerika, dyrkes i Indien, Kina, i mange lande i Afrika og Latin...... Illustrated Encyclopedic Dictionary\nJordnødder - Jordnødder, der bruges til fremstilling af konfekture. (Culinary Dictionary. Zdanovich LI 2001) * * * (Kilde: “Combined Dictionary of Culinary Terms”) Jordnødder Den mest værdifulde oliefrøafgrøde. Det er helt efter din smag...... Kulinarisk ordbog\njordnødder - (jordisk, kinesisk) nød Ordbog med russiske synonymer. jordnødder substantiv, antal synonymer: 3 • jordnødde (2) •... Ordbog over synonymer\njordnødder - (forkerte jordnødder)... Ordbog over vanskeligheder ved udtale og stress på moderne russisk\njordnødder - underjordisk: 1 ?? den nederste del af planten med blomster, unge og modne frugter (bønner); 2 ?? bønne (udskåret) med modne frø. jordnødder (Arachis), en slægt af årlige og flerårige urteagtige planter fra bælgfrugtfamilien, oliefrø...... Landbrug. Great Encyclopedic Dictionary\nJordnødde - en slægt af en og flerårige urter fra bælgfrugtfamilien, oliefrø. OKAY. 30 arter i syd. Amerika. Hovedsageligt dyrkede dyrkede jordnødder; i frugter ca. 42% spiselig olie og op til 22% protein. Det største såområdet i Indien, Kina,...... Big Encyclopedic Dictionary\nPeanut - Peanut, a, mand. Sydlig urteagtig plante bælgfrugter med frugter, der indeholder olieagtige stoffer, såvel som dens frugt, jordnødder. | adj. jordnødde, ups, ups. A. kage (med jordnødder). Forklarende ordbog Ozhegova. S.I. Ozhegov, N.Yu. Shvedova. 1949 1992... Forklarende ordbog for Ozhegov\nJordnødde - (Arachis). slægt af planter bælgfrugter. OKAY. 30 arter i tropene i det sydlige. Amerika. A. arter er kendetegnet ved geocarpy (frugterne af bønnerne, de såkaldte nødder, udvikler sig på gyneoforen, der vokser i jorden). Dyrket som mad og oliefrø jordnødder (A. hypogaea)... Biologisk encyklopædisk ordbog\nJordnødder - (Arachis L.), jordnødder (oversatte, ikke-folkemæssige navne.) Det generiske navn på planter fra slægtsfamilien (Papillionaceae) eller bælgplanter (Leguminosae). Navn A. kommer sandsynligvis fra det græske. aracnh edderkop, svarende til nettetegning af frugter med... Brockhaus og Efron Encyclopedia\nJordnødder er en årlig urteagtig plante i bælgfrugtfamilien. Jordnødderfrugten, der ligner en kokon i sin form, modnes under jorden (som kartoffelknolde). Inde i kokonen (bønne) er lukkede frø (nødder) i forskellige former og farver (lyserosa, lys og... Officiel terminologi\nVi bestemmer, hvad kroppen mangler for mærkelig smag (en masse nyttige oplysninger, for mig selv, og måske er nogen nødt til)\nSådan besvimer man med vilje at springe klasser på grund af besvimelse?\nProdukter, der indeholder vand\nHej alle sammen piger)Jeg begyndte meget ofte at snuble over indlæg, hvor piger leder efter, hvad der kan forårsage deres PCOS)) hvorfor de har det, og hvordan de skal tackle det, hvordan man hjælper kroppen ikke kun medikamenter, men også ændrer noget i livsstilen for at fremskynde behandlingsprocessen )\nTranebær drager fordel af og skader menneskers sundhed\nNektarin er GMO eller normalt citrus, du kan give det til børn?


Faldende driftstimer på naturgasfyrede kraftvarmeanlæg - PDF\nDownload "Faldende driftstimer på naturgasfyrede kraftvarmeanlæg"\n1 Faldende driftstimer på naturgasfyrede kraftvarmeanlæg 2014 var et møgår for decentrale naturgasfyrede kraftvarmeanlæg. Nye tal viser at fuldlasttimerne endnu engang er faldet på de naturgasfyrede decentrale kraftvarmeanlæg. Kim S. Clausen - Grøn Energi\n2 Side 1 Dato: Udarbejdet af: Kim Søgaard Clausen Kontrolleret af: Jesper Koch og Nina Detlefsen Beskrivelse: Udviklingen af naturgasfyrede kraftvarmeenheders driftstid. Årgang: 2. årgang Kontakt:\n3 TWh Side 2 Indledning Elproduktionen fra vindmøller er stigende. I 2014 dækkede vindmøllerne 39 procent af elforbruget, hvilket er en ny verdensrekord . Danmark havde også i 2013 verdensrekorden for vindpenetration idet vinden dækkede 34 % af elforbruget. Den stigende andel af el fra vindmøller kombineret med rigelige mængder af vand i de nordiske magasiner har de senere år betydet, at elpriserne har været lave. Faktisk har elpriserne været så lave, at kraftvarmeproduktion i mange timer slet ikke er konkurrencedygtig med alternativ varmeproduktion Vindmølleproduktion Central elprod. Decentral KV-værker elprod. Figur 1 Elproduktion i Danmark fra henholdsvis vindmøller, centrale og decentrale kraftvarmeværker.   På figuren herover kan det ses, at elproduktionen fra vindmøller har været stigende siden 2008, mens tendensen fra både de centrale og decentrale kraftværkers elproduktion har været faldende. Fra 2013 til 2014 nåede både centrale og decentrale kraftvarmeværker et nyt lavpunkt. Der blev produceret henholdsvis 20 % og 24 % mindre el på centrale og decentrale kraftvarmeværker sammenlignet med produktionen i blev med GWh dermed det år de decentrale kraftvarmeværker producerede mindst i perioden fra 2000 til 2014 . I år 2002, som var det år de decentrale kraftvarmeanlæg producerede mest el, producerede de GWh . Altså er elproduktionen fra decentrale kraftvarmeværker på 12 år faldet med 63 %.\n4 Fuldlasttimer/år MW installeret Side 3 Naturgasfyrede decentrale fjernvarmeværker. Opgørelsen af elproduktion fra kraftvarmeværker, som er vist i figur 1, omfatter elproduktion fra kraftvarmeværker med meget forskellige brændsler og forskellige produktionsmønstre. For eksempel vil decentrale naturgasbaserede kraftvarmeværker have tendens til at levere spidslast og derfor producere i få timer. Derimod vil affaldsforbrændingsanlæg og erhvervsværker, der også er inkluderet i statistikken, have tendens til at producere el i alle årets timer, altså en grundlastproduktion. Hvis man skal have et reelt billede af det dalende antal produktionstimer og årsagerne hertil, kan det være nyttigt at se isoleret på de produktionsenheder, der har haft markante fald i antallet af driftstimer nemlig de decentrale naturgasfyrede kraftvarmeværker, som producerer fjernvarme. Ud fra markedsdata fra Energinet.dk kan den samlede elproduktion fra alle decentrale kraftvarmeanlæg ses uafhængig af brændsler. Ved at estimere elproduktionen for decentrale kraftvarmeværker, som ikke benytter naturgas, kan antallet af fuldlasttimer beregnes. Dette gøres vha. data fra Energiproducenttællingen. Ud fra disse estimater er fuldlasttimerne hos de naturgasfyrede decentrale kraftvarmeanlæg, der producerer fjernvarme, vurderet til at være mellem fuldlasttimer i Decentrale n-gas KV-værker elkapacitet [MW] (højre akse) Fuldlasttimer decentrale n-gas KV-værker (venstre akse) Figur 2 Naturgasfyrede decentrale fjernvarmeværkers fuldlast-driftstimer og deres samlede elkapacitet.   Data for er baseret på Energistyrelsens Energiproducenttælling. Data for 2014 er baseret på udtræk fra Energinet.dk og estimeret elproduktion fra kraftvarmeenheder med anden brændsel end naturgas. Figur 2 viser udviklingen i fuldlasttimer på kraftvarmeanlæggene hos de naturgasfyrede decentrale fjernvarmeværker. Samtidig viser figuren, at elkapaciteten har været på samme niveau siden Grunden til, at kraftvarmeanlæggene ikke lukkes, er pga. det grundbeløb de får, men grundbeløbet udløber med udgangen af 2018, hvorefter\n5 Side 4 der må forventes et drastisk fald i kapaciteten under det nuværende regelsæt. Fuldlasttimer for 2000 til 2013 er baseret på Energiproducenttællingen, og data for 2014 er estimeret ovenfor. Antallet af fuldlasttimer er faldet markant siden år 2000, hvor kraftvarmeanlæggene producerede ca timer/år. I 2013 var produktionstiden for naturgasfyrede kraftvarmeanlæg nede på timer/år, og fra 2013 til 2014 er der sket endnu et fald på %. Siden år 2000 er elproduktionen fra naturgasfyrede decentrale fjernvarmeværker faldet med 85 %. Det lave gennemsnit i antallet af fuldlasttimer i 2013 og 2014 skyldes primært de faldende elpriser. På figur 3 er det illustreret, hvor mange driftstimer kraftvarmeanlæggene havde i 2012 og 2013 rangeret efter fuldlasttimer ,0 5000,0 4000,0 3000,0 2000,0 Fuldlasttimer 2012 Fuldlasttimer ,0 0, Figur 3 Fuldlasttimer på naturgasfyrede decentrale kraftvarmeanlæg i 2012 og 2013 . Energiproducenttællingen viser, at 140 anlæg, hvilket svarer til en kapacitet på ca. 480 MW af de naturgasfyrede decentrale kraftvarmeværker havde under 500 fuldlasttimer i HVAD SKYLDES FALDET FRA 2013 TIL 2014? Elproduktionen på de decentrale fjernvarmeværker er afhængig af flere forskellige ting, bl.a. elspotpriser, afgifter, naturgaspriser og alternative produktionsenheder. Elspotpriserne har været meget lave gennem flere år. I 2012 var gennemsnittet 270 kr./mwh i Vestdanmark, mens det i 2013 steg til 291 kr./mwh. I 2014 var den gen- 1 I en tidligere version af denne analyse blev fuldlasttimer i 2013 estimeret efter samme metode, som benyttet i denne analyse. Her vurderedes, at fuldlasttimer på decentrale naturgasfyrede kraftvarmeværker var , hvor det reelle tal efterfølgende har vist sig at være fuldlasttimer. 2 OBS: Desværre er det ikke muligt at vise kurven for 2014, da data først bliver frigivet i efteråret 2015.\n6 kr. - kr. 50 kr. 100 kr. 150 kr. 200 kr. 250 kr. 300 kr. 350 kr. 400 kr. 450 kr. 500 kr./mwh-varme Fordeling af elspotpriser Side 5 nemsnitlige elspotpris i Vestdanmark på 229 kr./mwh. Der er altså sket et fald på 21 % fra 2013 til På langt de fleste decentrale kraftvarmeværker er der mulighed for at producere varme på enten en naturgaskedel eller en kraftvarmeenhed. Derfor er der på figur 4 opstillet et eksempel med både en naturgaskedel og en kraftvarmeenhed. Figuren viser varmeproduktionsprisen som funktion af elspotprisen ved de forskellige enheder. Kipprisen ligger på 305 kr./mwh-el med de gældende afgifter i 2014 og en naturgaspris på 2 kr./nm 3. Hvis elspotprisen er mindre end kipprisen, produceres varmen på kedlen, mens den produceres på kraftvarmeenheden, hvis den er højere. 800 Forbrændingsmotor 2014 Gaskedel 2014 Kippris 2012 (Højre akse) 2013 (Højre akse) 2014 (Højre akse) 100% % 80% 70% % % % 30% 20% 10% - 0% kr./mwh-el Figur 4 Varmeproduktionsomkostning som funktion af elspotprisen. På figuren er der forudsat afgifter fra 2014 og en naturgaspris på 2 kr./nm 3 På figuren ses, at kraftvarmeenheden producerer billigere varme ved højere elspotpriser. De stiplede linjer er fordelingen af elspotpriser i henholdsvis 2012, 2013 og Den gennemsnitlige elspotpris var i 2013 lidt højere end i 2012, men fordelingen af priserne minder forholdsvis meget om hinanden (se figur 4). I 2012 og 2013 var elspotprisen i ca. 30 % af tiden højere end kipprisen 305 kr./mwh-el.\n7 Side 6 I 2014 er dette ændret betydeligt, idet kun ca. 10 % af årets elspotpriser er over 305 kr./mwh. Det betyder med andre ord, at i 2012 og 2013 kunne det betale sig at producere kraftvarme i ca. 30 % af tiden, mens det i 2014 kun var ca. 10 % af tiden. 3 Udover at elspotprisen skal være højere end kipprisen, er det også vigtig, at der er 3-4 sammenhængende timer med en høj pris for at dække startomkostningerne til enheden. Diskussion Vindmølleproduktionen er stigende, mens kraftvarmeproduktion både på centrale og decentrale kraftvarmeværker er faldende. Det gør kraftvarmeværkernes fremtid pressede, og i denne analyse sættes der fokus på de decentrale naturgasfyrede kraftvarmeværker. Der er et klart fald i antallet af fuldlasttimer for de decentrale naturgasfyrede kraftvarmeværker. Fra 2000 til 2013 er antallet af fuldlasttimer på et decentralt naturgasfyret kraftvarmeværk faldet fra timer til timer. Den faldende tendens ser ud til at fortsætte, og denne analyse vurderer, at de decentrale naturgasfyrede fjernvarmeværkers kraftvarmeanlæg i gennemsnit havde fuldlasttimer i De færre driftstimer skyldes en lavere elpris som følge af en større andel af vindmøllestrøm i nettet, samt rigeligt vand i de nordiske magasiner. Det skal desuden bemærkes, at der er stor forskel på, hvor mange drifttimer de enkelte værker har. En rapport fra Dansk Gasteknisk Center  fra 2013 viser at stilstandsomkostningerne varierer fra kr/mw-el. Med færre driftstimer bliver det sværere at tjene stilstandsomkostningerne hjem, hvilket gør selskabsøkonomien i at bibeholde kraftvarmeenheder efter 2018 presset. Denne analyse understreger, at det er svært for kraftvarmeværker at producere varme til konkurrencedygtige priser på kraftvarmeenheder. Det betyder, at værkerne skal være opmærksomme på den energiomstilling, de er en del af, og handle derefter. Energisystemet skal på den anden side være opmærksom på, at lige nu er der backup kapacitet til rådighed som, efter grundbeløbets udløb, ikke længere er selskabsøkonomisk rentabelt. 3 Det skal dog siges, at værkerne bruger forskellige forudsætninger. Derfor kan den kippris, som det enkelte værk benytter, variere i forhold til den, der er vist ovenfor.\n8 Side 7 Referencer : DR 2015 Danske vindmøller sætter ny verdensrekord. : Energistyrelsens energiproducenttælling : Energinet.dk Udtræk af markedsdata. : Energistyrelsens Energistatistik, : Dansk Gasteknisk Center, df


