Odysseus - den lange rejse hjem fra Troja\n"Muse! fortæl mig om Manden, den vidtbefarne, som flakked\nmeget omkring, da han havde forødt det hellige Troia,\nsaae mangfoldige Byer, og fik deres Sæder at kjende;\nMen paa sin Fart over Havet han svar Gjenvordighed udstod,\nmedens han stred for at bjerge sit Liv, og for Svendenes Hjemkomst;\ndog sine Svende han ei fik frelst, hvor ivrig han stræbte,\nthi ved formastelig Daad de selv paadrog sig en Ufærd,\nret som Daarer, de slagted den høithenvandrende Solguds\noxer, og derfor til Straf han dem Hjemfærdsdagen berøved.\nHeraf, du Datter af Zeus! du os Et og Andet fortælle!"\nIndledningen til Odysseen\nMed ovenståede påkaldelse af muserne indleder Homer i "Odysseen" (i Christian Wilsters oversættelse fra 1836) det forrygende epos om Odysseus' trængsler på hjemfærden fra kampen ved Troja. Siden har Otto Sten Due i 2002 lavet en læseværdig og nutidig oversættelse (eller rettere gendigtning) af dette for europæisk litteratur så betydningsfulde værk. Det er almindeligt antaget, at Odysseen er skrevet et halvt hundrede år senere end Iliaden, dvs omkring åt 700 fvt. Det omfatter ca 12.000 verser på daktyliske hexametre. Værket omhandlar Odysseus' 10 år lange hjemfærd til øen Ithaka, hvor han er konge (høvding) efter den 10 år lange trojanske krig. Ordet "odyssé" er blevet en metafor for en lang og besværlig rejse.\nHvis du kaster et blik ned over siden, vil du se, at mange navne fremtræder som links, idet de er skrevet med rødt. Det er en slags "fodnoter" lige ved hånden (undskyld mig den dårlige vits). Hvis du lader musen dvæle på et af de røde navne, dukker en kort forklaring op, som nærmere beskriver den pågældende person. Odysséen og især Iliaden har et voldsomt persongalleri - næsten værre end en amerikansk sæbeopera - og min yngste søn Bo, som kunne huske at have kæmpet mod dette i gymnasiet, gav mig idéen. Jeg håber, at du kan lide det.\nSom Iliaden indledes også Odysseen i det 10. år af handlingen. 10 år er gået efter afslutningen på kampene ved Troja, hvor grækerne indtog og nedbrændte den store by. Alle de græske helte er for længst kommet hjem til deres kære. Kun én flakker stadig rundt og pines af længsel mod sit hjem, sin hustru og sin søn. Det er den kloge Odysseus, hvis list med den trojanske hest bragte Troja til fald. Han er nu på syvende år fange hos Kalypso, som har forelsket sig i Odysseus og med søde og indsmigrende ord forsøger at få ham til at glemme sit hjem på Ithaka. I mellemtiden er hustruen Penelope belejret af ihærdige bejlere, som kræver, at hun gifter sig med en af dem, idet alle formoder, at Odysseus er død. Kun Penelope og sønnen Telemachos bevarer håbet. Problemet er, at Odysseus har pådraget sig havguden "jordomrysteren" Poseidons vrede, da han har blindet han søn, det enøjede kyklop Polyfemos. Desuden har Odysseus' mænd forgrebet sig på solgudens kvæg, da de var ved at dø af sult - hvilket selvfølgelig ikke er nogen undskyldning for guderne.\n1. Athene aflægger besøg hos Odysseus' søn Telemachos\nMens Poseidon er bortrejst, samles de øvrige guder på Olympen, hvor Athene varmt taler Odysseus' sag og opfordrer til, at den ulykkelige mand får lov til at vende hjem til sine kære. Guderne beslutter, at det nu er tide at Odysseus får lov at vende tilbage til sit hjem og sender Hermes til Kalypso med besked om at sætte Odysseus fri. Athene tager sine gyldne sandaler på og bronzespyddet i hånden og farer hun til Ithaka, hvor hun viser sig i skikkelse af kong Mentes i Tofos. Telemachos er den første, der bemærker hende stående foran Odysseus' borgport, mens bejlerne spiller med småsten i gården, og han byder hende ind og sørger for, at der bliver skænket vin og serveret brød for den ædle gæst. Telemachos fortæller, at havde bare hans fader stadig levet, da skulle han snart have jaget de påtrængende bejlere på porten. Athene fortæller, at faderen ikke er død, men at guderne har sinket hans hjemfærd. råder ham til at bede sin moders bejlere, der næsten har indtaget huset, om at tage hjem til deres egne gårde. Endelig foreslår hun, at Telemachos udruster et skib med 20 roere og tager ud at spørge nyt om sin fader. Først til Pylos og tale med den gamle og vise kong Nestor og bagefter til kong Menelaos i Sparta, som efter en del trængsler er kommet hjem med sin bortrøvede (bortløbne) hustru Helene. Da Menelaos er den, der senest vendte hjem fra Troja, kan han måske give svar på Odysseus' skæbne. Hvis Telemachos erfarer, at hans fader er død, skal han tage hjem og rejse en gravhøj for ham. Hvis ikke, må han vente endnu et år med tålmod. Efter at have givet disse råd (opgaver) bryder Athene op. Telemachos, der vil vise sin taknemlighed, tilbyder gudinden en gave, men Athene afslår, men beder ham dog finde en passende gave i hendes fravær. Telemachos står tilbage fyldt med mod og kraft. Han fornemmer, at den ædle besøgende i virkeligheden var en gud, som nu har betroet ham at rydde op i sin faders hus. Det er tide, at drengen nu skal vise sig som en mand.\n2. Telemachos kalder til tinge på Ithaka\nNæste morgen beder sine herolder om at kalde til tinge, og da alle er forsamlet på torvet, tager Telemachos plads i sin faders tronstol. Athene gyder en strålende skønhed over ham, så alle ser på ham med forundring. Egypteren er den første, der tager ordet. Han er en olding og fader til en af de mænd, Antifos, der sejlede til Troja med Odysseus (det skal siden blive kendt, at Antifos mistede livet i kykloppens hule). Eurynomos, en anden af Egypterens sønner, holder til blandt bejlerne til Penelope. Han spørger hvorfor og hvem, der har ladet kalde til det første tinge, som er afholdt, siden Odysseus forlod dem. Med sin stav i hånden rejser Telemachos sig og bekendtgør, at det er ham, der har kaldt til tinge. Han beklager dybt, at han har mistet sin elskede fader Odysseus, og han anmoder om folkets hjælp til at drive de fremmede bejlere ud af hans faders hus, hvor de har befundet sig i mere end tre år. Den anstændige måde at bejle på, ville være at tage til Penelopes fader Ikarios og anmode om hendes hånd, og ikke som nu nærmest belejre deres hus, slagte deres okser, får og geder samt tømme deres vinfade, så familien nu er på randen til ruin. Selvom Telemachos udtrykker stor sorg og bitterhed, tør ingen hjælpe. En af de mest fremtrædende af bejlerne, Antinoos tager til genmæle og hævder, at Telemachos' moder Penelope selv skyld i, at bejlerne forbliver. I 3 år har hun afvist dem og sagt, af hun først måtte væve et ligklæde til sin gamle svigerfader, den gamle Laertes. For nylig har bejlerne, efter at en tjenestepige har sladret, taget Penelope på fersk gerning i færd med om natten at pille alt det arbejde op, som hun har lavet om dagen. De anbefaler Telemachos, at bede sin moder om at gifte sig med en af bejlerne eller rejse til sin faders hus og lade ham bestemme, hvem hun skal give sin hånd.\nZeus ser, at mændene ikke tør hjælpe Telemachos, og han sender to ørne ned fra Olympens top som varsel. Ørnene begynder at sønderrive hiandens halse og hoveder, og kort efter flyver de bort igen. Den gamle Halitherses forstår at tolke fuglenes tegn. Han fortæller, at et vældigt uvejr er ved at trække sammen over bejlerne, og at Odysseus vil vende hjem og tage en blodig hævn over dem. Halitherses har tidligere spået, at Odysseus ville miste hele sit mandskab på hjemturen, men at han efter mange trængsler ville finde hjem i det tyvende år efter sin afrejse. Men en af bejlerne, Eurymakos, søn af Polybes, advarer Halitherses mod at ægge Telemachos mod dem. De rædselsslagne mænd tør stadig ikke hjælpe Telemachos med at uddrive bejlerne, og Telemachos beder bare om et hurtigt skib med 20 roere, der vil sejle ham til Pylos og Sparta, hvor han vil spørge nyt. Da rejser Mentor sig og tager ordet. Han er Odysseus' gamle ven og betroet forvaltningen af hans ejendom. Han skoser folket for, at de ikke tør tage kampen op mod bejlerne, skønt de er de mange og bejlerne de få. Husker I ikke, hvorledes Odysseus styrede med faderlig mildhed?, men forsamlingen opløses og enhver går til sit. Efter at tinget er opløst, går Telemachos ned på strandbredden og beder til Athene. Gudinden viser sig igen i Mentes skikkelse og beder Telemachos om at gå op på gården og skaffe proviant til rejsen. Eurykleia, hans gamle amme, opfordrer ham til at blive hjemme og passe på sin moder og sin ejendom, men Telemachos beroliger hende med, at han ikke tager afsted uden guddommelig tilskyndelse. Han får Eurykleia til at love, at hun først vil fortælle dette til hans moder 14 dage efter hans afrejse. I mellemtiden har Athene skaffef et hurtigt skib med en dygtig besætning, og hun tager op til gården, hvor hun slår bægrene ud af bejlernes hænder og luller dem ind i en sød søvn.\nAthene tager nu skikkelse af Telemachos med at rejse til Pylos og dernæst hjælper hun Telemachos og Odysseus i kampen mod bejlerne">Mentor og fortæller, at skib og besætning venter på ham, og Telemachos beordrer Eurykleia til at lade provianten bringe om bord. Athene (dvs. Mentor) og Telemachos tager plads bag i skibet, og der sætters sejl, hvorefter de sejler afsted med en frisk vestenvind. Drikkekarrene sættes frem og fyldes med vin, men ingen drikker, før der er ofret til guderne. Den, de hædrer mest, er selvfølgelig Athene.