Forbedre din kundeservice med SMS - Zapp.dk\nForbedre din kundeservice med SMS\nTænker du at det kun er store virksomheder, der kan benytte sig af SMS i forbindelse med kundeservice? Tænk igen.\nSmå virksomheder kan beklage sig over, at de ikke har samme budget til f.eks. reklamer, som de store virksomheder har. Men der er et område, hvor de mindre virksomheder generelt kan vinde stort på i forhold til de store – nemlig kundeservice. Når der snakkes om små virksomheder, tænker mange forbrugere nemlig ofte på ting som: personlig service, mere individuel opmærksomhed på den enkelte kunde og meget bedre kundeloyalitet.\nMange små virksomheder tror dog fejlagtigt at SMS og andre moderne marketing platforme, kun er for de store virksomheder med et langt større budget. Dette er ikke sandt. Nej tværtimod danner SMS-beskeden og små virksomheder et fremragende par.\nSMS er nemlig en overkommelig og enkel måde at nå ud til sine kunder og det kan nemt benyttes til kundeservice, uanset hvor mange eller få mennesker du har i arbejde i lige netop din virksomhed. Klik her og din ud af, hvordan en online sms sender nemt kan benyttes af små kunder.\nSådan kan SMS tjene dine kunders behov\nHvor mange af jer har haft en dårlig oplevelse på en restaurant eller i en butik og har besluttet jer for at klage?\nHvis statistikkerne taler sandt så 1 ud af 26. Resten gjorde intet, men hele 91% vil sandsynligvis ikke besøge den restaurant eller butik igen. En øjenåbner for mange virksomheder, der viser hvor vigtig god kundeservice egentlig er.\nEn SMS meningsmåling giver dine kunder en neutral platform, hvor de kan føle sig frie til, at udtrykke deres sande meninger. Uden at spørge dine kunder, vil du sandsynligvis aldrig få af vide, hvordan deres måltid var, eller om de var tilfredse med den service de har modtaget.\nSMS er en ideel måde at gøre dette på fordi den får langt højere responsrater end f.eks. e-mail. Kunder sender gerne tekstbeskeder til en virksomhed. Ja vidste du at hele 78% af befolkningen (kilde) ville ønske de kunne sende en SMS til en virksomhed fremfor f.eks. at ringe. Telefonsamtaler er ikke så effektive, fordi de er afhængige af, at virksomheden er der til at besvare telefonen. Det er kun 14% af opkald til virksomheder der besvares, uden at man bliver sat i en venteposition.\nSMS er en hurtig og bekvem måde at kommunikere et problem. Det er hurtigt, og medarbejderne kan ofte reagere hurtigere på tekst end de kan på et opkald. Tekstbeskeder giver desuden kunder en registrering af samtalen, som de ikke ville få ved et opkald.\nHvis du driver en serviceorienteret virksomhed, såsom en frisørsalon, en tandlæge klinik, et autoværksted, en massage klinik eller en anden service, hvor du aftaler tider med dine kunder, kan en simpel påmindelses tekstbesked medvirke til, at reducere udeblivelser og derved forbedre kundeoplevelsen. Vi har alle travlt og en hurtig påmindelse pr. SMS til at huske f.eks. tandlægeaftalen, er for mange guld værd.\nSMS er en bedre måde at sende disse påmindelser end f.eks. e-mail eller telefon. E-mail kan på ingen måde konkurrere med SMS både i forhold til svar og åbningsprocent og telefonopkald kan være tidkrævende både for medarbejder og kunder.


Brev til Vibeke: Skal jeg vente på ham? - Hjemmet DK\nBrev til Vibeke: Skal jeg vente på ham?\n'T.B.A.' har mødt en dejlig mand, men han er desværre kun lige gået fra sin kone, og hun er i tvivl, om hun skal vente på ham.\nJeg er en kvinde på 49 år, der for to måneder siden mødte en dejlig mand på 55, som jeg er blevet meget forelsket i. Jeg har været skilt i tre år, og jeg synes jo, det er fantastisk dejligt at være forelsket igen. Men der er malurt i bægeret. Ganske vist er min vens kone flyttet ud af deres fælles hus – det var hende, der ønskede skilsmisse – men de er hverken separeret eller skilt endnu. De har dog hver sin advokat og har været hos statsamtet, men de er uenige om et par ting, og derfor trækker det ud. Min ven holder mig hele tiden orienteret om, hvor langt de er i processen, men jeg føler også, at jeg får brug for al min tålmodighed. Han er jo stadigvæk gift! Jeg har som sagt været alene i tre år og længes meget efter den nærhed, som man får i et kærlighedsforhold, og jeg er klar til at gå ind i et nyt og dejligt forhold med en god mand. Men spørgsmålet er, om jeg har kastet min kærlighed på en „forkert", eller om der er en fælles fremtid for os? Annonce\nVi har haft mange gode snakke, og jeg synes, der er grobund for et harmonisk forhold. Jeg vil blive rigtig glad for at høre din mening. Den plejer at være klog og brugbar. T.B.A. Vibekes svarTak for de pæne ord. Nej, det lyder da ikke, som om du har kastet din kærlighed på den forkerte. Jo, din ven er godt nok ved at blive skilt, og han har sikkert meget at se til og meget at tænke over, men vigtigst er det, at han lader til at være en dejlig mand, som du både kan tale med og kan se en fremtid sammen med. Jeg tror derfor, at du skal holde op med at være så bange for, om du er ved at bevæge dig ud på gyngende grund. For det gør vi jo altid, når vi forelsker os. Der er noget på spil, og vi bliver bange og vil gerne have garantier. Pas på, at du ikke overfører den angst på ham. Usikkerheden findes i dig og har nok ikke ret meget med ham at gøre. Den skyldes, at du er bange for at miste. Så i stedet for at gå og spekulere over, om du har valgt forkert, synes jeg, at du skal vælge at tro på, at det nok skal holde, uden at du kræver alle mulige garantier fra ham. Lad være med at blive desperat. Nyd jeres tid sammen og jeres forelskelse. Men sørg også for at nyde dit liv, når I er hver for sig – både for hans skyld, han skal jo ikke gå og få dårlig samvittighed over for dig, men også for din egen skyld, så du ved, at du hviler godt i dig selv og har et godt liv. Hvis I kan give hinanden lidt plads og rum og støtte hinanden, nu hvor tingene er lidt barske, så har jeres kærlighed rigtig gode fremtidsudsigter.\nJeg var blevet rigtig glad og smigret over tilbuddet, men nu var jeg kommet lidt i tvivl. For kunne jeg magte den opgave? Det er et stort ansvar, når andre mennesker lægger deres skæbne i ens hænder og beder én om et råd. Læs hele Vibekes blogindlæg her » Har man ret til sex?\nJeg var allerede ved at rejse mig for at smutte, da et skybrud heldigvis brød ud » Min fars arv skabte splid i famlien\nLæs, hvordan familien fik løst arvestriden her: » John ser alt\nBrev til John: Finder jeg kærligheden igen?


Underet er, at vi er til: DET KRIBLER I MAVEN\nEllen 11/6/14 6:04 PM\nJa, de lokale ved nok bedst :-) - men som jeg læste det, frarådede de jer vel egentlig ikke at køre ud; bare at være forsigtige? Men det lød som en überslem tur!\nFerie er mange gange kompromiser folk imellem, men I plejer vist at blive fint enige om, hvad der skal til :-) Fortsat god fornøjelse med planlægningen - jeg holder med dig i, at om aftenerne holder man kørefri - vi gør det gerne allerede fra ved firetiden om eftermiddagen.\nLene 11/6/14 8:34 PM\nEllen, så har jeg ikke skrevet det korrekt dengang, for vi blev frarådet at køre op over passet, fordi der kom uvejr. Det troede vi bare ikke på :-)\nOddStyle.dk 11/6/14 7:49 PM\nForventningens glæde er over halvdelen af rejsens værdi :-) kan godt forstå du glæder dig, det blir´ da helt vildt spændende for jer! Min mand var også en af dem, der skulle kører "hornene" af sig som ung på motorcykel, men heldigvis er de blevet klogere i dag!!\nHårnålesving - hvor kom den fra Lene?? Det er da et raceudtryk :-)\nRigtig god aften, kram fra den anden side af Vildmosen :-)\nLene 11/6/14 8:35 PM\nTina, heldigvis er de blevet klogere, og svingene som nærmest drejer om sig selv hedder hårnålesving, også på tysk :-)\nAnonym 11/6/14 8:39 PM\nJeg har også siddet på bagsmækken før i tiden, og som regel gik turen til Frankrig. Jeg giver dig fuldstændig ret i, at man også skal have tid til at nyde det sted, man nu er. Vi tog som regel 2-3dage mellem de lange etaper og gik på opdagelse i nærområdet - hvis man har kørt mange timer, er man som regel for træt til andet end at spise og sove :) Min chauffør var og er fornuftig på hjul, men det er altid spændende at være i nyt terræn og fremmed trafikkultur - på den anden side kan det jo også gå galt lige uden for hjemlig indkørsel.\nLene 13/6/14 5:48 AM\nAnonym, det lyder som dejlige ferier I havde på motorcyklen. Vi har også brugt med en enkelt dags pause, hvor vi vandrede :-)\nTro Håb og Kærlighed 11/6/14 10:12 PM\nDet bliver så dejligt! Vi er ikke helt klar med ferieplanerne - kun en uge i Sverige langt ude i skoven, har vi på plads:-)\nLene 13/6/14 5:49 AM\nCharlotte, det bliver så godt. Langt ude i skoven lyder som en en skøn ide :-)\nInge 12/6/14 12:52 PM\nDet er så fedt at have noget at glæde sig til, og ferie er en af de rigtig gode ting. :-)\nInge, ferie er en rigtig god ting at glæde sig til :-)\nFruen i Midten 12/6/14 3:05 PM\nIh, at glæde sig til ferie er bare noget af det bedste :-)\nFruen i midten, vi er så enige :-)\nconny 13/6/14 1:42 PM\nPlanlægning er en rigtig god ting. Jeg savner det lidt i vores ferie. Men nu er vi også seks voksne, der skal have en stemme med, og vi skal "bare" i sommerhus. Men jeg er tyvstartet med at læse om Filsø og Tipperne, for vi skal også lave andet end at dase på terrassen :-)\nLene 13/6/14 5:38 PM\nConny, nogle kan slet ikke klare planlægning, synes det skal være spontant, men hvis man ikke ved noget om det område man er i, så opdager man måske ikke de muligheder, der er der :-)


Forside Tid til en ny (eller genoptaget) forelskelse?\nForåret er lig med lysere tider: træerne springer ud, blomster blomstrer, fugle synger – og måske er det også tid til at finde en flirt eller give nyt liv til din forelskelse i parforholdet? 36 spørgsmål kan muligvis gøre forskellen.\nDet bugner med datingprogrammer i fjernsynet. Lige fra TV2 Zulus nye satsning ’Klæd mig af’ hvor to fremmede skal på date. I en seng. Kun iført undertøj. Til DRs ’Gift Ved Første Blik’ over til TV2s ’Landmand Søger Kærlighed’.\nVi elsker at være fluen på væggen, så vi kan observere, hvordan forelskelse kan udfolde sig imellem to vidt fremmede. Vi glæder os altid over, når det endelig lykkes for nogle af de håbefulde singler at finde kærligheden – og samtidigt krummer vi tæer, når de forskellige dates, der udspiller sig på skærmen, ikke helt går efter bogen.\nMen hvad skal der egentlig til, for at forelskelsen rammer? Er det tilfældigt, som et lyn fra en klar himmel eller er det noget, der kræver arbejde?\nFindes der en formel på forelskelse?\nIfølge den amerikanske psykolog Arthur Aarons undersøgelser er kærligheden ikke nødvendigvis noget, der rammer som lynet. Den opstår ikke altid bare af sig selv, vi skal aktivt vælge den til – som f.eks. ved at arbejde sig igennem 36 spørgsmål.\nIfølge Arthur Aaron opstår forelskelsen, hvis man stiller sin date eller partner de 36 spørgsmål, som han har udviklet. Aaron garanterer, at spørgsmålene fører til forelskelse, hvis de ”udføres” på den rigtige måde, og det fascinerende forsøg er gået verden rundt.\nIdéen opstod, da det for mere end tyve år siden lykkedes Aaron at få to fremmede til at forelske sig i hinanden for øjnene af ham i et laboratorium. Metoden var baseret på lang tids forskning omkring intimitet i parforhold samt forelskelsens mekanismer.\nForsøget går ud på, at du og en anden sætter jer over for hinanden, stiller hinanden de samme 36 spørgsmål og derefter runder af med, i tavshed, at se hinanden dybt i øjnene i fire minutter.\nHvis du ikke har tid til at besvare alle 36 spørgsmål, har Mette H. Hinnerskov, parforholds- og skilsmissecoach samt stifter af Institut for krisehåndtering, fremhævet specielt spørgsmål 4 og 11. Disse spørgsmål er nemlig afgørende for, at man som par har nogenlunde samme tilgang til dagen og til hvilke aspekter i livet, der er vigtige at lægge vægt på, siger Mette Hinnerskov til ALT.dk\n4. Hvad vil udgøre en “perfekt” dag for dig?\n8. Nævn tre ting du og din partner tydeligvis har tilfælles.\n9. For hvad i dit liv er du mest taknemmelig?\n14. Er der noget, du har drømt om at gøre i lang tid?\n15. Hvorfor har du ikke gjort det?\n16. Hvad er det største, du har opnået i dit liv?\n17. Hvad vægter du højst i et venskab?\n18. Hvad er dit mest værdifulde minde?\n19. Hvad er dit værste minde?\n20. Hvis du vidste, at du indenfor et år ville dø pludseligt, ville du så ændre noget ved den måde, du lever på nu? Hvorfor?\n21. Hvad betyder venskab for dig?\n22. Hvilke roller spiller kærlighed og hengivenhed i dit liv?\n23. Del noget du anser for at være et positivt karaktertræk ved din partner. Del fem i alt.\n24. Hvor tæt og varm er din familie?\n25. Føler du, at din barndom var lykkeligere end de fleste andres?\n26. Hvordan har du det med dit forhold til din mor?\n27. Lav tre sande “vi”-udtalelser hver. F.eks. “Vi er begge i dette rum, hvor vi føler os…”.Færdiggør sætningen: “Jeg ville ønske jeg havde en, jeg kunne dele…”\n28. Hvis du skulle være gode venner med din partner, hvad ville du så synes var vigtigt for ham eller hende at vide?\n29. Fortæl din partner, hvad du godt kan lide ved ham/hende; vær meget ærlig denne gang og sig ting, du måske ellers ikke ville sige til en, du lige havde mødt.\n30. Del en pinlig oplevelse fra dit liv med din partner.\n31. Hvornår græd du sidst foran en anden person?\n32. Fortæl din partner, hvad du allerede kan lide ved ham/hende.\n33. Hvad hvis noget er for seriøst til, at man kan joke om det?\n34. Hvis du skulle dø i aften uden mulighed for at kommunikere med nogen, hvad ville du så ærgre dig mest over ikke at have sagt til nogen?\n35. Hvorfor har du ikke sagt det til dem endnu?\n36. Dit hjem, inklusiv alt hvad du ejer, bryder i brand. Efter at have reddet dine husdyr og dine elskede, er der tid til at du uden risiko kan redde én genstand. Hvad ville det være? Hvorfor? Ud af alle personerne i din familie, hvis død ville du finde mest gruopvækkende? Hvorfor? Del et personligt problem og spørg efter din partners råd til, hvordan han eller hun ville takle det. Bed også din partner om at reflektere over, hvordan du lader til at have det omkring det problem, du har valgt.\nForrige artikelSmå vinger – stor betydning!\nNæste artikelMindfulness lindrer angst og depression hos KOL-patienter\nUndersøgelse slår fast: Kvinder er bedre til at multitaske


Ny kampagne: Ring 112, hvis bilen går i stå på motorvejen – BeredskabsInfo\nForsidenAutohjælpNy kampagne: Ring 112, hvis bilen går i stå på motorvejen\nBaggrunden for den nye anbefaling er, at det kan være livsfarligt at befinde sig i en af motorvejens vognbaner, hvis man af den ene eller anden årsag holder stille og ikke kan køre videre. Også ved mindre uheld som motorstop og punktering er anbefalingen, at trafikanterne ringer 112, hvis bilen ikke er nået ud i nødsporet, men holder stille i en af motorvejens vognbaner. Et mindre uheld kan være alt fra en punktering til et motorstop eller et lille sammenstød.\nØnsker 800 ekstra opkald til 112\nVejdirektoratets Trafikcenter registrerer omkring 2.300 uheld på motorvejen hvert år. Vejdirektoratets vurdering er, at yderligere cirka 800 køretøjer om året havarerer på motorvejen, som burde ringe 112.\nVed alarmering via 112 kan afmærkning og en ladvogn hurtigt sendes til stedet. En ladvogn kan typisk være fremme inden for en halv time fra alarmering. Ladvognen vil bringe den havarerede bil, dens fører og medpassagerer til nærmeste sikre sted væk fra motorvejen. Her kan bilisten modtage yderligere hjælp fra sit eget vejhjælpsfirma.\nCa. 75 pct. af alle uheld på motorvejen har en varighed på over en halv time. Cirka 47 pct. af uheldene varer mellem en halv til en hel time, og cirka 10 procent af de registrerede hændelser varer over to timer. De længerevarende hændelser over to timer involverer stort set altid en lastbil.\nHandler om at redde menneskeliv\n”Et uheld på motorvejen er altid alvorligt, hvis man holder stille i en vognbane, og dét kræver hurtig hjælp. Det er vigtigt, at bilen kommer af vejen så hurtigt som muligt, så der ikke opstår følgeuheld. Det er sådan, vi skal til at tænke fremover, og derfor skal man ikke tøve med at ringe 112 for hjælp. Det er et spørgsmål om at få trafikken til at flyde sikkert og hurtigt, men det er altså også et spørgsmål om at redde menneskeliv, for det er farligt at opholde sig midt på en motorvej”, siger transportminister Benny Engelbrecht.\nVicepolitiinspektør John Jensen fra Rigspolitiets Nationale Beredskabsafdeling supplerer:\n”På motorvejene er der ofte meget trafik, og den høje hastighed, der køres med, gør, at det hurtigt kan gå gruelig galt, hvis en bil holder stille i en af motorvejens vognbaner, og der ikke er tale om kø. Vi skal have trafikanterne til at ringe 112, hvis de enten selv har en bil, som ikke vil køre længere, eller hvis de ser en medtrafikant, der holder stille i motorvejstrafikken og ikke er kommet ud i nødsporet, så vi hurtigt kan få den rette hjælp frem”.\n”Ring 112”-kampagnen kan ses i perioden fra mandag den 17. januar 2022 til og med søndag den 17. april 2022. Den landsdækkende kampagne vil blandt andet være synlig på plakater, roll ups og bordmenuer på landets rastepladser, på billboards på landets 10 største rastepladser, på online medier, i kommerciel radio og på de sociale medier.\n11. november 2018 Henrik Kvistgaard Petersen Politi


Teambuilding: Brug julefrokosten til at styrke sammenholdet - Route25 - Tips til ferier og rejser\nFirmajulefrokosten er en årlig tilbagevendende begivenhed, som er med til at styrke sammenholdet på arbejdspladsen. Du kan med fordel begynde planlægningen i god tid, så du er sikker på, at både deltagerne og virksomheden får mest muligt ud af den.\nDer er ingen, der siger, at julefrokosten bare skal gå ud på at spise god mad og drikke sig fuld. Du kan med fordel arrangere en firmajulefrokost, der kombinere mad, alkohol og teambuilding, hvis du vil sikre dig, at sammenholdet styrkes, samtidig med at festen går over i historiebøgerne som den bedste julefrokost nogensinde.\nHvis du mangler inspiration til, hvordan du stabler en god julefrokost på benene, som samtidig kan fungere som et teambuilding arrangement, får du herunder en række gode tips, som du med fordel kan gøre brug af, når årets julefrokost skal arrangeres.\nStart med en aktivitet\nDet første, du skal gøre, er at planlægge en aktivitet, der kan danne ramme om den første del af julefrokosten. Det er de færreste, der kan holde til at gå i gang med julefrokostbordet allerede omkring middag, hvorfor du med fordel kan begynde at arrangere en aktivitet, der danner ramme om den første del af dagen.\nAktiviteten bør være noget, der er med til at styrke sammenholdet, men som samtidig er sjovt. Husk, at julefrokosten er en god anledning til at bryde fri fra arbejdspladsens rammer og rent faktisk lave noget anderledes sammen med kollegerne. Du kan eventuelt vælge en af følgende aktiviteter:\nDet er ikke kun teambuilding-aktiviteten, der skal være sjov – der skal også være en anden form for underholdning i løbet af dagen eller aftenen. Hvis ikke du selv kan finde på noget, kan du eventuelt tilmelde jer en firmajulefrokost hos et eventbureau.\nDer er masser af virksomheder, som arrangerer firmajulefrokoster, uanset om I er i København, Jylland eller på Fyn. Det handler blot om at være ude i god tid, da de ofte bliver booket tidligt på året.