\n3. Telemachos hos Nestor i Pylos\nVed morgengry styrer Telemachos skibet mod land ved Pylos. På stranden ser han mange mænd i færd med at ofre sorte tyre til Poseidon. Nestor's mænd byder dem velkommen og inviterer dem til at tage del i offerfesten; man er i gang med at nyde indmaden og riste de store bove til guden. En pokal med vin bliver sendt rundt, så alle kan bede til Poseidon. Som den ældste får Mentor først pokalen overrakt. Den unge Telemachos er lidt beklemt ved situationen og spørger Athene (du husker, hun er jo stadig i Nestors skikkelse) om, hvorledes han skal føre sig, og hun beder ham blot være frimodig og bede ham sige, hvad han ved. Efter tørsten og sulten er stillet, spørger Nestor til de fremmeds ærinde, og Telemachos beretter, hvem de er, og hvorfor de er kommet. Han beder Nestor om at fortælle ham alt, hvad han ved om Odysseus' skæbne. Som det undertiden sker for gamle mennesker (jeg undskylder, hvis jeg støder nogen) forklarer Nestor omstændeligt om begivenhederne ved Troja og den efterfølgende hjemfærd. Nestor har erfaret, at Akilles' mænd, myrmidonerne er kommet velbeholdne hjem under ledelse af Akilles' søn Neoptolemos, og lige så heldig var Filoktetes. Idomeneus kom godt hjem til Kreta. Mindre godt gik det for kong Agamemnon af Mykene. Da han vender hjem til Argos efter 10 år ved Troja, bliver han myrdet af sin hustru og hendes elsker, Aegisthos. Nestor forklarer, at han selv er taget afsted før de andre og derfor ikke ved noget om Odysseus' skæbne, men han anbefaler Telemachos at besøge Manelaos først, da han er kommet senest hjem fra Troja. Men han advarer imod at gøre rejsen lang med bejlernee i huset.\nNestor vil ikke tillade Odysseus' søn at overnatte på skibet og tager Telemachos ind i sit hus for natten, mens Athene går tilbage til skibet for at holde øje med besætningen. Den kloge Nestor indser, at dette er Athene og ikke Mentor, og han beslutter sammen med sine sønner at ofre en okse med forgyldte horn ved daggry. Efter offerfesten giver Nestor raske heste og en vogn til Telemachos, så han kan fortsætte sin rejse på land, og ledsaget af Nestors søn, Peisistratos ankommer han næste aften til Menelaos' kongsborg i Sparta.\n4. Telemachos hos Menelaos og Helene\nDa Telemachos ankommer til Sparta sammen med Peisistratos, er Menelaos ved at fejre et dobbeltbryllup for sin søn og sin datter: hans datter skal giftes med Akilles' søn Neoptolemos, og hans søn, Megapenthes skal giftes med en brud fra Sparta. Menelaos byder dem velkommen, og efter at de støvede rejsende har fået et bad bliver de ført ind i festsalen i det kongelige palads, hvor de bliver bænket ved højbordet, og Menelaos selv rækker dem et særlig godt stkke af stegen. Menelaos fortæller om om sine egne ulykke og beretter, at han især græmmes oves én bestemt mands skæbne, nemlig Odysseus, som efter Trojas fald er vandret fra ulykke til ulykke, og nu ved ingen, om han er i live. Telemachos, som endnu ikker har givet sig til kende, bliver rørt, og tårerne trillede fra hans øjne, og han holder kappen op for ansigtet. I det samme kommer Helene ind og kan straks se ligheden mellem Odysseus og den fremmede gæst. Peisistratos fortæller, hvem de har for sig, og Menelaos taler dybt bevæget om Odysseus og Nestor. De bliver enige om at udsætte den alvorlige samtale til næste morgen og i stedet blot feste. Helena fortæller om Odysseus' mange bedrifter. Om den gang, da han klædte sig ud som tigger og sneg sin i Troja for at udspionere. Og især om den trojanske hest, som den snilde Odysseus anvendte i Troja for at bringe den store stad til fald.\nNæste morgen fortæller Telemachos om sit ærinde og om de bejlere, der hærger hans hjem, og Menelaos bliver harm. Menelaos fortæller, at han på øen Pharos af havguden Proteus har fået at vide, at Odysseus er fange hos nymfen Kalypso. Menelaos tilbyder Telemachos at blive et stykke tid, men Telemachos afslår det venlige tilbud. I afskedsgave får Telemachos en vinbowle lavet af selve Hefaistos\nImens lægger bejlerne på Ithaka, som har fået oplyst, at Telemachos er rejst til Pylos og Sparta, skumle planer. De vil lægge sig i baghold i strædet mellem Ithaka og Samos for at snigmyrde ham. Herolden Medon overhører den skumle plan og melder det til Penelope. Penelope græer og frygter, at hun efter at have mistet sin mand også skal miste sin søn. Den gamle amme Telemachos er rejst til Pylos, og hun er den første, som genkender Odysseus. Hun hjælper Odysseus med at sortere de gode tjenestepiger fra de dårlige.">Eurykleia fortæller om Telemachos' plan, og Penelope beder til Athene. Athene kommer til hende i et drømmesyn og fortæller, at hendes søn vil komme sikkert hjem.\n5. Odysseus forlader Kalypso og kommer til Faiakernes ø\nHermes når frem til Kalypso, som han finder i hendes store hule på stranden. (Birgit og jeg har på øen Gozo, som ligger lidt nord for Malta, set Kalypsos hule. Jeg tør dog ikke garantere for, at den er autentisk), mens Odysseus som så ofte før sidder grædende og klagende på stranden og spejder mod sit hjem. Hermes befaler Kalypso at lade Odysseus drage hjem. Kalypso bliver dybt ulykkelig, forelsket som hun er i Odysseus, men adlyder nødtvungent den mægtige Zeus' befaling. Hun giver Odysseus besked på at bygge sig et skib, og hun vil forsyne ham med proviant. Odysseus tror ikke sine egne ører og er sikker på, at Poseidon blot vil lokke ham ud på det store hav for at tage livet af ham, Men Kalypso sværger ved Styx, at det ikke er tilfældet. Hun spørger dog (på ægte kvindevis?), om hans elskede Penelope er skønnere end hun selv, og Odysseus fortæller, at selv om Penelope langt fra kan måle sig med Kalypso i skønhed, så længes han efter hende hver time. Odysseus bygger sig et skib, med Kalypsos hjælp tager det kun fire dage, hvorefter han begiver sig afsted. I hele 17 dage sejler han i magsvejr, og på dem 18. dag får han øje på Faiakernes ø i horisonten. Men nu får Poseidon pludselig øje på hans fjende Odysseus. Han var som bekendt ikke til stede, da guderne besluttede at tillade Odysseus' hjemvenden, og han rejser en frygtelig storm, som slår skibet i stykker. Odysseus frygter, at hans sidste time er kommet og ønsker, at han var død ved Trojas mure. Men nu får Leukothea, den hvide bølgegudinde øje på Odysseus og får ondt af ham. (det ser ud til, at Odysseus sltid får hjælp af kvinderne omkring ham) Hun giver ham et beskærmende slør, som sætter ham i stand til at svømme rundt i to dage. Nu blander Athene sig og sørger for at alene nordenvinden får lov til at blæse, og den sender med at blæse op på stranden af Faiakernes ø, hvor han afkræftet falder i en dyb søvn.\n6.-7. Odysseus møder prinsesse Nausikaa\nMens Odysseus ligger i en dødlignende søvn, svæver Athene ind i soveværelset til Nausikaa, kong Alkinoos' datter. Hun iklæder sig skikkelse af Nausikaas veninde og foreslår, at de næste morgen tager ned til stranden for at vaske prinsessens tøj. Næste morgen tager hun til stranden ledsaget af nogle tjenestepiger. Mens tøj ligger udbredt på stranden for at tørre, spiller kongedatteren bold med sine tjenestepiger og kommer derved til at vække Odysseus. Han går ydmygt hen til Nausikaa og beretter om sin sin nød. Hun er klar over, at alle hans trængsler kommer fra guderne, men fatter medlidenhed over ham og giver ham en kjortel og kappe, så han kan skjule sin nøgenhed. Hun tilråder ham at begive sig op til faderens gård, men kan på grund af risikoen for sladder ikke tage ham med på sin vogn. Når du kommer ind på slottet, skal du kaste dig ned og favne min moder, dronning Aretes knæ og bede til, at du må vende tilbage til dit hjemland. Hvis du først vinder hendes gunst, skal hun nok hjælpe dig hjem.\nDa Odysseus træder ind i kongens palads, bønfalder han dronning Arete om hendes hjælp og finder nåde for hendes og kongens øjne. Kongen tager Odysseus i handen, rejser ham op og giver ham pladsen lige ved siden af tronstolen. Næste morgen fortæller Odysseus om alle de genvordigheder, han har udstået, og bønfalder om hjælp til at komme tilbage til Ithaka. Kongen fortæller Odysseus, at han gerne havde set ham blive på øen og gifte sig med Nausikaa, men dersom han vil hjem skal hans dygtige sømænd allerede næste dag sejle ham til Ithaka. Odysseus bryder ud i frydesråb og takker Zeus. (Nogle legender vil vide, at den smukke Nausikaa siden bliver gift med Telemachos, Odysseus'søn, men ikke mine ord igen).\n8. Faiakernes lege\nAthene iler gennem byen i skikkelse af herold og opfordrer alle adelsmænd om at komme hen på torvet og høre kong Alkinoos' besøg. Athene gyder skønhed og styrke over >Odysseus, så han fremstår yngre, stærkere og smukkere end før. Alkinoos beder sine folk om at træffe de fornødne foranstaltninger til den fremmedes hjemfærd. Han inviterer de fremmødte til at komme til sit hjem, hvor han lader den blinde skjald, Demodokos hente. Han synger om en strid mellem Odysseus og Akilles, og Odysseus må trække kappen for sit ansigt for at skjule sine tårer, som imidlertid bliver set af Alkinoos. Kongen foreslår, at de skal afholde sportskampe, så den fremmede kan berette om, hvor meget dygtigere faiakerne er til disse idrætsgrene end alle andre. En stor folkemængde samles på torvet, hvor der kappes i løb, brydning, spring, diskoskast og boksning. Odysseus deltager ikke i kampene, men bliver efterfølgende tirret til at deltage i diskoskast. Han vælger den største diskos og slynger den langt længere ud, end nogen af faiakerne havde gjort. Han tilbyder også at konkurrere med vinderne af de andre sportsgrene. Om aftenen synger Demodokos om Afrodite og Ares. Ved en lejlighed overrasker Olympens top i skuffelse.">Hefaistos de to elskende i sengen og hænger de to guder op i et net til moro for de øvrige guder. Afrodite holder med trojanerne, fordi den trojanske prins Paris gav hende titlen som den smukkeste kvinde. Til gengæld sørger Afrodite for, at jordens smukkeste kvinde, Helene bliver forelsket i Paris. Desværre er Helene gift med kong Menelaos af Sparta, og hermed har vi begyndelsen til den trojanske krig, som kommer til at vare 10 år."> Afrodites og Ares' elskovseventyr, hvor den jaloux ægtefælle fanger parterne i en net, han selv har smedet, og både Odysseus og faiakerne morer sig. Til sidst synger den blinde Demodokos om Odysseus og den trojanske hest og Trojas fald, og nu kan Odysseus ikke holde tårerne tilbage. Han fortæller nu, hvem han er, og kongen beder ham fortælle nogle af de eventyr, han har været ude for.\n9. Odysseus hos kikonerne, lotosæderne og kykloperne\nEfter at være sejlet fra Troja fører vinden dem til Kikonernes ø, hvor de går i land og efter en kamp røver et godt bytte og flere kvinder. Odysseus opfordrer sine folk til hurtigt at tage afsted igen, men da der er masser af kvæg, får og geder samt dejlig vin, kan hans folk ikke lade være med at spise og drikke, og snart får de flygtende kikoner hjælp af stammefrænder fra omegnen, som viser sig som dygtige krigere. Ud på eftermiddagen bliver Odysseus' folk tvunget tilbage på deres skibe. Seks mand fra hvert skib falder i kampen.\nZeus sender en voldsom storm, som driver skibene langt væk fra deres bestemmelsessted. Efter 10 dage når de frem til Lotofagernes land, hvor de går i land på kysten og spiser og drikker. Derefter sender Odysseus spejdere ud i området for at rekognoscere, og de møder landets indbyggere, som udelukkende lever af bær fra lotosbusken. De venligsindede beboere tilbyder Odysseus' folk nogle af de velsmagende bær, men så snart en mand har spist et bær, glemmer han straks alt om at komme tilbage til sit hjemland, og ønsker blot at få flere af de dejlige frugter. Til sidst må Odysseus med magt føre folkene ned til skibene og surre dem fast, men de jamrende beder om at komme tilbage. I trist humør fortsætter de deres sejlads.\nHerefter kommer de frem til Kyklopernes land. De enøjede kykloper er et råt og uciviliseret folk, som hverken planter eller sår. Alt gror vildt på markerne, og Zeus sender tilstrækkelig regn til vinrankerne. Kykloperne bor hver deres hule på bjerget, og der er ikke megen samkvem med naboerne. Odysseus går i land i spidsen for et rekognosceringshold, og de opdager snart en stor hule. Udenfor hulen er der en fold med mange får og geder. De vover sig forsigtigt ind i hulen, hvis beboer ikke er hjemme. Med sig har de 12 krukker sød, ublandet vin og en sæk med kød. Odysseus' folk foreslår, at de tager noget af den dejlige ost der er i hulen og stikker af tillige med nogle af fårene og gederne, men Odysseus er alt for spændt på at møde hulens besynderlige beboer, så han afslår. Pludselig kommer hulens beboer, kæmpen Polyfemos hjem; på ryggen har han en vældig bunke kvas, som han smider udenfor hulen. Så giver han sig i gang med at malke fårene og gederne. Da han er færdig, tænder han ild i kvaset, hvorefter han opdager de ubudne gæster og spærrer dem inde i hulen ved at vælte en kæmpemæssig sten hen foran indgangen. Da han spørger om, hvem de er, svarer Odysseus, at de er grækere på vej hjem fra Troja, og at de regner med, at Polyfemos vil respektere gæstevenskabets love, som er indstiftet af Zeus. Polyfemos griner højt og fortæller, at kykloperne ikke regner med Zeus eller de andre guder, da de regner sig for stærkere end dem. Derefter griber kæmpen to af Odysseus' folk og æder dem råt, hvorefter han lægger sig til at sove. Odysseus overvejer at dræbe ham med sit sværd, men holder sig tilbage, da han ved, at de aldrig vil være i stand til at vælte stenen fra indgangen.\nNæste morgen æder kæmpen endnu to af Odysseus' mænd, hvorefter han forlader hulen efter at have væltet stenen foran igen. Odysseus lægger en snedig flugtplan. Inde i hulen ligger en grøn olivenkæp, som kæmpen vil anvende som stok, når den er blevet tør. Odysseus kapper en favn af kæppen, som er større end en almindelig skibsmast. Han lader stangen spidse og hærder den i ilden. Derefter trækker han lod for at finde de mænd, som skal hjælpe ham med at bore stangen ind i kæmpens ene øje. Da kyklopen kommer hjem, malker han igen sine dyr. hvorefter han æder endnu et par stykker af Odysseus' folk. Odysseus tilbyder ham et krus vin til måltidet, hvilket kæmpen drikker med velbehag. Han beder om endnu et krus og endnu et. Tre gange tømmer han det store bæger til bunden. Dernæst siger den snilde Odysseus: "Du spurgte tidligere om mit navn. Det skal jeg sige dig. Mit navn er 'Ingen'. Således kaldes jeg af mine forældre og mine venner.". Kyklopen kvitterer med at sige, at han som tak vil æde ham som den sidste, hvorefter han styrter om kuld beruset af den stærke vin. Odysseus griber stangen og stikker den ind i ilden, til den er gloende. Derefter jager de stangen ind i kæmpens ene øje og drejer den omkring. Den blindede kyklop vågner med et frygteligt skrig, som alarmerer de omkringboende kykloper, som stimler sammen udenfor hulen. "Hvorfor forstyrrer du vores nattesøvn, Polyfemos?, råber de. "Er der nogen, der vil røve dine dyr eller myrde dig?". "Ingen myrder mig. Ingen vil slå mig ihjel, råber han. "Hvis ingen slår dig ihjel, så må du jo være syg. Tal med din fader, Poseidon om det i morgen." og så går de igen ind i deres huler. Odysseus lo over, at han havde narret kæmpen i første omgang. Nu skulle han bare finde en måde at få sig selv og sine folk ud af hulen.\nOm morgenen vælter kæmpen stenen fra indgangshullet, men sætter sig midt i åbningen for at fange Odysseus' folk, hvis de forsøger at snige sig ud gemt blandt fårene. Odysseus binder fårene sammen tre og tre med fine vidjer. Under bugen på det midterste får binder han en af sine mænd fast og det lykkes dem at slippe ud, selv om kæmpen stryger dyrene hen over ryggen for at fange de ubudne gæster. Selv vælger Odysseus den fineste af vædderne, som viser sig at være Polyfemos' yndlingsvædder, og slår armene omkring det smukke dyrs pels. Polyfemos stryger dyret langs ryggen og spørger, hvorfor den går sidste ud af hulen i dag. "Måske er du ked af, at den slyngel til Ingen har blindet din herre? Når jeg får fat i ham, skal jeg knuse hens hoved, det skal være min trøst.. Og med disse ord lukker han vædderen med Odysseus hængende under bugen ud af hulen. De skynder sig at drive fårene ned til skibet, og roer hurtigt bort fra kysten. Folkene på skibet jamrer højlydt, da de hører om deres døde kammeraters skæbne. Da de er kommet så langt ud, at de lige kan høres fra kysten, råber Odysseus: "Polyfemos, den mand, hvis kammerater du åd, er ingen svækling. Zeus' hævn har ramt dig, fordi du åd folk, som kom til dit hus som gæster". Den rasende Polyfemos griber en klippeblok og kaster efter det bortsejlende skib, og så kraftigt kaster han, at blokken, som er spidsen af et bjerg, lander lige foran forstavnen og driver skibet ind mod kysten igen. Vi ror og stager af alle kræfter, og da skibet er kommet dobbelt så lang ud, råber Odysseus igen: "Hvis nogen dødelig spørger dig, hvorledes du mistede dit øje, så svar ham, at det er Odysseus fra Ithaka, der blindede dig.". Kæmpen råber tilbage, at nu er den spådom opfyldt, som blev bebudet for mange år siden. Men han havde ventet, at der ville komme en stor kriger med mange kræfter og ikke en pusling, som ville fylde ham med vin. Det skulle vise sig, at det ikke var nogen god idé at afsløre sit rette navn, for Polyfemos beder til sin fader Poseidon og beder om, at han vil sørge for, at Odysseus aldrig genser sit land. Og hvis han efter mange trængsler skulle komme hjem, da finder ufred i sit hjem. Polyfemos kaster en sidste sten, og den rammer lige bag agterstavnen og driver skibet rask fremad. De sejler videre med tungt hjerte med tanke på de seks kammerater, som har mistet livet, men glade for, at de har reddet deres eget.