Opskrifter, du kan lægge direkte i kurven hos Coop.dk MAD\nOpskrifter, du kan lægge direkte i kurven hos Coop.dk MAD - Nemmere bliver det ikke at handle dagligvarer online\n100 opskrifter, du kan lægge direkte i kurven hos Coop.dk MAD\nVi har en rigtig spændende nyhed til dig her på Coop Opskrifter. Vi har nemlig sammen med vores online supermarked, Coop.dk MAD, udvalgt 100 lækre og lette retter, som du ikke bare får opskriften på, men også kan lægge direkte i kurven og købe online på Coop.dk MAD. Du slipper for slæbet, og Coop.dk MAD leverer dine varer direkte til døren. Det eneste du skal gøre er at lave den ret, du har valgt – om det så er mørbradgryde med champignon, vegetarburger eller lakselasagne med spinat.\nVælg din opskrift, og vi klarer resten\nDu slipper ikke bare for slæbet, men også for selv at skulle finde hver enkelt ingrediens til din ret. Den klarer vi nemlig for dig. Klik på "køb på Coop.dk MAD", når du har valgt den ret, du gerne vil lave, så tilføjer vi automatisk de ingredienser, du skal bruge til at lave retten til din indkøbsliste på Coop.dk MAD. Du kan selvfølgelig vælge nogle ingredienser fra, hvis du allerede har fx salt, sukker eller mel hjemme i køkkenskabene.\nHvordan synes du, det virker?\nKøb på Coop.dk MAD-funktionen er helt ny, og vi håber, du vil være med til at teste, om det hele fungerer, som du kunne tænke dig. Ris og ros modtages glædeligt på coop@opskrifter.dk, så vi kan få skruet på de nødvendige knapper og få den nye funktion til at sidde lige i (køkken)skabet.\nHvilken ret har du lyst til?\nEr du til fisk, fjerkræ eller frisk salat? Eller måske snarere en god, varm suppe eller lidt sødt til aftenkaffen? Vi har lidt af det hele samlet til dig lige her.\nGode retter, du kan lægge direkte i kurven\nKalvecuvette med grillet sommergrønt, gedeost og urter\nHjemmelavede, pandestegte falafler med salat, pitabrød og hvidløgsdressing\nBoller i karry med brune ris, broccoli og mangochutney\nOvnbagt torsk med 'Minions-ris' og lynstegte grøntsager\nPitabrød med tunsalat, sprøde grøntsager og citrondressing


Fotograf i Bellinge Odense ⇒ Få 3 gratis og uforpligtende tilbud. Klik her!\nFotograf Bellinge Odense, Få op til 3 tilbud nu\nSkal du bruge en fotograf i Bellinge Odense? Så kan der være rigtig mange penge og meget tid at spare. Vi er nemlig gået sammen med et dygtigt firma, hvor du kan indhente op til 3 gratis og uforpligtende tilbud på en billig fotograf i Bellinge Odense. Det er let og hurtigt, og det behøver ikke at tage mere end 5-7 minutter for dig at beskrive din opgave. Du kan her på siden læse lidt mere om, hvordan du gør, og hvorfor det kan være en god idé.\nSådan indhenter du tilbud på fotograf i Bellinge Odense\nNår du skal indhente tilbud på en fotograf i Bellinge Odense, skal du først og fremmest klikke dig videre til vores samarbejdspartners hjemmeside. Dette kan du gøre via knappen i toppen af denne side. Her skal du beskrive din opgave så detaljeret som muligt. Det skal du gøre, så de dygtige fotografer Bellinge Odense kan komme med et så konkret tilbud til dig, uanset om du skal have taget billeder til brylluppet, fødselsdagen eller blot ønsker et portrætfoto. Når du har beskrevet din opgave, vil du inden for kort tid modtage dine tilbud, hvor du har fuld frihed til at vælge, hvilke tilbud på fotograf i Bellinge Odense, du ønsker at gøre brug af. Husk det er ganske gratis og uforpligtende, så ønsker du ikke at gøre brug af nogle af dem, kan du blot kassere dem.\nFor mange kan det virke uoverskueligt og meget uigennemsigtigt at hyre en fotograf i Bellinge Odense. Der kan være mange gode om buddet, og det kan være svært helt at aflæse de forskellige tilbud. Her vil du modtage tilbud fra billige fotografer nær Bellinge Odense, der kan hjælpe dig med at tage gode billeder til din begivenhed. Såfremt du har spørgsmål til nogle af serviceydelserne, så er du altid meget velkommen til at tage fat i vores samarbejdspartner, da de kan svare konkret på din spørgsmål.


Plastgenanvendelsesprojekt skal styrke virksomheders konkurrenceevne › Plast | PackMarkedet.dk - Nyhedsmagasin for emballageindustrien\nPlastgenanvendelsesprojekt skal styrke virksomheders konkurrenceevne\nHvis danske virksomheder bliver endnu bedre til at genanvende plast, så forbedrer det industriens muligheder for vækst og jobskabelse. Det er filosofien bag projektet ’Genanvendelse af plast – en styrket dansk industri’, der netop har modtaget knap tre millioner kroner i støtte fra Industriens Fond\nIndustriens Fond har valgt at støtte et nyt toårigt projekt ’Genanvendelse af plast – en styrket dansk industri’ med knap tre millioner kroner, og bag projektet står bl.a. brancheorganisationen Plastindustrien, genanvendelsesvirksomheden Aage Vestergaard Larsen A/S og Aalborg Universitet.\nDernæst skal der etableres et plastakademi, hvor der blandt andet skal undervises i hensigtsmæssige materialevalg, design, produktionsmetoder og grønne forretningsmodeller med det formål at øge plastgenanvendelsen. Akademiet skal suppleres med en åben digital læringsplatform og et netværk for cirkulær økonomi, hvor alle med interesse for plastgenanvendelse kan deltage.\nMads Lebech, administrerende direktør i Industriens Fond, ser et stort potentiale i styrke fokus på fordelene ved at genanvende plast:\nThomas Drustrup, administrerende direktør i Plastindustrien og formand for projektets styregruppe, understreger, at støtten fra Industriens Fond er en kærkommen håndsrækning:\nNordens største plastgenanvendelsesvirksomhed Aage Vestergaard Larsen A/S i Mariager er partner i projektet. Den administrerende direktør Franz Cuculiza fortæller, at der er mange fordele ved at øge genanvendelsen:\n– Hvis vi i højere grad kan sikre, at vi ikke sender plast til forbrænding eller ubehandlet til udlandet, så vil det være en stor gevinst – både for miljøet, samfundet og ikke mindst for danske virksomheder. Genanvendelse er nemlig lig med billigere råvarer, højere omsætning og nye arbejdspladser, og vi ser meget frem til at bringe vores viden og erfaring i spil i dette projekt.\nHan bliver suppleret af Gitte Buk Larsen, forretningsudvikling- og markedsføringschef i Aage Vestergaard Larsen A/S:\nMads Lebech pointerer, at danske virksomheder vil have stor gavn af at dygtiggøre sig inden for området:\nKick-off workshop i Mariager\nProjektet bliver officielt lanceret til en kick-off workshop den 27. februar i Mariager hos Aage Vestergaard Larsen A/S i tidsrummet 10.00-14.00.\nHer vil de forskellige partnere præsentere de forskellige elementer i projektet, og deltagerne bliver inviteret til at byde ind med konkrete inputs og idéer, hvilket får stor betydning for udformningen af bl.a. kurserne på plastakademiet.\nDet er gratis at deltage, og tilmelding foregår via Plast.dk, hvor arrangementets fulde program også er tilgængeligt.\nDer vil i løbet af dagen også være mulighed for at nyde en god frokost og at få en rundvisning i produktionsfaciliteterne hos Aage Vestergaard Larsen A/S.


stemningen.com Handy artikler Hvad kan en mr scanning vise\nJa, der er forskel på de to billedteknologier. CT-scanning anvendes oftest til at vise forandringer i en knogle, kæbe og mund. Det er en røntgenundersøgelse, hvor mange snit behandles i computeren og viser knoglernes struktur meget nøjagtigt. CT-scanningen anvendes også ved diskusprolaps, men erstattes i stigende grad af MR-scanning, der oftest anvendes til at vise forandringer i blødt væv som diskus og muskler. Det er en magnetundersøgelse, hvor der fokuseres på væskeindhold i vævet. 8. mar MR-skanning udgør sammen med CT-skanning og UL-skanning de Hvad er en MR-skanning? Foto af en . Hvad kan en MR-skanning vise?. jan MR-skanning af hjernen foregår ved hjælp af radiobølger i en skanner, hvor man Hvad er en MR-skanning Hvad kan undersøgelsen vise?.\nHVAD KAN EN MR SCANNING VISE MR- og CT-scanning og stråling\nHvad kan en mr scanning vise Sådan virker MR-scanning\nKræftlinjen, chat, onlinerådgivning, brevkasse, lokale kræftrådgivninger, patientforeninger, kalender. Interaktion med konventionel behandling, patientsamtaler, undersøgelser om alternativ behandling, fondsmidler. Samtaler med patienter og pårørende, socialt sårbare patienter, støtte til børn og unge, lægefaglige udtalelser. Den rehabiliterende indsats på kræftområdet, videoer om senfølger, skabelon og redskaber til rehabilitering. Den palliative indsats på kræftområdet, anbefalinger og redskaber til palliation, faglige palliative netværk. Barometerundersøgelser, PRO-værktøjer, organisatorisk brugerinvolvering, fælles beslutningstagning. Du er velkommen til at kontakte medarbejderne i Kræftens Bekæmpelse. Hvad kan en MR-scanning vise? MR-scanning kan i forhold til andre billedteknikker give gode billeder af kropsdele, der er omgivet af knoglevæv, og teknikken. Et godt og skarpt billede fra en MR-scanning er ofte en forudsætning for at stille En MR-scanning af hovedet kan vise billeder af hjernen og den forlængede. Hvad kan en MR-scanning vise? MR-scanning kan i forhold til andre billedteknikker give gode billeder af kropsdele, der er omgivet af knoglevæv, og teknikken er særligt velegnet til at vise hjernen og rygmarven, men også de såkaldte bløddele i og omkring de store led – for eksempel skulder og knæled. Hvad kan en MR-skanning vise? Ved MR-skanning af hjernen ser man blandt andet efter svulster, hjerneblødninger, blodpropper, hjerneinfarkter, udposninger på blodårer (aneurismer), infektionssygdomme (stemningen.com AIDS) og dessemineret sclerose. De kan dog ikke anvendes ved alle former for MR-scanning, og undersøgelsen kan tage længere tid i en åben scanner. Hvad kan undersøgelsen vise? Lægen vil se efter unormale fund i hjernen. Når en patient kommer ind ad døren med symptomer på apopleksi, kan man enten benytte en CT-scanning computer tomografisk scanning eller en MR-scanning magnetisk resonans scanning til at undersøge, om der mest sandsynligt er tale om en blodprop i hjernen eller om symptomerne kan stamme fra en hjerneblødning, en svulst eller andet. CT er en metode baseret på røntgenstråler, mens MR er baseret på et elektromagnetisk felt. Der er både fordele og ulemper ved begge scannings-metoder. CT giver stråling, hvilket generelt bør begrænses, i særdeleshed hos yngre personer; MR er farligt hvis patienten har magnetisk metal i kroppen, som vil blive opvarmet eller flytte sig.\nEt godt og skarpt billede fra en MR-scanning er ofte en forudsætning for at stille En MR-scanning af hovedet kan vise billeder af hjernen og den forlængede. jun Ved en MR-scanning sendes radiobølger ind i kroppen, som registrerer ekkoet, og en computer laver et detaljeret billede Almen lægeundersøgelse · Henvist til kræftpakke – hvad nu? Hver serie viser et tværsnit af kroppen taget fra en ny vinkel. Tatoveringer og permanent eyeliner kan være problem. dec Hvad kan undersøgelsen vise? Lægen vil se efter unormale fund i hjernen. Det kan være arvæv efter en blodprop i hjernen, en hjerneblødning.\njun Ved en MR-scanning sendes radiobølger ind i kroppen, som registrerer ekkoet, og en computer laver et detaljeret billede Almen lægeundersøgelse · Henvist til kræftpakke – hvad nu? Hver serie viser et tværsnit af kroppen taget fra en ny vinkel. Tatoveringer og permanent eyeliner kan være problem. dec Hvad kan undersøgelsen vise? Lægen vil se efter unormale fund i hjernen. Det kan være arvæv efter en blodprop i hjernen, en hjerneblødning. En MR- scanning kan derfor ofte meget hurtigt afsløre tidlige tegn på en blodprop , fordi scanningen kan vise forandringer i hjernevævet, der er resultat af. Hvad kan undersøgelsen vise? MR-skanning af ryggen giver god information om en lang række forandringer og sygdomme. Man kan se skader på diski (bruskskiverne), sammenfald af ryghvirvler, svulster, kræftspredning til ryghvirvlerne, infektioner, skader på rygmarven, slitageforandringer og medfødte skader. Udover at danne billeder, der afspejler anatomi og vævets konsistens, kan MR-skanning stemningen.com bruges til at måle, hvor hurtigt blodet flyder, hvordan hjernens dele er forbundet, og endda hvilke dele af hjernen der bruges til at tænke en . Scanning med CT eller MR – hvad er forskellen? En MR- scanning kan derfor ofte meget hurtigt afsløre tidlige tegn på en blodprop, fordi scanningen kan vise forandringer i hjernevævet, der er resultat af manglende tilførsel af ilt og blod.\nMR-scanning hvad kan en mr scanning vise En MR-scanning af hovedet kan vise billeder af hjernen og den forlængede marv samt af hypofysen, indre øre, kranienerver, pulsåre og vener. Knoglestrukturerne i kraniet kan afbildes, ligesom næse, mundhule og. Her kan du læse mere om hvornår en scanning er nødvendig og hvad billederne kan bruges til. Scanneren er praktisk talt ubrugelig i forhold til at vise en årsag til smerter. MR-scanning kan være relevant hvis man mistænker at patienten lider af en alvorlig lidelse. I det tilfælde kan MR-scanning være et redskab til at be- eller.\nEn MR scanning af hjernen giver samme eller bedre information om sygdomme Hvad bruges en MR undersøgelse til? Hvad kan en MR undersøgelse vise?. MR-scanning kan vise forandringer i sammensætningen af kroppens væv. Afhængigt af, hvad lydbølgerne rammer, sender de forskellige signaler tilbage.\nSome research has suggested that too much green tea might increase liver toxicity, although a 2009 study by German researchers found no danger to your kan. But until more studies are done, stick to 4 cups a day or less. Lose about one pound per month by drinking three to four cups of green tea each day.\nHvad should also note that green tea contains caffeine about half the amount of scanning tea and one vise the amount of coffee. So if you have trouble sleeping, you should avoid green tea in the afternoon and evening. And note that decaffeinated green tea does not have the same fat burning effects as caffeinated tea.\nHvilke bivirkninger kan man risikere at få, og hvad kan der gøres ved dem? En MR-scanning er en undersøgelse, der kan bruges som supplement til mammografi og ultralydsundersøgelse. MR-scanning af brystet. Læs alt .\nGrønne æg 2009 the Cochrane Library published a review of 51 studies that included a total of more than 1.\nMR-scanning af ryg og nakke – hvad kan den bruges til? Af Martin Melbye Scanneren er praktisk talt ubrugelig i forhold til at vise en årsag til smerter.\nHvad kan en mr scanning vise sæd og æg forene\nApparatet udsender ikke røntgenstråler, og radiobølgerne og magnetfeltet anses for helt ufarligt for vise i de styrker, der anvendes ved medicinsk diagnostik. Hvad er muligt at afsløre medfødte hjertefejl og eventuelle skader i hjertemuskulaturen efter en blodprop. Læge Elisabeth Kjems Redaktionen på Hjælp og viden. Ring til Kræftlinjen Professionel kan scanning rådgivning Tlf.:\nDu vil få tilbudt en MR-scanning af din hjerne, for at lægerne kan stille en korrekt diagnose. Det kan fx være ved mistanke om. MR er forkortelsen for Magnetisk Resonans. Teknikken er baseret på anvendelse af radiobølger og et stærkt magnetfelt. MR-scannere kan fremstille meget detaljerede billeder af organerne.\nApparatet udsender ikke røntgenstråler, og radiobølgerne og magnetfeltet anses for helt ufarligt for mennesker i de styrker, der anvendes ved medicinsk diagnostik.\nMR-scanning af ryg og nakke – hvad kan den bruges til? Af Martin Melbye Scanneren er praktisk talt ubrugelig i forhold til at vise en årsag til smerter. Et godt og skarpt billede fra en MR-scanning er ofte en forudsætning for at stille En MR-scanning af hovedet kan vise billeder af hjernen og den forlængede.\nOm sygdomme i tarmene eller blæren og om stomioperation 67 - Stress. Om permanent hårfjerning og IPL behandling med laser. Fordele og ulemper ved begge CT er en metode baseret på røntgenstråler, mens MR er baseret på et elektromagnetisk felt. Bliv frivillig Hjælp os med forebyggelse, lokal events eller politisk arbejde.\nHvad kan en mr scanning vise Få gode råd til holde vægten. Det er dog yderst sjældent, at indopereret metal fører til, at scanningen ikke kan gennemføres Ved tidlig graviditet foretrækkes ultralydsundersøgelse MR-scanning er kostbar. Behandlingen skal passe til patienterne\nDe kan dog ikke anvendes ved alle former for MR-scanning, og undersøgelsen kan tage længere tid i en åben scanner. Hvad kan undersøgelsen vise? Lægen vil se efter unormale fund i hjernen. Hvad kan undersøgelsen vise? MR-skanning af ryggen giver god information om en lang række forandringer og sygdomme. Man kan se skader på diski (bruskskiverne), sammenfald af ryghvirvler, svulster, kræftspredning til ryghvirvlerne, infektioner, skader på rygmarven, slitageforandringer og medfødte skader.\nFølge: Walter benjamin kunstværket i dets tekniske reproducerbarheds tidsalder » »\nTidligere: « « Hvordan man vokser min penis større\nDreng eller pige test\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Hvad kan en mr scanning vise stemningen.com


Keramisk Spisebord Innovative Materialer af Kvalitet - Viadurini\nKeramisk Spisebord at Indrette din Luksuriøse Spisestue med et Innovativt Materiale\nKeramisk spisebord til indretning af en luksuriøs spisestue. Et innovativt materiale til et funktionelt og elegant keramisk bord.\nKeramisk spisebord i moderne italiensk design til indretning af en elegant spisestue.\nI dette afsnit præsenterer vi de keramiske spiseborde, en vigtig innovation i stuen og køkkenmøbler.\nÅrsagerne til den voksende succes med disse tabeller skyldes flere faktorer som: rene, moderne og vigtige linjer, højteknologiske materialer, kontinuerlig innovation og forskning, høj modstandsdygtighed over for utilsigtet skade.\nBlandt vores forslag finder du bordmodellerne med "glaskeramik" top, dem med en 1 cm tyk glasplade med et 3 mm keramisk lag ovenpå. Slutresultatet er et materiale, der giver en meget behagelig æstetisk effekt, raffineret, elegant og ekstremt modstandsdygtig. Madlavning ved 1200 ° C gør det næsten umuligt at rids den glaskeramiske top ved et uheld, så bordene med disse toppe sikkert kan bruges med varme knive og gryder uden risiko for æstetisk skade (i modsætning til borde med glas og træplade).\nIndtast mere detaljeret de keramiske materialer fra toppe har mange fordele: de er meget modstandsdygtige (skæring, stød, slid, ridser, kemiske stoffer, UV-stråler og varme), flammehæmmende og uigennemtrængelige for olier og olier, og de behøver derfor ikke særlig pleje eller behandlinger og er let gjort rent.\nRammerne og benene på bordene, der sælges af Viadurini, er normalt lavet af træ, aluminium eller stål med en rektangulær top.\nKeramik er et uorganisk materiale. Ler er ekstremt fleksibel og blød i sin naturlige tilstand og bliver stenhård efter affyringsprocessen. Dens farve ændres i henhold til de chromoforoxider, der findes i lerene. Jernoxider kan være gule, orange, rødfarvede, mens titaniumoxider kan være hvide og gule. I den sidste fase bliver keramik glaseret og dekoreret.\nKeramik er velegnet til fremstilling af runde borde, især dem med en diameter på 120 cm, 160 cm og 180 cmog især til produktion af toppe. Dette materiale er kendetegnet ved en lille tykkelse, en god modstandsdygtighed over for rengøringsprodukter, mod kemikalier og opløsningsmidler. Det eneste produkt, der kan beskadige keramik, er flussyre. Den modstår også fugtighed, termiske stød, ridser og overfladeslid.\nForskellige typer keramik er tilgængelige, som for eksempel porcelæn og porcelænsstentøj, der er ekstremt modstandsdygtige over for flis. Disse materialer er karakteriseret ved lav porøsitet og er uigennemtrængelige for gasser og væsker.\nHøj modstandsdygtighed over for ridser, slid og brud\nDette materiale er lavet af et øverste lag af keramik og et nedre lag af glas, hvilket gør det endnu mere robust og modstandsdygtigt.\nMaterialet som følge af denne vellykkede kobling er olie / væske / fedtafvisende, det er varmebestandigt og syrebestandigt. Den er ridsefast, let at rengøre, ikke-korroderbar og ikke-giftig.\nGlas Spisebord 100\nSpisebord i Træ 205\nKeramisk (33) Stentøj af porcelæn (4)\nrektangulære (33) firkantet (1) Elliptisk / oval (2) kurvede (1)\nFra 130 til 159 cm (13) Fra 160 til 189 cm (11) Fra 190 til 219 cm (72) Fra 220 til 249 cm (48) Fra 280 cm (65)\nDesign spisebord i keramisk og røget glasbund lavet i Italien - tilfældigt\nBronze keramisk og metal spisebord fremstillet i Italien - Art\nAnthracite Savoy Stone Ceramic spisebord fremstillet i Italien - mørkebrunt\nModerne bord i glaskeramisk kogeplade og metal lavet i Italien, Dionigi\nSpisebord med design i Portoro-effektkeramik og mat metal - Falcon\nModerne bord med glaskeramisk overflade lavet i Italien, Mitia\nKeramisk spisebord og Extralight Glass Base fremstillet i Italien - Tilfældig\nModerne bord med marmor effekt stentøj top lavet i Italien, Adrano\nModerne designbord i glaskeramisk fremstillet i Italien, Clark\nEmperador spisebord af keramik og bronze metal fremstillet i Italien - mørkebrunt\nModerne køkkenbord i keramik fremstillet i Italien - Delta\nDesignbord i Matt Noir Desir Keramik og metal fremstillet i Italien - mørkebrunt\nKeramisk og metal bly køkkenbord fremstillet i Italien - Art\nModerne designbord i glas-keramik lavet i Italien, Egisto\nDesignbord i glas-keramik og metal lavet i Italien, Nora\nDesignbord i keramik og polyurethan fremstillet i Italien - grå\nSpisebord med moderne design Luksus 8-pers. Keramisk top - Ipanemo\nModerne bord i Calacatta Arabescato keramik og metal fremstillet i Italien - mørkebrunt\nSpisebord med keramisk top fremstillet i Italien - Bonaldo krydsbord\nFremstillet i Italien Spisebord af keramik og metal - Bonaldo geometrisk bord\nModerne spisebord med keramisk og glasplade Homemotion - Ringo\nSpisebord Calacatta keramisk top og metalben 5 størrelser - Aschio