\n10. Hos troldkvinden Kirke\nDe næste sted, de kommer til, er Aiolie, den svømmende ø, hvor Aiolos bor sammen med sine seks sønner og seks døtre, som er gift med hinanden. Her bliver grækerne en hel måned og fordriver tiden med fester med masser af god mad og dejlig vin. Ved afskeden giver Aiolos Odysseus en lædersæk som gave. I sækken har Aiolos indespærret de susende vinde; Aiolos er nemlig af Zeus er sat til at vogte vindene. Sækken bliver bragt om bord, forsvarligt surret med en sølvsnor, så ikke den mindste luftning slipper ud. Kun den blide vestenvind er ikke spærret inde, så skibet sejler rask afsted på en blid bør. På den tiende dag får de landkending af Ithaka og kan se røgen stige til vejrs på øen. Mens den udmattede Odysseus tager sig en blund, begynder hans folk at diskutere, hvad der er i sækken. Nogle mener, at det er en skat af sølv og guld, han har fået af Aiolos, og det ender med, at de åbner for sækken, da de føler, at de skal have del i skatten. Øjeblikkelig farer vindene ud og driver i rasende fart skibet bort fra den hjemlige kyst tilbage til Aiolos. Aiolos spørger, hvorledes det er gået til, og da Odysseus forklarer ham det, sender han dem bort i vrede, da han kan se, at Odysseus er forhadt af guderne.\nDerpå kommer de til Telepylos i Laistrygonernes land, som viser sig at være befolket med menneskeædende kæmper. Odysseus mister 11 af sine 12 skibe og de fleste af sine folk, og kun med nød og næppe lykkes det ham at slippe afsted.\nEndelig kommer de til øen Aia, hvor den smukke nymfe eller troldkvinde Kirke bor. Hendes fader er Helios, solens gud og hendes moder er datter af Okeanos. Efter at have ligget stille ved stranden i tre dage, vover Odysseus sig ind i landet, hvor han snart ser Kirkes palads. Han sniger sig tilbage og dræber på vejen en kæmpestor kronhjort, som de gør sig til gode med. Odysseus inddeler sine mænd i to hold med hver sin anfører. Han er selv leder af det ene hold, og Eurylokos bliver leder af det andet. De trækker lod om, hvem der skal gå op til Kirkes gård, og loddet falder på Eyrolokos' gruppe på 23 mand, som betænkeligt giver sig på vej. Omkring gården strejfer vilde dyr, ulve og løver, som af saften fra Kirkes troldomsurter er blevet tryllet om fra mennesker til dyr. De hører Kirke synge inde fra huset med smuk røst, medens hun arbejder på et kosteligt tæppe. De kalder på kvinden, som kommer frem i døren og inviterer dem indenfor. Kun Eurylokos vælger at blive udenfor. Kirke bænker gæsterne og giver dem en trolddomsdrik. Derefter berører hun dem med sin stav og de forvandles straks til svin. Eurylokos skynder sig tilbage til Odysseus og aflægger rapport.\nOdysseus iførert sig straks sine våben og giver sig på vej til Kirkes gård på trods af Eurylokos' protester. På vejen dertil bliver han standset af Hermes, som giver ham en trylleurt mod Kirkes trolddom. Han fortæller, at Kirke vil tilbyde ham en forfriskning, men den vil ikke virke på grund af trylleurten. Derefter vil hun berøre ham med sin tryllestav, og da skal Odysseus trække sit sværd. Kirke vil blive forskrækket og indbyde ham til sit leje, hvilket Odysseus ikke skal forsmå. Alt går som forudsagt af Hermes. Det lykkes Odysseus at få Kirke, som bliver forelsket i ham, til at forvandle hans mænd tilbage fra svin til mennesker. De bliver på Kirkes ø et helt år, inden de beslutter at rejse videre. Kirke siger, at forinden skal Odysseus tage tll Hades for at spørge seeren Teiresia til råds; hans forstand har i modsætning til de andre skygger i Hades overlevet døden. Inden de tager afsted, dør en af Odysseus' mænd, hans gode ven Elpenor ved at i drukkenskab at falde ned fra Kirkes tag. Hun fortæller Odysseus, at han ved indgangen til Hades skal slagte en kulsort buk, den bedste i flokken til ære for Teiresia. Dernæst skal han slagte et kulsort får og en kulsort vædder til ære for Hades og hans dronning Persefone. Da de kommer ned til skibet, har Athene tøjret et kulsort får og en kulsort vædder, som de tager med på farten.\n11. Odysseus i Hades\nDe sejler rask afsted på en brise, som Kirke har givet dem, og når sidst på dagen frem til den fjerne bred af verdenshavet Okeanos. Her bor Kimmerierne i et land, der er hyllet af mørke og tåge, og hvor solen aldrig viser sig. Grækerne trækker skibet op på strandbredden og går hen til det sted, som Kirke har forklaret. Her slagter og flår de offerdyrene, og mange døde sjæle dukker op, unge som gamle. Dyrene bliver lagt på bålet, og de beder en bøn til Hades og Persefone. Odysseus sætter sig ned for med sit sværd at holde genfærdene fra det friske offerblod. Den første, han genkender, er Elpenor, som netop er død i drukkenskab. Han bønfalder Odysseus om at begrave hans lig på stranden, så kommende slægter kan mindes ham. Den næste sjæl, Odysseus møder, er hans moder Antikleia, som for nylig er død af sorg over sin bortkomne søn.\nEndelig dukker seeren Teiresias op. Han opfordrer Odysseus til at stikke sværdet i balgen og træde til side, så Teiresias kan drikke af det sorte offerblod, hvorefter han Odysseus om, hvad fremtiden har i vente for ham. Han fortæller, at Poseidon vil lægge ham mange hindringer i vejen, fordi han har blindet hans søn Polyfemos. Han advarer også imod at slagte noget af solguden Helios' kvæg, når de kommer frem til øen Trinakia. Gør de dette, vil det gå grækerne ilde, og deres skib vil forlise. Først om lang tid vil Odysseus nå frem til Ithaka uden nogen af sine mænd, og han vil finde sit hus i en sørgelig forfatning. Han fortæller, at Odysseus skal tage en åre på nakken, når han går i land på Ithaka. Når han møder en mand, som fortæller, at det er en skovl, han bærer på nakken, så skal han plante sin åre i jorden og ofre vædder, en tyr og en orne til Poseidon. Han vil tage en grusom hævn, men først mange år senere vil han dø mæt af dage. Efterfølgende får moderen lov til at drikke af offerblodet, og hun fortæller sin søn om situationen med bejlerne, som har belejret gården og vil tvinge Penelope til at ægte en af dem.\nEfter at moderen er forsvundet, dukker sjælene op til en række kvinder op for at drikke. Odysseus genkender Antiope, som i livet fik tvillingesønner med Zeus, Alkmene, som med Zeus blev moder til Herakles, Megare, Herakles' hustru, Leda, som Zeus besvangrede i skikkelse af en svane. Til sidst jager Persefone kvinderne bort, og i stedet dukker en række afdøde mænd op: Agamemnon, som fortæller om, hvorledes han blev dræbt af sin hustru og hendes elsker, Akilles viser sig sammen med sin elskede ven, Patroklos, Antilochos og Ajas. Ajas spørger, hvorfor Odysseus har dristet sig ned i underverden, og han fortæller, at han vil hellere være slave hos en bonde uden jord end konge i Hades. I det fjerne ser Odysseus Minos og den vældige jæger Orion. Han ser Tantalos, som står i en sø, hvis vand når ham til hagen, men hver gang han bøjer hovedet for at drikke, trækker vandet sig tilbage. Han ser Sisyfos i færd med at rulle en kæmpesten op ad et bjerg, men hver gang, han har nået op, ruller stenen tilbage til dalen med et drøn. Endelig ser han skyggen af Herakles; Herakles selv blev ved sin død ophøjet til Olympen.\nAlle de forsamlede faiakere havde lyttet åndeløst til Odysseus' beretning. Kong Alkinoos vil næste dag sørge for, at grækerne kan fortsætte deres hjemtur, og han vil give Odysseus' rige gæstegaver med.\n12. Mellem Skylla og Karybdis\nDa de kommer tilbage til Aia, Kirkes ø, giver de Elpenors lig en passende begravelse, og planter den åre, han plejede at bruge på toppen af gravhøjen. Da kommer Kirke hen til dem og roser dem for deres tapperhed. Det er første gang, at en dødelig er vendt tilbage fra Hades. Odysseus fortæller, at de vil fortsætte deres sejlads næste morgen, Kirke beklager dette, men giver dog Odysseus en advarsel. På vejen vil de komme forbi de farlige sirener, som fortryller alle, som hører dem, med deres sang og får dem til at glemme alt. Hun opfordrer Odysseus til at stoppe voks i mændenes ører. Hvis han selv ønsker at høre sirenesangen, skal han lade sine mænd binde sig til masten. Og han skal sige til sine mænd, at dersom han beder om at blive løst fra sine reb, skal de blot binde ham endnu fastere.\nHvis du undslipper denne fare, lurer straks den næste. Du kan vælge mellem to ruter. Den ene fører til "De vandrende Bjerge". Brændingen er så voldsom, at end ikke en fugl kan passere i sikkerhed. Selv de duer, som bringer ambrosia til Zeus, kan vide sig sikre. Kun et eneste skib er kommet helskindet forbi, nemlig det berømmelige Argo, hvorpå Jason sejlede ud for at finde det gyldne skind. Vælger du den anden rute, skal du passere to høje klipper. Ingen dødelig er i stand til at klatre op ad de glatte sider. I en hule i bjerget bor den frygtelige Skylla med seks par fødder og seks hoveder med frygtelige tænder. Endnu er ingen skipper kommet forbi hende, uden at hun med hvert af sine seks hoveder har snappet en af sømændene. Under den anden klippe sidder den frygtelige Karybdis og suger det frådende vand ind i sin mund. Tre gange i døgnet spyr hun vandet ud, tre gange suger hun det ind. Du må ikke sejle forbi, når hun suger vand ind, så kan selv Poseidon ikke redde dig, nej det er nok bedst, at du vælger Skylla og betaler hende med seks af dine mænd.