Jeg er en pige på 15 år, som ja, gennemgår nogle ting.\nSkal være ærlig at sige, at jeg skriver, selvfølgelig for at få et nyt synspunkt på min situation, men mest lige så meget for at komme ud med det.\nMine forældre blev skilt for 2-3 år siden. Deres forhold til hinanden nu er fint nok, de kan snakke sammen og samarbejder om mig og min søster. De bor begge i samme by, hvor min søster og jeg til daglig går i skole.\nSkilsmisseordningen lyder på en uge hos hver, hvilket blev bestemt i fællesskab af mine forældre, dengang de gik fra hinanden. Min far blev boende i vores hus, mens min mor flyttede i en lejlighed beliggende over et supermarked.\nMin far havde det svært ved skilsmissen. Han elsker stadigt min mor højt, det kan jeg se, og han så allerhelst, at hun ville flytte hjem til ham. Min mor har følt sig overset i et par år, da min far vægtede sit arbejde meget højt – Hvilket hun fik nok af til sidst, og forlod ham på en pæn måde. Men jeg ved, at han har haft, og stadig har, svært ved det.\nJeg har altid følt mig mest hjemme i vores hus – materielt set. Jeg har et stort, dejligt værelse, vi har en fin have, gode naboer. Jeg føler mig hjemme i huset, det er jo også her, jeg er opvokset. Jeg oplyser altid min adresse her, selvom min rigtige adresse er hos min mor.\nLejligheden hos min mor er der som sådan ikke noget galt med. Den er stor, jeg har også et fint værelse osv., men jeg føler mig pinlig over at bo der. Altså over et supermarked. Jeg føler mig meget forkælet, når jeg siger noget som dette, men jeg kan ikke holde tanken om, at folk ved, at jeg bor der, ud.\nMen kigger man på det ”følelsesmæssige” vil jeg allerhelst være hos min mor. Vi har det super godt sammen. Min mor betyder alt for mig, jeg er virkelig glad for hende, og tænker tit; ‘hvor er jeg heldig at have sådan en mor. Jeg elsker hende virkelig.’ Og det gør jeg. Vi snakker om alt, hun er utrolig støttende, og jeg ved ikke, hvad jeg skulle gøre uden hende.\nMin far på den anden side.Vi har jo den ugentlige fordeling mellem os, men min far skulle til Jylland i et par dage i en uge, hvor vi normalt skulle være hos min mor, og da vi har to hunde hos min far, skulle jeg blive og passe dem. Det betød altså, at jeg skulle være hos min far i tre lange uger. Hvilket var fint, jeg vil jo gerne være i huset, også fik jeg jo muligheden for at være alene, mens mine veninder og kæreste kunne sove hos mig.\nMen tre uger, det er åbenbart for meget samvær med min far. Vi skændes og skændes. Det gør vi hver eneste gang, jeg er hos ham. Fuldstændig unødige skænderier, som jeg ALDRIG ville have haft med min mor.\nHan gør mange ting til problemer, ting som jeg aldrig selv ville have set som et problem. Vores skænderier var engang på det punkt, at jeg var nødt til at tage hjem til min mormor i et par dage midt i en skoleuge.\nHan beskylder mig for at være ubehjælpsom i huset, selvom jeg både går med hundene, står for tøjvask og tøj generelt, støvsugning osv. Jeg hjælper ret meget – og det oven i helt useriøst mange lektier fra skolen.\nNår jeg så endelig slapper af, så er det sammen med mine venner og min kæreste. Deres tilstedeværelse gør mig rolig, og de findes intet bedre end dem. Det er sådan, jeg slapper af. Det er også et problem i min fars øjne, for jeg er så åbenbart aldrig hjemme.\nMine venner bor på vej hjem til mig, så det er naturligt for os, at vi bare stopper hos dem, de bor jo tættere på. Jeg har altid planer i weekenderne. Om det er fest eller overnatning er forskelligt, men jeg laver altid noget, det har jeg brug for. Jeg er bare meget social, og andre jævnaldrendes tilstedeværelse gør mig bare tryg og fattet.\nMig og min fars skænderier bliver tit meget ophedet. Men kun fra hans side. Han bliver meget aggressiv, og har op til flere gange udtrykt, at han nogle gange ‘ville ønske, at det var tilladt at slå sine børn’ for det var det, han havde lyst til, og det jeg åbenbart trængte til. Han er heller ej bleg for at kalde mig ting – Møgunge, smalsporet, selvglad, dum, selv-fikseret, ER BLANDT DE FÅ (!!!)\nDet er ikke fordi, at jeg er uden skyld. Når min far gør noget til et problem, så siger jeg til ham, hvis jeg ikke er enig. Dette gør jo, at jeg ikke kan se ting ud af andres synspunkter end mine egne, som han siger. Det er jeg naturligvis ikke enig i, og jeg forsvarer mig selv. Det ligger i min natur, at jeg ikke vil finde mig i at blive trådt på.\nJeg svarer ham igen, det kan blive nogle grusomt flabede svar, jeg kaster i hovedet på ham, og er der noget, han ikke kan klare, er det sådan noget. Så vi skændes meget voldsomt.\nDerfor overvejer jeg den ugentlige fordeling. Min far skal flytte, og han kigger på nogle steder i nogle byer et stykke herfra. Jeg vil for alt i verden ikke flytte fra byen, vi bor i nu. Jeg vil hellere bo hos min mor i den lejlighed, jeg ikke kan lide, end at flytte til en anden by med min far.\nJeg vil helst være hos min mor. For lige meget hvor meget jeg afskyr og ikke føler mig hjemme i lejligheden, så føler jeg mig hjemme hos min mor, og jeg vil hellere have det følelsesmæssigt godt end at bekymre mig materielt. Men hvordan får jeg det sagt?\nJeg ved, at min far vil blive ked af det, for vi har jo også gode stunder sammen. Men jeg vil uden tvivl såre ham. Jeg vil gerne besøge ham en gang i mellem, det er jo ikke sådan, at jeg vil skære kontakten. Men uden at lyde selv-fikseret, så synes jeg, at jeg fortjener bedre, end min far der truer med at slå mig.\nJeg har snakket om forholdet til min far med min mor, og hun er jo utrolig ked af det hele, ville ønske, at hun kunne gøre noget. Hun har haft fat i ham før, men det har ikke hjulpet. Hun har fortalt mig, at hans temperament har været MEGET værre, og han arbejder stadig med sig selv. Men skal jeg stadig give ham en chance? Jeg oplever jo ingen forbedring.\nEr det fair af mig, at jeg ønsker dette? Er jeg unfair og ond mod min far? Han har udtrykt ‘i kampens hede’, at jeg kan blive hos min mor, hvis jeg er utilfreds med noget. Og det er jeg jo i dén grad.\nHan har det altid med at få dårlig samvittighed over de ting, han har kaldt mig, og siger altid undskyld. Men jeg overvejer bare, om et undskyld er nok? Hvis han gør de samme ting igen og igen, og tror, at han kan slippe sted med et undskyld, er han jo forkert på den.\nJeg ønsker ikke at bryde nogen forhold, men jeg er træt af skænderierne og de mange problemer, der er i huset med min far.\nTak for dit brev. Jeg er imponeret over, hvor god du er til at sætte ord på alle dine tanker. Jeg tror mange børn/unge vil have gavn af at læse dine overvejelser om det at føle, at man vælger en forælder fra/til. Det er helt naturligt at have sådanne overvejelser, når man, som du og din søster, oplever at ens forældre bliver skilt. Jeg er glad for at læse, at du oplever at dine forældre trods alt kan kommunikere på en hensigtsmæssig måde.\nJeg får fornemmelsen af i dit brev, at du er en helt almindelig teenager, som glædes ved livet, og at det bedste du ved er at være sammen med dine venner og din kæreste. Men jeg lægger også mærke til din omsorg og opmærksomhed på ikke at ville såre din far. Det tyder jo på, at du, trods heftige skænderier, holder meget af ham. Det er ærgerligt, at I ofte kommer sådan op at skændes og kalder hinanden nogle dumme ord. Jeg synes, det du beskriver lyder voldsomt. Det er ikke okay, at din far lader sit temperament gå ud over dig og din søster. Én ting er at han bliver sur eller stiller krav til jer, men at sige at han har lyst til at slå jer - det er at gå langt over stregen. Jeg forstår godt, at du er træt af det, og at det er med i dine overvejelser i forhold til, hvor du gerne vil bo.\nDu skriver, at han skal flytte, og jeg tænker, at det giver dig en naturlig anledning til at tage en snak med både din mor og far om, hvor du gerne vil bo. Jeg kan godt forstå, at du finder det vigtigt at blive boende tæt på skole, venner og din kæreste. Du skriver, at du på ingen måde ønsker at bryde dit forhold til din far, så det handler mere om at finde en løsning, der er tilfredsstillende for alle. Men først og fremmest gælder det om, at du bliver glad for, hvad end I laver af nye aftaler. Tror du, at I kunne have sådan en snak sammen?\nI forhold til dine overvejelser om det at bo fast hos din mor tænker jeg, at du skal holde fokus på, at du kommer godt overens med din mor, og at jeres forhold er så tæt. Det er menneskeligt at blive pinlig over forskellige forhold i livet - i dit tilfælde din mors adresse. Jeg kan nu alligevel godt komme i tanke om værre steder at bo end ovenpå et supermarked. Tror du ikke, at du vil finde det mere væsentligt at have det godt, dér hvor du bor, end hvor selve boligen ligger? Du skriver, at du har dit eget værelse, hvilket jeg tænker er dejligt. Har du slet ikke haft besøg af din kæreste eller veninder? Sagde de mon noget til, at du bor oven på et supermarked?\nJeg håber du/I finder en løsning, som du bliver glad for. Det hele afhænger naturligvis også lidt af, hvor din far kommer til at bo. Hvis du har brug for at tale med nogen igen eller vende nogle af dine tanker, er du altid velkommen til at ringe eller skrive til BørneTelefonen på 116 111.


Er du træt af dårlig kaffe på arbejdet? | Ekspertvalg.dk\nEr du træt af dårlig kaffe på arbejdspladsen?\nSidst opdateret: 08. maj 2014\nEr du træt af dårlig kaffe på arbejdet?\nKaffe bliver dagligt indtaget i store mængder - også på arbejdspladsen. Fordi medarbejdere drikker op til flere kopper kaffe på arbejdspladsen, bliver der efterhånden stillet store krav til den kaffeautomat eller kaffemaskine, der er stillet til rådighed på kontoret. Hvis du på vegne af din virksomhed er på udkig efter en løsning, der kan tilfredsstille dine medarbejdere, så er du kommet til det helt rigtige sted. Herunder kan du læse om de forskellige muligheder for at finde frem til en god kaffeløsning til din virksomhed:\nMåske er en god filterkaffemaskine det rigtige valg?\nHvis I er en mindre virksomhed med få ansatte, kan det være, at I ikke nødvendigvis behøver en stor kaffeautomat, som kan brygge mange forskellige kaffedrikke. Måske er den rigtige løsning for jer i virkeligheden at finde en filterkaffemaskine af høj kvalitet, som kan brygge en god kop kaffe. Der findes yderligere nye typer af kaffemaskiner, som brygger på kapsler og leverer én kop kaffe ad gangen. Disse typer af kaffemaskiner kan også være gode til mindre virksomheder. Gode kaffemaskiner kan man finde alle vegne. En god idé er at finde frem til nogle forskellige tests, som er tilgængelige på nettet. Disse tests kan i nogle tilfælde overraske, fordi det ikke nødvendigvis er de dyre kaffemaskiner, som får de bedste anmeldelser. På den måde kan du ofte finde en billig kaffemaskine, som ikke nødvendigvis koster alverden.\nUlemperne ved en kaffemaskine\nEn kaffemaskine kan først og fremmest kun brygge kaffe i begrænsede mængder. Kaffemaskiner brygger relativt langsomt, hvorfor der hurtigt kan forekomme ventetid ved kaffemaskinen. Især de nye typer af kaffemaskiner, som kun brygger én kop ad gangen, kan tage alt for meget af medarbejdernes tid, hvis I er mange, der skal brygge en kop kaffe samtidig. Dernæst er der, med en kaffemaskine, ikke mulighed for at brygge mange forskellige kaffedrikke. Der er således mange begrænsninger ved en almindelig kaffemaskine, som kan undgås ved at købe en kaffeautomat.\nHar I brug for en kaffeautomat?\nHvis du repræsenterer en mellemstor eller stor virksomhed med mange ansatte, som alle drikker kaffe, kan det være nødvendigt med en kaffeautomat, der kan brygge mange forskellige kopper kaffe. En kaffeautomat leverer kaffe for enhver smag og kan samtidig brygge hurtigt, så medarbejderne ikke står i kø for at få sin morgenkaffe. Kaffeautomater findes i mange forskellige størrelser og kvaliteter. Hvis dine medarbejdere går højt op i kaffe, findes der kaffeautomater, som kan brygge kaffe på hele bønner. Dette betyder, at I kan få friskbrygget kaffe af meget høj kvalitet på under et minut.\nHvis dine medarbejdere ikke sætter pris på en kop kaffe af højeste kvalitet, findes der billigere og mere praktiske alternativer. Der findes nemlig kaffeautomater, som kan brygge på instantkaffe. Disse kaffemaskiner kræver ikke lige så meget vedligeholdelse, da instantkaffe ikke sviner på samme måde som kaffegrums. Dernæst er bryggetiden også væsentligt hurtigere, da kaffen ikke skal brygge på samme måde som med rigtige kaffebønner.\nUlempen ved en kaffeautomat\nKaffeautomater er dyre. De koster mange penge i anskaffelse, selv for en virksomhed. Endvidere koster de mange penge at vedligeholde og reparere på. Hvis I har et begrænset budget til at anskaffe en kaffeløsning til virksomheder, kan en kaffeautomat være et alt for dyrt alternativ. Ønsker I at fordele udgifterne ud over en længere periode, kan I vælge at leje eller lease kaffemaskinen i stedet. På den måde undgår I at betale det store engangsbeløb, der er forbundet med køb.\nSøger I den absolut højeste kaffestandard?\nSå er en espressomaskine det eneste rigtige alternativ. Med en espressomaskine i god kvalitet, kan du og dine medarbejdere lave fantastiske kopper kaffe. En espressomaskine er dyr og kræver meget rengøring og vedligeholdelse, men det kan være det hele værd, hvis I sætter stor pris på en god kop kaffe. Med en espressomaskine kan I brygge alle de lækre kaffedrikke, som man ellers kan kun kan få på café. Man kan eksempelvist brygge følgende kaffedrikke:\nUlemperne ved en espressomaskine\nSom sagt er vedligeholdelse og rengøring forbundet med en espressomaskine et omstændigt projekt, da der er mange dele, der skal rengøres omhyggeligt, for at maskinen bliver ved med at brygge velsmagende kaffe. Desuden brygger espressomaskiner langsomt, hvilket kan skabe kø og ventetid. Desuden kræver det en vis ekspertise for at kunne betjene en espressomaskine og brygge en god kop kaffe. Det kræver derfor, at der ansættes en decideret barista til at betjene espressomaskinen. Det er derfor kun større virksomheder eller caféer eller store kantiner, som køber en espressomaskine.\nØnsker du tilbud på kaffemaskiner, kaffeautomater eller espressomaskiner?\nHvis du på vegne af din virksomhed ønsker tilbud på en kaffemaskine, kaffeautomat eller espressomaskine, er du kommet til det rette sted. Kaffeautomatpriser.dk tilbyder kaffeløsninger til alle typer af virksomheder. Vi har direkte kontakt til leverandører inden for kaffemaskiner og kaffeautomater og kan således tilbyde dig en god løsning, som du og din virksomhed bliver glad for. Udfyld kontaktformularen og bliv kontaktet inden for 24 timer. Du vil blive kontaktet af en af vores medarbejdere, som I fællesskab med dig vil klarlægge din virksomheds behov. Dernæst vil du blive kontaktet af op til flere leverandører med gratis og uforpligtende tilbud på en kaffemaskine, kaffeautomat eller espressomaskine.


Maritime Stavanger behøver sygeplejersker, ADECCO A/S | Ofir.dk\nMaritime Stavanger behøver sygeplejersker\nVi står og mangler flere sygeplejersker som ønsker at arbejde på plejehjem i Stavanger-området.\nPlejehjemmet har 21 sengepladser, og giver nødvendig helsehjælp i form af korttidsophold, aflastningsophold og langtidsophold i institution. De har en aktiv korttidsafdeling med stor variation af faglige udfordringer. Plejehjemmet giver nødvendig helsehjelp til personer med alvorlig helsenedsættelse. Kort rejsetid fra Stavanger centrum.\nUdføre pleje og omsorgsopgaver til plejehjemmets beboere.\nAnsvarlig for den totale sygepleje i afdelingen sammen med afdelingens sygeplejersketeam.\nSamarbejde tæt med interne og eksterne samarbejdsinstanser.\nRapportering og dokumentation i elektronisk journalsystem.\nPå nogle vagter vil det meste af arbejdsdagen bestå af direkte pleje og omsorgsopgaver, men på andre vagter vil det meste af dagen bestå af administrative sygeplejerske opgaver og sygeplejefaglige procedurer.\nNorsk autorisation som sygeplejerske.\nBehersker nordiske sprog godt, både muntlig og skriftlig.\nDu har gode evner til å samarbejde med andre.\nDu ønsker selv at bidrage til et arbejdsmiljø præget af arbejdsglæde og gode faglige diskussioner.\nPersonlig egnethed vægtlægges\nDu har norsk autorisastion som sygeplejerske og behersker skandinavisk sprog godt, både mundtlig og skriftlig. Du er fleksibel og kan lide at arbejde selvstændig.\nVejledning til nyuddannede.\nStøtte til rejse\n1 dag med gennemgang af norske rutiner sammen med en norsk sygeplejerske\nEn dedikeret konsulent som følger dig op før og under opgaven.\nMange ulige opgaver at vælge mellem, og vi vil strække os langt for at møde dine ønsker.\nDu vil altid få god information i forkant af opgaven og undervejs.\nMuligheder for at udvikle dig både faglig og personlig.\nTilgang til Adecco fordelsprogram via http://www.adecco.no/medarbeider/fordelsprogram\nVi behandler ansøgninger fortløbende, så hvis dette kan være noget for dig – send os gerne dit CV snarest!\nHvis du har spørgsmål så kontakt International Coordinator Susanne S. Bjørheim Andersen på tlf. 20867617 eller via epost: susanne.bjorheim@adecco.dk


Omega-3 fra fisk har størst cancerhæmmende virkning\nCancer Celler Fedtsyrer Fiskeolie Immunforsvar Kvindeproblemer\nApril 4, 2018 Marianne Palm\t803 Views 0 Comments\tNyt\nDer findes flere forskellige kilder til de livsvigtige omega-3-fedtsyrer, som blandt andet kan hæmme kræft, men dem fra fisk virker tilsyneladende langt bedre end dem fra planter.\nOtte gange så stor effekt. Så meget bedre er omega-3-fedtsyrer fra fisk end dem fra planter, når det gælder om at hæmme kræftsvulster. Det viser resultaterne af en ny undersøgelse fra University of Guelph i Canada. Det er den første undersøgelse, der sammenligner den kræftbeskyttende virkning af omega-3-fedtsyrer fra henholdsvis fisk og planter. Den demonstrerer tydeligt, at fiskeolie er et væsentligt bedre valg end hørfrøolie, når det gælder kræftforebyggelse.\nTestet på brystkræft\nUndersøgelsen, som er offentliggjort i Journal of Nutritional Biochemistry og ledet af Professor David Ma, handlede specifikt om brystkræft. Forskerne gav omega-3 fra henholdsvis fisk og fra planter til en gruppe mus med en aggressiv form for human brystkræft ved navn HER-2. Denne type brystkræft rammer omtrent en fjerdedel af kvinder og har ikke gode udsigter.\nFik tumorer til at svinde\nDavid Ma og hans team af forskere fandt, at omega-3 fra fisk reducerede tumorstørrelsen med 60-70 %, hvorimod plantebaseret omega-3 kun var i stand til at reducere tumorstørrelsen med 30 %. Omega-3 forebygger og bekæmper kræft ved at aktivere bestemte gener, som har betydning for immunforsvaret samtidig med at blokere for biokemiske stisystemer, som fører til tumorvækst.\nFrie fedtsyrer optages direkte\nEt regelmæssigt indtag af fisk – især fede fisk som sild, laks og makrel – er en god kilde til de livsvigtige omega-3-fedtsyrer EPA og DHA. En anden mulighed er at tage et dagligt tilskud af fiskeolie. Bio-Marin Plus er et fiskeoliepræparat baseret på frie fedtsyrer, der kan optages direkte i fordøjelsen. Præparatet er blandt andet anvendt i en svensk undersøgelse, hvor forskere fandt, at børn af kvinder, som havde taget fiskeolie under graviditeten, havde langt mindre risiko for allergi og astma. Forskningen er offentliggjort i tidsskriftet Acta Paediatrica i 2009.\n← Previous Lavt stofskifte? – dette kan du selv gøre\nNext → Kun få Q10-præparater kan optages i kroppen\nDette stof gør dig ædru hurtigere\nAugust 6, 2019 August 10, 2019 Marianne Palm\t0\nOctober 24, 2017 January 31, 2019 Marianne Palm\t0