\nHvis du kommer levende gennem disse trængsler, kommer du snart til øen Trinakia, hvor solgudens okser og får græsser. Lader du solgudens kvæg i fred, skal I slippe hjem til Ithaka, men forgriber du dig på det, venter forlis og død.\nDa de nærmer sig Sirenerne lader Odysseus sine mænds øre stoppe med voks og derefter binde ham selv til masten. Da han hører den dårende musik, beordrer han sine mænd til at løsne båndene, men de adlyder ham ikke. Først da de er uden for hørevidde, holder Odysseus op med at vride sig i rebene og falder til ro, hvorefter han bliver sluppet løs. billede\nPå turen forbi Skylla og Karybdis har Odysseus så travlt med at holde øje med Karybdis, at det lykkes Skylla at snappe seks af hans bedste mænd. Snart efter når de frem til Thinakria. Odysseus foreslår sine folk, at de blot skal fortsætte, men Kirkes vin, som forvandler mænd til svin, og han advarer Odysseus. Han er også den, som overtaler Odysseus' mænd til at gøre ophold på øen med solgudens kvæg - og desværre også den, som overtaler dem til at spise kvæget.">Eurylokos modsætter sig dette, og siger, at de må i land for at spise og hvile sig, så kan de sejle videre den følgende dag. Odysseus bøjer sig, men får sine mænd til at sværge, at de ikke vil forgribe sig på solgudens kvæg. Desværre kommer en dårlig vind, som gør, at de må ligge stille en hel måned. Så længe de har føde, holder mændene sig i skindet, og da provianten slipper op, tvinger Odysseus dem til at fange fisk og fugle. Men mens Odysseus ligger og sover, overtaler Eurylokos folkene til at slagte de bedste af solgudens okser og ofre dem til guderne. Da Odysseus vågner, kan han mærke lugten af branket fedt, og han bebrejder sine folk, at de har brudt deres ed. Helios henvender sig til Zeus og kræver hævn - ellers truer han med gå til Hades og skinne over de døde. Zeus beroliger ham og siger, at han vil sende sin tordenkile og splintre det formastelige skib.\nEfter en uge sejler de videre. Zeus rejser en voldsom storm, som slynger alle Odysseus' folk over bord. Odysseus får fat i en planke og driver omkring i 10 dage, inden han skylles op på Kalypsos ø. Og nu er vi der, hvor Odysseen begyndte.\n13. Odysseus lander på Ithaka\nKong Alkinoos og de øvrige tilhører har siddet tryllebundne, mens Odysseus har fortalt. Kongen opfordrer de tilstedeværende fyrster om hver at give Odysseus en kogekedel og en trefod foruden alle de gaver, han allerede har modtaget. Da festen er slut, går han ned til skibet, og alle gaverne bliver bragt ombord. Der indrettes et leje, hvor Odysseus kan sove, mens de faiakiske sømænd sejler ham til Ithaka, og Odysseus falder snart i en dødlignende søvn. Tidligt næste morgen lander de på Ithaka, hvor sømændene bærer den endnu sovende Odyssseus i land hvilende på sine tæpper. Alle gæstegaverne lægges ved siden af ham. Poseidon har ikke helt glemt sin vrede over Odysseus, og da det faiakiske skib er ud for deres egen kyst, forvandler han det til en klippe som straf for, at de har sejlet Odysseus hjem. Kong Alkinoos befaler straks, at der skal ofres 12 udsøgte tyre for at formilde guden.\nSamtidig vågner Odysseus på stranden, men Athene har indhyllet ham og stedet i en tågesky, for at han ikke skal blive genkendt, og Odysseus kender heller ikke sin egen hjemstavn. Men nu Athene åbenbarer sig for ham i skikkelse af en ung fårehyrde. Han spørger til hvilket sted, han er ankommet, og frydes, da hyrden fortæller, at det er Ithaka. Odysseus giver sig ikke til kende, men finder på en lang om onstændelig "søforklaring", men hyrden ler, og fortæller, at han er Athene, som er kommet for at hjælpe ham med at lægge planer for, hvorledes han skal komme bejlerne til livs. Hun hjælper ham først med at gemme kostbarhederne i en hule. Hun klæder ham ud som en gammel tigger, så ingen kan genkende ham. Derefter beder hun ham gå til den gamle hyrde, Eumaios, som vogter hans svin. Imens tager jeg til Sparta og taler med Telemachos, som er rejst til Menelaos for at spørge nyt om dig.\n14. I svinehyrdens hytte\nOdysseus begiver sig hen til svinehyrden Eumaios, som i det skjulte har lavet en hytte til sig selv. Hver dag må hyrden sende en fedegalt op på gården til bejlerne, men der er dog 360 tilbage. Odysseus bliver venligt modtaget i hytten. Hyrden fortæller bedrøveligt om situationen på gården, og at hans herre enten er død eller flakker rundt på verdenshavet. Odysseus spiser, mens den gamle snakker, og efter måltidet får Odysseus serveret et krus vin. Tiggeren fortæller, at ved måneskifte vil Odysseus være tilbage på Ithaka, men Eumaios tror ham ikke. Odysseus kaster sig ud i en lang historie, som han opfinder på stedet. Til aftensmåltidet slagter Eumaios en galt og glemmer ikke at give guderne deres part. Odysseus sover på et leje af fåre- og gedeskind tæt ved arnen, mens hyrden udenfor passer svinene.\n15. Telemachos vender tilbage\nAthene opsøger Telemachos og beder ham rejse tilbage til Ithaka, hvor hans moder fader og hendes brødre er i færd til at overtale hende til at gifte sig med Eyromakos. Hun advarer ham også om, at gæsterne ligger i baghold i strædet mellem Ithaka og Samos, så han bør sejle en anden vej og kun sejle om natten. Telemachos tager afsked med Menelaos, som beder ham om at hilse gamle Nestor, som var ham til så stor hjælp ved Troja. Næste morgen får han flere kostbare gæstegaver af Menelaos, hvorefter kører til Pylos. Da han skal til at gå ombord, kommer seeren Theoklymenos og beder om at komme med. De sejler til Ithaka ad en omvej for at undgå bejlerne.\nHjemme på Ithaka undersøger Odysseus svinehyrden Eumaios' loyalitet. Han fortæller, at han ikke vil falde ham til byrde, men gå op og tigge på slottet. Eumaios bliver sur og fraråder ham kraftigt, da bejlerne kan finde på at slå ham i hjel. Bliv du her hos mig, og når Odysseus vender tilbage, vil han sikkert give dig en kjortel og en kappe.\nVed daggry lander Telemachos på Ithaka. Han beder sine mænd ro ind til byen, mens han selv går op for at besigte sine græsgange og til sin tro hyrde Eumaios.\n16. Telemachos møder sin fader\nMens Eumaios og Odysseus spiser morgenmad, kan de på hundenes opførsel mærke, at en bekendt nærmer; det er Telemachos, som får en varm velkomst af hyrden. Telemachos spørger, om hans moder har giftet sig med en af frierne, og Eumaios kan fortælle, at dronning Penelope sidder i hjemmet og græder dag og nat over sin ulykke. Telemachos befaler hyrden at bringe Penelope budskab om hans hjemkomst. Mens han er borte fra hytten, viser Athene sig for Odysseus og opfordrer ham til at give sig til kende for sin søn. Hun længes efter, at de to sammen skal dræbe de påtrængende bejlere. Hun berører Odysseus med sin gyldne stav, og straks får han sin ungdoms styrke tilbage og bliver iført de fineste klæder. Da han træder ind i hytten, tror sønnen, at han er en gud, men Odysseus giver sig til kende, og de falder grædende hinanden om halsen. Odysseus spørger om, hvor mange bejlere der er på slottet, og Telemachos fortæller, at der er mere end 100. Han spørger faderen, hvem de kan kalde til hjælp i kampen mod bejlerne, og Odysseus siger, at bedre kampfæller end Athene og Zeus kan de næppe få. Telemachos er enig heri. Odysseus beder Telemachos om at gå op på slottet, så vil Odysseus den næste dag komme derop i skikkelse af en tigger. Han indprenter Telemachos, at han ikke må røbe Odysseus' identitet til nogen, end ikke til sin moder. I mellemtiden er Telemachos' skib landet ved byen, og bejlerne bliver ærgerlige over, at han har undgået deres baghold. Sidst på dagen vender Eumaios tilbage til sin hytte.\n17. Odysseus i byen\nVed daggry vil Telemachos tage til byen for at berolige sin moder, og han beder Eumaios om at tage sig af den fremmede, da han ikke selv har tid. Odysseus siger, at han lidt senere vil gå til byen for at tigge. Penelope bliver glad, da hun ser sønnen og bebrejder ham, at han uden hendes vidende er taget til Pylos for at spørge nyt. Telemachos fortæller, at han vil gå han på torvet og hente en mand, Theoklymenos, som er fulgt med ham tilbage fra Pylos. Telemachos undgår bejlerne, da han går, og møder Theoklymenos på vejen ud; han er blevet fulgt derhen af en af Telemachos mænd, og Telemachos beder manden passe godt på de kostbare gaver fra Menelaos. Derefter tager han Theoklymenos med hen til moderen, som spørger, om der er nyt fra Odysseus. Han fortæller, at gamle Nestor ikke vidste noget, men at Menelaos havde fortalt, at Odysseus var fanget på Kalypsos ø. Theoklymenos fortæller, at Odysseus allerede er på Ithaka, hvor han planlægger hævn over bejlerne, og Penelope lover ham store gaver, hvis det er sandt. Bejlerne, som har været i gang med at kaste spyd og diskos, kommer ind i huset for at spise.\nMens dette står på, fører hyrden Eumaios Odysseus ind i byen. På vejen har Eumaios skåret en vandrestav til Odysseus. Ved brønden udenfor kongsgården møder de Melantheus, som er i færd med at drive geder fra marken hen til bejlernes bord. Da han får øje på Eumaios og Odysseus, skælder ham dem voldsomt ud, og kalder Odysseus en beskidt tigger, og giver samtidig Odysseus et spark på hoften. Odysseus' første indskydelse er at dræbe Melanthios, men han behersker sig. Udenfor døren ligger en gammel hund, Argos, som Odysseus har trænet, da den var hvalp. Hunden er for svag til at røre sig, men den genkender sin gamle herre - og dør umiddelbart efter.\nTelemachos, som ser de to ved indgangen, beder Eumaios over til bordet for at spise. Odysseus får to håndfulde kød og brød af Telemachos. Derefter hvisker Athene til Odysseus, at han skal rundt og tigge ved bejlerne for at se, hvilken slags mænd de er. Nogle giver ham lidt, andre intet. Melanthios fortæller, at han så Eumaios komme i selskab med tiggeren, og en af bejlerne, Antinoos bliver rasende og skælder og smælder, men Telemachos afbryder ham og siger, at Antinoos kun er ude på at skabe problemer, og at det ikke tilkomer ham at smide folk ud. Antinoos råber tilbage og ender med at smide en skamle mod Odysseus. Odysseus udfordrer Antinoos og siger, at med hans majestætiske ydre burde han give ham mere end de andre bejlere. Antinoos beder ham holde mund, eller han vil blive pisket. Da Penelope hører, hvad der er sket, ønsker hun, at Antinoos, den frækkeste af bejlerne, må blive ramt af Athenes pil, og hun får Eumaios til at hente tiggeren for at udspørge ham. Eumaios får Odysseus til at komme ved at love ham en kappe og en kjortel. Han beder dog Eumaios om at bede dronningen vente til om aftenen for ikke at udfordre bejlerne unødigt. Eumaios vender tilbage for at passe svinene, mens bejlerne drikker og æder hele natten.\n18. Odysseus i kamp med tiggeren\nI mellemtiden kommer en anden tigger ind i salen og forsøger at smide Odysseus ud, men Odysseus beder ham lade være og siger, at der er plads nok til dem begge. Den fremmede tigger, som bliver kaldt Iros, beder Odysseus gå frivilligt, ellers vil han smide ham ud. Antinoos griner, og siger, at den, der vinder, vil få lov til at sidde ned og spise med dem. Odysseus siger, at da han er sulten vil han kæmpe, og han tager tøjet af overkroppen. Athene giver Odysseus ekstra styrke, så alle bejlerne bliver forbavsede, da de ser hans muskuløse krop. Iros bliver betænkelig, men Antinoos siger, at han vil blive solgt som slave, hvis han ikke kæmper. Ved første slag brækker Odysseus Iros' kæbe, og bejlerne beder Odysseus om at slå sig ned blandt dem. Penelope dukker op og bebrejder sin søn, at han har tilladt tiggerne at blive så skammeligt behandlet. Telemachos siger, at han ikke har kontrol over bejlerne, og Eurymachos siger, at hendes skønhed vil tiltrække mindst 100 bejlere hver dag. Efter noget mundhuggeri skilles parterne og går hver til sit.\n19. Eurykleia genkender sin herre\nOdysseus vender sig mod Telemachos, og sammen gemmer de våbnene og beder Eurykleia om at låse kvinderne inde i deres kamre. Derefter går Telemachos til sit kammer, mens Odysseus bliver siddende. Da kommer Penelope til ham, "skøn som Artemis og bedårende som Afrodite"". Uden at genkende sin mand fortæller Penelope om, hvorledes hun har holdt bejlerne hen, og Odysseus fortæller om solgudens kvæg, og om at Odysseus snart ville komme tilbage til Ithaka. Penelope tør ikke tro det, og hun beder Eurykleia, Odysseus' gamle amme om at vaske hans fødder. Da genkender hun pludselig et ar, som Odysseus har over knæet. Det fik han som dreng, da han jagtede et vildsvin sammen med sin bedstefader. Odysseus gør tegn til Eurykleia om ikke at afsløre ham. Penelope fortæller ham om en mærkelig drøm, hun har haft om en ørn og 20 fede gæs. I drømmen brækkede ørnen halsen på alle gæssene med sit vældige næb. Penelope bliver glad, da Odysseus fortæller, at gæssene er de ihærdige bejlere. Hun fortæller, at hun dagen efter vil udfordre bejlerne til en bueskydningskonkurrence, økselegen. Hun husker, at Odysseus undertiden stillede 12 økser på række efter hinanden. Så kunne han med sin vældige bue sende en pil gennem samtlige 12 økseringe. Derefter skilles de, og Penelope går til ro for natten. Odysseus reder sit leje udenfor i gården, men kan ikke falde i søvn. Athene kommer til ham og spørger, hvorfor han ikke sover, og Odysseus fortæller, at det er fordi han ene mand skal kæmpe mod bejlerne. Athene siger, at med hende ved hans side kan han besejre 50 grupper af bejlere. Penelope kan heller ikke sove, men Athene beroliger hende.\n20. Guderne varsler\nOdysseus vågner ved at høre sin hustrus jamren. Odysseus beder Zeus om at sende et varsel. Zeus hører hans bøn og lader tordenen rulle fra Olympen til trods for, at himlen er skyfri. Telemachos kommer ned og går hen på torvet. Eurykleia beder tjenestepigerne om at rydde op i salen til den fest, der skal være til ære for Apollon. Inde i hallen fester bejlerne. Ktesippos, en af de mest brovtende bejlere, tager et kødben og kaster efter Odysseus, som let undviger. Telemachos sætter ham i rette og truer med at bore et spyd igennem ham. Men nu sker noget mærkeligt. Theoklymenos, seeren siger pludseligt til bejlerne: "Ulyksalige mennesker, hvilken forbandelse har ramt jer. Jeres ansigter drukner i net. Jeg ser jeres blodet strømme ned ad væggene. Solen er slukt og mørket ruger over verden". Bejlerne ler ad ham, og han forlader huset.\n21. Den store bue\nFra skattekamret henter Penelope Odysseus' bue og pilekogger frem, som han havde ladet blive hjemme, da han tog til Troja. Hun beder sine tjenestepiger om at hente 12 øksehoveder og får Eumaios til at bære det ud i paladsets gård. Penelope går ind i salen og siger til bejlerne: "Længe har jeg savnet min mand, og I har snart spist og drukket mig ud af huset. Jeg indbyder jer til en kappestrid. Jeg vil give mig som hustru til den, som kan spænde Odysseus' vældige bue og skyde en pil gennem 12 øksehoveder". Telemachos bryder ind og siger, at han vil deltage, og hvis han vinder, vil hans moder ikke skulle forlade hans hus. Mens bejlerne betragter ham, stiller han de 12 økser op på en snorlige række. Tre gange prøver han at spænde buen, og tre gange svigter kræfterne ham. Da han prøver for fjerde gang, og det er ved at lykkes for ham, bryder hans fader ind og standser ham, og Telemachos beder bejlerne om at prøve. Den første træder frem og prøver forgæves at spænde buen. Antinoos beder en af tjenestefolkene om at tænde et bål, så vil han smøre buen ind i fedt og gøre den mere bøjelig ved at varme den over ilden. Flere af bejlerne prøver, men ingen mægter at spænde buen. Til sidst er kun de to stærkeste af bejlerne tilbage, Alkinoos og Eurymakos.\nOdysseus går udenfor sammen med Eumaios og Filoitios og spørger dem:"Hvis Odysseus kom tilbage, hvilken side ville I så vælge", og de siger: "Gid Zeus vil opfylde vores ønske og lade Odysseus vende hjem". Odysseus river sine pjalter til side, så de ser det store ar efter vildsvinet, og han lover at belønne dem fyrsteligt, hvis det lykkes ham at dræbe bejlerne. Han giver Eumaios besked om at få kvinderne til at låse sig inde og ikke komme ud, selv om de hører larm og støj.\nEurymachos tager buen, men kan ikke spænde den, og han smider den fra sig i ærgrelse. Antinoos siger, at det er en festdag, så de bør udskyde konkurrencen til næste dag. Så vil de ofre til den store bueskytte, Apollon, inden de genoptager skydningen. Da spørger Odysseus pludselig, om han må prøve buen. Antinoos afviser ham voldsomt, men Penelope bryder ind og siger, at tiggeren skal have lov til at prøve. Også Telemachos synes, at den fremmede tigger skal have lov at prøve, og han beder sin moder om at gå op på hendes kammer. Eumaios tager buen og rækker den til Odysseus, som roligt løfter den og spænder den uden besvær. Filoitios lister ud og sætter en bom for porten til gårdspladsen. Odysseus sigter og skyder uden at rejse sig fra stolen. I det øjeblik giver Zeus sin mening til kende med et højt tordenskrald, og Odysseus fryder sig. Pilen flyver fra strengen og gennem det ene øksehoved efter det andet, indtil den kommer ud af det 12. og sidste øksehoved. Odysseus råber triumferende til Telemachos: "Øjeblikket er inde. Lad os lave en aftensmad til bejlerne, de ikke vil glemme", og Telemachos griber sit sværd og sit spyd og stiller sig ved siden af sin fader.\n22. Odysseus og Telemachos dræber bejlerne\nOdysseus springer op og ryster pilene ud af koggeret. Hans første pil rammer Antinoos i struben, mens han er i færd med at drikke. Bejlerne kigger forvildet omkring, men kan ikke finde deres våben. Odysseus råber: "I var nok sikre på, at Jeg aldrig kom tilbage til Ithaka. I har forødt min ejendom, voldtaget mine tjenestepiger og bejlet til min kone, mens jeg var i live. Men nu er I dødsens. Ikke én af jer skal undslippe." Eurymachos beder om nåde og lover, at de vil erstatte alt, hvad de har taget af Odysseus' ejendom, men Odysseus fortsætter ubønhørlig med at sende sine pile mod bejlerne. Telemachos løber for at hente våben fra kammeret, han henter fire lanser, fire skjolde og fire bronzehjelme og vender tilbage. Desværre har Telemachos i skyndingen glemt at lukke døren, så bejlerne får fat i nogle spyd. Athene skaber sig om til en svale og sætter sig på en sodsværtet bjælke. Da bejlerne kaster spyddene mod Odysseus og Telemachos, forrykker Athene deres sigte, og snart er alle bejlerne faldet; kun skjalden Femios og herolden Medon skånes. Til sidst står Odysseus tilbage i hallen som en blodig løve, der har fortæret en okse i folden. De 12 troløse tjenestepiger bliver sat til at slæbe ligene ud i gården, hvorefter de bliver hængt. Odysseus ryger med svovl for at rense huset, inden han ifører sig en ren klædning.