XBOX ONE - ET MODERNE DESIGN TIL DEN MODERNE FAMILIE - ELEKTRONISTA\nXBOX ONE – ET MODERNE DESIGN TIL DEN MODERNE FAMILIE\naf\tMikkel Winther søndag, maj 26, 2013\nI sidste uge offentliggjorde Microsoft deres næste konsol, Xbox One. Elektronista går bag om maskinens unikke design.\nicrosofts nye Xbox One er mange ting: En spillemaskine, en streaming boks og husets nye TV-boks. Microsofts ønske er, at være hjertet bag alt der sker i din stue, og for at det kan lade sig gøre skal både det indre og ydre i Xbox One være optimalt.\nPrincippet bag Xbox One er – Simpelt, omgående og fuldendt. De tre principper er ikke blot til stede i softwaren og oplevelsen på Xbox One, men også i design filosofien bag selve maskinen.\nDen nye Xbox One er designet til ikke at ligne en spilkonsol. Mere end noget andet ligner den hvad B&O ville have fundet på, skulle de opfinde en TV-boks. Den nye Xbox One er bygget til, at bo under fjernsynet og ikke være grim, men heller ikke noget du lægger mærke til.\nDet er mest af alt tydeligt igennem det faktum, at der ingen blinkende blå lys der forstyrrer dig når du spiller eller ser film. Maskinen er så usynlig som den er stille.\nSamme grad af kærlighed til udsmykningen af maskinen er også, at finde i den nye controller og Kinect kameraet. Sidstnævnte ser nu langt mere ud som om den hører til den nye Xbox One og ikke bare er designet i et vakuum uden kontekst for den resterende maskine.\nKinect kameraet deler også samme flade og stilrene ydre, som selve konsollen, og det giver et indtryk af, at det kommer til at passe perfekt ind med fladskærme, som også er ved at miste deres meget store ramme uden om dem, så det kun er underholdningen der står tilbage.\nDer blev lavet mere end 100 forskellige prototyper af den nye Xbox One controller\nDen nye controller til Xbox One har også fået en gevaldig overhaling. Der er lavet 40 ændringer til controlleren sammenlignet med den nuværende, og de ændringer tæller alt fra at justere modstanden i fjederen på knapperne til, at have roteret batterihylsteret 90-grader, så bagsiden af controlleren nu har mere plads til fingrene. Noget som er et problem på den nuværende controllere, hvor et stort batterihylster blokerer for, at fingrene kan strækkes.\nDen nye Xbox One er utroligt lækker at se på, den er designmæssigt stilren og skriger meget mindre, at den er bygget til spil og teenagere, i stedet føles den som et stykke elektronik der er meget mere i tråd med moderne elektronik design og noget som jeg ikke skal være flov over.\nDesignet af Xbox One er fokuseret på, at optimere mængden af luft der kommer ind i maskinen for, at gøre den så stille som muligt\nDet er lidt fjollet at sige, men jeg er personligt glad for, at nu er det ikke kun spillene der er blevet voksne og taler til et mere voksent publikum, men nu også selve maskinen der afspejler at målgruppen er blevet voksen.\nHvis du vil læse mere om den nye Xbox One, kan du læse Elektronistas artikel om annonceringen, og funktionerne her – Mød Xbox One\nXbox One udkommer til efteråret.


Mærkelige – og usande – myter om omskæring | CircumInfo.dk\nForsideMærkelige – og usande – myter om omskæring\nForældrene bliver tvunget til at omskære deres børn! Det er en grov påstand, som overhovedet ikke er dokumenteret. At langtfra alle muslimske og jødiske drenge bliver omskåret tyder stærkt på, at der ikke er tale om tvang.\nMasser af drenge dør hvert år, fordi de er blevet omskåret! Det er en vandrehistorie, som der ingen dokumentation er for. Der henvises ofte til et studie af den erklærede intaktivist Dan Bollinger, men hans påstande er ren pseudovidenskab.\nProgrammet Detektor på P1 undersøgte studiet nærmere i 2014 og dømte det ubrugeligt.\nLæs mere om, hvad videnskaben faktisk siger om drengeomskæring her.\nMuslimske og jødiske mænd er mere voldelige, fordi de er traumatiserede af omskæring! En teori, der fremsættes af nogle omskæringsmodstandere, men som på ingen måde er nærmere underbygget. Ideen om, at omskæring er meget smertefuld og et voldsomt chok for barnet er ret udbredt. Man kan ligefrem støde på teorier om, at drenge, der er rituelt omskåret, har særlig risiko for at udvikle autisme eller bliver voldelige på grund af traumet.\n⇒ Her må man sammenligne med, hvad børn ellers oplever af smerte og ubehag. For eksempel injektion af K-vitamin umiddelbart efter fødslen og PKU-blodprøven, som tages fra hælen, når barnet er få dage gammelt, er utvivlsomt også ubehagelig for barnet, men ingen vil påstå, at barnet derefter er skadet for livet.\n⇒ I betragtning af, at det er lovpligtigt altid at anvende enten lokalbedøvelse eller fuld narkose ved drengeomskæring i Danmark, er det usandsynligt, at oplevelsen er mere traumatisk end enhver anden mindre operation. Det er muligt, at børn kan få traumer af smertefulde oplevelser, men der er mange smertefulde oplevelser igennem en barndom, som man med større ret kan mistænke for at skade barnet end lige præcis en omskæring.\nJødiske kvinder må ikke deltage i en omskæring, mændene holder barnet nede og spænder det fast og synger højt for at overdøve dets skrig! Disse påstande kommer fra mennesker, som selv ingen kontakt har med det jødiske miljø; det er fri fantasi.\nEfter selve omskæringen sutter man på såret! Det er pædofili! Nej, kun blandt en lille gruppe ultra-ortodokse jøder i USA og Israel har man den tradition, at en mohel skal suge blodet væk fra såret. Metoden stammer fra før-moderne medicin og læren om kropsvæsker: Man havde igennem middelalderen en ide om, at såret ville hele bedre uden blod. Metoden har været afskaffet siden midten af 1800-tallet blandt næsten alle jøder. Ingen følger denne skik i Danmark.\nForhuden skal skæres af, fordi den er et offer til Gud! Nej, den ide findes ikke blandt hverken jøder eller muslimer i Danmark. Det er fri fantasi.\nMasser af muslimer og jøder er imod omskæring, men de bliver tvunget til tavshed af de andre! Kun en lille håndfuld muslimske og jødiske mænd har taget afstand fra omskæring, alle under stor mediebevågenhed. Foreningen Intact Denmark, som arbejder for et forbud mod drengeomskæring i form af en minimumsalder, siger, at de har mange muslimske og jødiske medlemmer, som ikke tør stå frem af angst for fordømmelse. I betragtning af, at forældre frit vælger, om de vil omskære eller ej, er det næppe sandsynligt, at der skulle være censur eller tabu omkring omskæring inden for miljøerne selv.\nRituel omskæring af drenge er direkte sammenligneligt med og i mange tilfælde værre end FGM (female genital mutilation, også kaldet pigeomskæring)! Denne påstand fremføres igen og igen af intaktivister i debatten, men det bliver den ikke mere rigtig af. Læs om forskelle på drengeomskæring og FGM her.


Jordbær curd og jordbærsorbet - Piskeriset på Eventyr\nSom jeg nævnte i indlægget med jordbærsalaten, så er der ikke længe til, at den danske jordbærsæson slutter, og derfor er det bare om at guffe løs af de dejlige røde bær lige nu. Hvis du savner lidt variation og ikke blot vil spise bærrene rå, så prøv de to følgende opskrifter på henholdsvis jordbærsorbet og jordbær curd.\nSom citronelsker er jeg selvfølgelig vild med lemon curd, men dette kan naturligvis også lavet med andet end citron – for eksempel har jeg prøvet at lave orange curd, og det smager skønt! Jeg kom dog i tanke om en opskrift, jeg havde set i et gammelt Spis Bedre-blad, hvor curden blev lavet på jordbær, og det måtte jeg naturligvis også prøve. Jeg brugte dog flere jordbær og mindre limesaft i forhold til deres udgave.\nJordbær curd / strawberry curd\net stort glas (350 g)\nRens jordbærrene og skær dem i mindre stykker. Riv limefrugten på et fint rivejern og pres derefter limefrugten. Hæld limesaften i en lille kasserolle sammen med halvdelen af skallen (gem resten af skallen – den kan for eksempel bruges i en drink, salat eller is) samt ½ dl rørsukker. Lad det simre i fem minutter og tag så kasserollen af komfuret. Lad det køle lidt af, inden du blender jordbærrene til puré. Pisk æggeblommerne sammen med resten af sukkeret til en luftig creme. Hæld cremen i kasserollen sammen med jordbærpuréen og varm det langsomt op, indtil cremen er lige ved at koge. Tag kasserollen af komfuret og rør godt rundt, inden du rører smørret i lidt ad gangen. Når al smørret er rørt i, hældes jordbær curden på skoldede glas og sættes i køleskabet. Kan holde sig i et par uger.\nNote: Den har en fin sødme og samtidig også noget syrlighed fra limefrugten. Hvis du er til meget søde ting, vil jeg anbefale dig, at du tilsætter lidt mere sukker – ca. ½ dl – men jeg synes, den virker meget fin og frisk i denne udgave.\nJeg havde en halv bakke jordbær til overs, da jeg havde lavet jordbær curd, og da jeg samtidig også pludselig stod med 3 æggehvider, var det jo oplagt at lave en portion jordbærsorbet! Jeg vidste ikke, hvordan jordbærrene ville opføre sig i en jordbærsorbet, men det viste sig, at de egnede sig utrolig godt til dette formål, så det er bestemt ikke sidste gang, jeg prøver det!\n250 g friske danske jordbær\n1 dl sukkersirup (en sirup kogt i kort tid på lige dele vand og sukker – se her)\nRens jordbærrene og put dem i en blender sammen med æggehvide og sirup. Blend det til en ensartet masse og hæld det derefter i en ismaskine. Kør massen, indtil det bliver en silkeblød jordbærsorbet. Spis med det samme eller put det i fryseren.\nNote: En dejlig, dejlig jordbærsorbet med tydelig jordbærsmag og samtidig en seriøs konkurrent til den jordbærflødeis, jeg bloggede om sidste år.\nFiled Under: bær, dessert, is, syltning\nTags: æg, benspænd 07-2014, jordbær, lime, rørsukker, smør, sukkersirup\n10 thoughts on “Jordbær curd og jordbærsorbet”\nJeg har nogle små bøtter, som jeg fryser reven skal af citrusfrugter i, når jeg bare skal bruge saften, eller fryser saften i, hvis jeg kun skal bruge skallen; de tørrer hurtigt ind, hvis de er uden den beskyttende skal.\n16. juli 2014 kl. 22:47\nGod idé! Jeg putter som regel resten af citronen i køleskabet, men i de tilfælde, hvor jeg skal bruge saften (og ikke skallen), så vil jeg være bedre til at rive citronen/limen og gemme skallen, inden jeg presser den 🙂\n16. juli 2014 kl. 08:25\nUhm! Jordbær curd har jeg ikke hørt om før – kun med citron – men det lyder vanvittig lækkert 🙂\nDet må du prøve – det er en spændende variant 🙂\n16. juli 2014 kl. 09:58\nMhh er vild med både curd og sorbet. Fryseren er proppet med jordbær fra haven, så nogle af dem skal vist ende sådan her. Jeg bruger også gerne friske jordbær, men synes faktisk ikke jeg kan smage forskel, når det er vores egne jordbær fra haven.\nSelv tak! Jeg har også puttet adskillelige poser gode jordbær i fryseren nu, så der er noget at nyde senere på året 🙂\n19. juli 2014 kl. 16:54\nÅh, jordbærsorbet er så godt her i varmen – drømmer lidt om en ismaskine når jeg ser den slags.\n19. juli 2014 kl. 17:04\nDet kan jeg godt forstå – og jeg tilstår gerne, at ismaskinen kører lystigt i dette vejr, så vi har noget koldt at tilbyde til gæsterne! Lige nu er jeg ved at køre en række forskellige is til i morgen ♥\nJordbærcurd, det lyder super lækkert, men har du nogen idéer til hvad man kam bruge det til, vil jo være en skam at det skal gå til spilde 🙂\n10. november 2015 kl. 19:44\nPå gode hjemmebagte boller eller pandekager – eller som en del af en lagkage 🙂