\n23. Odysseus og Penelope\nEurykleia går op til sin herskerinde for at fortælle hende, at hendes husbond er kommet tilbage, men hun tror ikke, den gamle kone. Hun spørger, hvorledes det er gået til, og Eurykleia fortæller, at hun intet har set. Hun har blot hørt larmen, og da hun kom ud fra sit kammer, stod Odysseus ved siden af et bjerg af lig som en glubende løve. Selv da hun kommer ned i hallen, kan hun ikke tro, at det virkelig er Odysseus. Nu blev Odysseus vasket, salvet og iklædt en prægtig kjortel. Imens går tjenestefolkene omkring i byen og invitere til fest på paladset. Nu lægger Penelope en fælde for Odysseus. Hun beder Eurykleia om at flytte Odysseus' seng udenfor sovekammeret, og Odysseus fortæller, at det ikke er muligt. Han har med sine egne hænder skåret sengestolperne ud af et kæmpemæssigt oliventræ, så det er ganske umuligt af flytte sengen. Derefter har han bygget sovekammeret udenom sengen. Penelope ved nu, er det er Odysseus, hun har for sig, og hun falder ham grædende om halsen og vil ikke slippe ham. Athene forlænger natten ved at holde den rosenfingrede dagning tilbage i Okeanos, så han ikke kører frem med sine to heste, der bringer dagens lys til menneskene. Odysseus siget, at han og Telemachos vil tage ud på deres landsted for at besøge Odyeesus' fader, den gamle Laertes. Imens skal Penelope låse sig inde på sit kammer, hvis der bliver uro, når rygtet om bejlernes død har bredt sig.\nOdysseus og Telemachos når ud til gården, som Laertes selv har opdyrket i sin ungdom. Her lever han, efter at hustruen er død af hjertesorg over Odysseus' forsvinden. Odysseus tør ikke lige straks åbenbare sig for den gamle mand, og han fortæller i stedet den gamle, at han på en rejse havde mødt en fremmed, som fortalte, at han kom fra Ithaka, og at hans fader var kong Laertes. Faderen udbryder, at der var hans søn, Odysseus, men at hans ben for længst hviler i jorden eller i havet. Odysseus kan ikke længere holde sig tilbage, og fortæller, at han er sønne Odysseus, der er kommet tilbage, og Laertes slynger sine arme omkring halsen på Odysseus og vil ikke slippe ham igen\nI mellemtiden har bejlernes familie hørt om den blodige dåd, og Antinoos' fader forsøger at igangsætte et oprør, men den gamle Halitherses, den klogeste af dem alle, fortæller, at beboerne selv har været skyld i, hvad der er sket. Det kommer til et mindre oprør, som Odysseus og Telemachos slår ned, hvorefter Zeus med Athenes hjælp stifter fred mellem familierne på Ithaka. Og den fred vil bestå, så længe sagnet om den snilde kong Odysseus stadig fortælles.\nRejseholdets startside Græske guder og helte, oversigt Græske guder og helte Jason og det gyldne skind Helten over alle helte Herakles Theseus, som dræber Minotauros på Kreta Daidalos, som bygger labyrinten på Kreta Iliaden - kampen om Troja Odysséen - Odysseus' lange vej hjem fra Troja


Podcastanbefalingen | Himalaya\nI dag vil jeg hylde en radiokanal, der desværre forsvandt ved årsskiftet ved at anbefale deres store hitparade af et program - nemlig 365 på P7 Mix. May you rest in peace. Men først får du en anbefaling af højeste kaliber, nemlig The New York Times fremragende dokumentarserie om Islamisk Stat - Caliphate. Podcastanbefalingen giver dig overblikket over, hvilke nye podcasts du kan tilføje til din playliste.\nTeenagetiden hos inspirerende danskere og guddommelige budskaber. Dét er hvad det skal handle om i dag, når jeg vil fortælle dig om de to podcasts: 17 med Signe Amtoft og Satans syndsforladelse. Podcastanbefalingen giver dig overblikket over, hvilke nye podcasts du kan tilføje til din playliste. Alle anbefalinger får du i et kort format på fem til ti minutter, så du med fornyet inspiration hurtigt kan vende tilbage til din egen podcast-lytning.\nMorfinbyen & Barnløse fugle\nTragedier i forskellige former. Det er hvad det skal handle om i dag, når jeg anbefaler de to serier: Morfinbyen og Barnløse fugle. Podcastanbefalingen giver dig overblikket over, hvilke nye podcasts du kan tilføje til din playliste. Alle anbefalinger får du i et kort format på fem til ti minutter, så du med fornyet inspiration hurtigt kan vende tilbage til din egen podcast-lytning. Mit navn er Sidsel Kaae Nørgaard, selvstændig podcast-producent og lige som dig storforbruger af podcasts\nPigen & Kunsten ikke at betale\nI sidste uge sagde vi desværre farvel til den skarpe radiokanal Radio24syv og derfor skal I selvfølgelig have et par anbefalinger fra deres arkiv, som heldigvis stadig er tilgængeligt. Jeg kunne nemt anbefale nogle af deres mest populære og elskede programmer, som Den Korte Radioavis eller Det, vi taler om, men i denne omgang har jeg fundet to små perler frem, som bestemt er et lyt værd. Det drejer sig om de to serier: Pigen og Kunsten ikke at betale.\nKlassiske, store fortællinger og guld fra arkivet - det er hvad det skal handle om, når vi dykker ned i P1’s lydserie - Klassikere genfortalt og den tryllebindende radiomontage: Deroute på første klasse. Podcastanbefalingen giver dig overblikket over, hvilke nye podcasts du kan tilføje til din playliste. Alle anbefalinger får du i et kort format på fem til ti minutter, så du med fornyet inspiration hurtigt kan vende tilbage til din egen podcast-lytning.\nKan man tilgive en psykopat? & Guldringens forbandelse\nJeg har på det seneste udforsket den nye nye podcast-tjeneste Podimo, så i dag får du to anbefaler der fra. Det drejer sig om podcasten Kan man tilgive en psykopat? og den nye serie fra Third Ear: Guldringens forbandelse. Podcastanbefalingen giver dig overblikket over, hvilke nye podcasts du kan tilføje til din playliste. Alle anbefalinger får du i et kort format på fem til ti minutter, så du med fornyet inspiration hurtigt kan vende tilbage til din egen podcast-lytning.\nI dag skal det handle om smag, lækre dufte, æstetiske retter og alt det vi propper i munden. Yes, det skal handle om mad-podcasts, og de to jeg vil anbefale i dag hedder Med mad i munden og Radio Sovs. Podcastanbefalingen giver dig overblikket over, hvilke nye podcasts du kan tilføje til din playliste. Alle anbefalinger får du i et kort format på fem til ti minutter, så du med fornyet inspiration hurtigt kan vende tilbage til din egen podcast-lytning.\n6 MIN2019 SEP 24\nAstropod & Imagined Life\nI dag flyver vi ud ad atmosfæren til fjerne stjerner som måske fortæller noget om dig og mig. Og så skal vi have gang i gættelege i en fortællende podcast om mennesker du helt sikkert kender. Det drejer sig om de to podcasts Astropod og Imagined Life. Podcastanbefalingen giver dig overblikket over, hvilke nye podcasts du kan tilføje til din playliste. Alle anbefalinger får du i et kort format på fem til ti minutter, så du med fornyet inspiration hurtigt kan vende tilbage til din egen podcast\nI dag drejer det sig om en podcast om giganter på den globale erhvervsscene og en debatterende podcast om mandens rolle i dag ud fra en bestseller-selvhjælpsbog. Det drejer sig om de to podcasts Business Wars og Manderegler. Podcastanbefalingen giver dig overblikket over, hvilke nye podcasts du kan tilføje til din playliste. Alle anbefalinger får du i et kort format på fem til ti minutter, så du med fornyet inspiration hurtigt kan vende tilbage til din egen podcast-lytning.\nOver My Dead Body & Eks'er For Evigt\nVelkommen til en sprit ny sæson af Podcastanbefalingen. I dag drejer det sig om en sjældenhed fra mig, fra true crime-genren, nemlig serien Over My Dead Body og den nærgående P1-serie: Eks’er for evigt. Podcastanbefalingen giver dig overblikket over, hvilke nye podcasts du kan tilføje til din playliste.Alle anbefalinger får du i et kort format på fem til ti minutter, så du med fornyet inspiration hurtigt kan vende tilbage til din egen podcast-lytning.\nMore from Sidsel Kaae Nørgaard


Forside / KATEGORIER / MØBLER / BØRNEMØBLER / Hylder til børneværelset\nSe kurv “Tallerkenrække til bøger” er blevet tilføjet til din kurv.\nHylder til børneværelset antal\nVarenummer (SKU): se12eg Kategori: BØRNEMØBLER\nVi kan ikke undvære vores hylder til børneværelset. Det giver noget ekstra plads samt nogle muligheder i indretningen på børneværelset. Vi har brugt dem til at have bleer på hen over puslebordet. Vi har også haft billeder stående, bøger, nips og ja alverdens ting og sager. Indret børneværelset med hylder\nDu ser på: Hylder til børneværelset DKK 2499


Politiet før gigantisk julerazzia: Det holder vi øje med – Ekstra Bladet\nKæmpe Giro-kaos: Forkorter etape\nVanvittig spøg: Kidnappede 16-årig og kørte ham i skoven\nDansk forsøg om effekten af mundbind i stormvejr\nDumheder i dagspressen\nKopierer Danmark - truer med nedlukning igen\nEksperten: Helt uhørt, han bør være din vigtigste spiller\n25-årig tiltalt: Angreb hjemmesider med dyreporno\nForsker advarer mod for mange restriktioner\n6 minutter siden Kæmpe Giro-kaos: Forkorter etape 53 minutter siden Kopierer Danmark - truer med nedlukning igen 47 minutter siden Dumheder i dagspressen 37 minutter siden Dansk forsøg om effekten af mundbind i stormvejr 17 minutter siden Vanvittig spøg: Kidnappede 16-årig og kørte ham i skoven 6 minutter siden Kæmpe Giro-kaos: Forkorter etape\nFredag d. 7. dec. 2018 - kl. 18:34\nPolitiet før gigantisk julerazzia: Det holder vi øje med\nSamtlige politikredse er på stikkerne den næste uge i jagten på spritbilister\nMere eller mindre alt, hvad der kan mobiliseres af færdselsbetjente, er over den næste uge massivt til stede på vejene for at fange sprit- og narkobilister.\n- Vi lægger et massivt tryk, så der er mange flere betjente på gaden end normalt til at lave de her spritkontroller. Det er både betjente på motorcykler, i civile biler med videoudstyr, og kantstenskontrol, hvor man for eksempel stopper samtlige bilister, siger Jens Henrik Jensen, vagtchef ved Østjyllands Politi.\nDen øgede indsats er en del af en national indsats, fortæller vagtchefen.\n- Fra i går til og med 16. december løber denne nationale kontrol, hvor vi har særligt fokus på spiritus- og narkokørsel. Også i hverdagene er vi mere opmærksomme, men det er klart, at indsatsen er særligt koncentreret omkring weekenderne.\nDer er flere ting, politiet er særligt opmærksomme på, når det gælder om at spotte en chauffør, der har været lidt for tørstig ved julebordet.\n- Det er jo en fornemmelse, man har som politimand. Men grundlæggende kigger man efter ting, der afviger fra normalbilledet. Det kan være særligt langsom kørsel, usikker kørsel, særligt hurtig kørsel, og så er der selvfølgelig også nogle, man kender i forvejen (som nogen, der har kørt spritkørsel, red.), men det er selvfølgelig få, siger Jens Henrik Jensen.\nVagtchefen har siddet med mange gennem årene, der havde fået en tår over tørsten, fortæller han.\n- Jeg har siddet med mange voksne mænd, der har hængt gevaldigt med næbbet, fordi de har mistet deres kørekort. Så man skal lade bilen stå og tage en taxa. Og når man så tager en taxa, så skal man sørge for, at det er en rigtig taxa og ikke en pirat-udgave.\nKan ende galt\nHvad der kan virke som en god mulighed for at spare et par hundrede kroner efter en bekostelig aften, kan ende ganske galt.\n- Vi har tidligere haft store problemer med pirat-taxaer i Aarhus, og ud over at det er ulovligt, så er det ikke altid, at dem, der samler dig op, vil dig det bedste. Der er eksempler på, at det pludselig bliver meget dyrere, eller at de tvinger folk til at udlevere pinkoden til deres betalingskort for eksempel, siger Jens Henrik Jensen.\nTRUER MED NEDLUKNING\n- han bør være din


Dyr kan føle noget, der minder om kærlighed. De kan også leve i livslange monogame forhold og sørge, hvis de mister en, de elsker.\nElefanter sørger, hvis de mister deres unge. Spørgsmålet er, om man kan kalde det kærlighed?\nElefanter sørger, hvis de mister deres unge. Spørgsmålet er, om man kan kalde det kærlighed? (Foto: Colourbox)\nPå savannen i Afrika kan man en gang imellem se en elefant med bøjet hoved og slap snabel, der i dagevis sørger og holder vagt over sin døde unge.\nElefanten er et blandt flere eksempler på dyr i naturen, der viser, at de knytter sig til andre dyr. Men om de ligefrem føler og elsker, som vi mennesker gør, vides ikke.\nTil gengæld ved man, at visse dyr har tilknytning til en partner, afkom eller andre dyr i en flok.\n»Sorgen hos elefanter og aber, der mister deres afkom, kan være så stærk, at de bliver ved det døde barn i flere dage, og elefanter begraver endda deres døde under blade og grene og jord, før de forlader liget,« fortæller zoolog Lars Thomas, der har været tilknyttet som konsulent til forskellige forskningsprojekter på blandt andet Københavns Universitet og Zoologisk Museum i Århus omkring forskellige dyrearters udbredelse.\n»Det er en lidt omvendt slutning, men man kan sige, at i og med man kan se, at dyret sørger, har det også haft nogle særlige forhold til det dyr, der er dødt, og det tolker vi som om, det har følt kærlighed,« siger han.\nDen videnskabelige beretning om kærlighed og forelskelse blandt dyr starter i små præriemus, som er verdensberømte for at være monogame. Hannerne er udprægede familiedyr, der bliver tæt på hjemmet og er med til at opfostre ungerne. De er fyrige bekæmpere af eventuelle rivaler og danner par med hunnerne for livet.\nPræriemusenes monogami er enestående, for deres trofasthed står i stærk modsætning til deres nærmeste slægtninge, de asiatiske snemus, hvor hannerne er en flok charlataner, der kun er interesserede i one-night-stands og ikke binder sig fast til én partner. Og det er til trods for, at asiatiske snemus og præriemus genetisk set næsten er identiske og deler 99 pct. af deres dna.\nHvad er det så i generne, der får præriemus til at forelske sig så intenst i deres partner?\nSvaret ligger i hormonerne. Når præriemus har sex, frigives to hormoner kaldet vasopressin og oxytocin. Disse to hormoner virker som en slags kærlighedseliksir på musene og får dem til at knytte sig til deres partner.\nForskere har lavet forsøg, hvor de har reduceret mængden af de to hormoner, og dermed bliver hannerne til don Juan'er, der kun bliver ved hunnerne den korte tid, det tager at parre sig. Gav forskerne derimod hannerne hormonerne ved en indsprøjtning, men forhindrede dyrene i at parre sig, bandt de sig alligevel til deres udvalgte partner.\n»Der findes en lang række af dyr, der er monogame«, fortæller Lars Thomas.\n»Vi ser det især ved fugle. De er meget kræsne med at vælge partner og lever i livslange forhold. Gæs og albatrosser kan være mange år om at vælge sig en partner, og nogle får aldrig en ny, hvis den ene dør.«\nFlere artikler fra temaet 'Den store kærlighed':\nKærlighedens seks spilleregler\nPraktisk frem for romantisk\nMen faktisk er det kun i alt tre procent af alle verdens dyrearter, der lever i faste parforhold. Altoverskyggende kærlighed er altså ikke populært i dyreverdenen. Men er der så en god grund til, at visse dyr alligevel holder sammen i livslange partnerskaber?\nDen videnskabelige forklaring er desværre såre pragmatisk. Dyrene findes sammen i par, hvis det gavner chancen for at overleve, forklarer Lars Thomas.\n»Det praktiske ved at leve sammen med andre er, at der er flere øjne til at hjælpe med at finde føde og holde øje med fjender. Det smarte ved at have én bestemt partner er, at man lærer hinandens vaner at kende og kan reagere hensigtsmæssigt i forhold til det. På den måde kan man sige, at kærligheden giver en fordel,« siger Lars Thomas.\nBelønnes for kærlighed\nFlamingoer kan leve i homoseksuelle parforhold. (Foto: Colourbox)\nGennem livet gør både dyr og mennesker mange ting for at overleve. De spiser, drikker og har sex for at skabe nyt afkom, der kan føre arten videre. Grunden til, at de gør disse ting, er, at hjernen belønner dem med et stof kaldet dopamin, der får dem til at føle sig godt tilpas. Uden dopamin-beløningssystemet ville man hurtigt glemme alle disse livsvigtige gøremål. Hos præriemusene øges hunnernes dopaminniveau med hele 50 procent, når hun parrer sig.\nBlandt visse dyr sætter belønningssystem i gang, når dyrene finder sammen med en mage. Præriemusen føler sig altså godt tilpas, når den har en fast partner. Dopaminsystemet får desuden hjælp fra vasopressin og oxytocin, som hjælper præriemusene med at genkende deres partner.\nForsøg med mus har vist, at hvis man fjerner genet for oxytocin allerede i fosterstadiet, vil musen lide af socialt hukommelsestab. Den vil simpelthen ikke huske de mus, den møder på sin vej. Man mener, at de monogame dyr husker hinanden ved at danne et duft- eller lydbillede af deres partner.\n»Mange fugle synger til hinanden og har bestemte melodier og stemmer, som de genkender hinanden på,« fortæller Lars Thomas.\n»Med hensyn til lugt, så har man jo set eksempler på, at dyr kun vil kendes ved hinanden, hvis de genkender lugten. Hvis du fjerner en nøgenrotte fra sin gruppe, så den mister sin gruppelugt, vil de andre rotter overhovedet ikke kendes ved den igen,« siger han.\nDet praktiske ved at leve sammen med andre er, at der er flere øjne til at hjælpe med at finde føde og holde øje med fjender\nZoolog Lars Thomas\nDet er dog ikke alle dyr, hvor eksperterne kan finde svar i det praktiske og forklare deres kærlighedssignaler ud fra teorien om, at alt gøres for at overleve. For eksempel findes der en række homoseksuelle dyr, som har seksuelle præferencer for deres eget køn. Både i Odense og København Zoo har man flamingoer og pingviner, som lever i homoseksuelle parforhold.\n»I USA i 2007 opdagede man, at ti procent af hannerne blandt en særlig art tamfår hellere ville parre sig med andre hanner. Det var selvfølgelig ikke sjovt for fåreavlerne, for det kommer der jo ikke mange lam ud af,« fortæller Lars Thomas.\n»Men man ved altså ikke, hvorfor nogle dyr foretrækker deres eget køn, for rent biologisk og reproduktionsmæssigt giver det ikke mening,« siger han.\nKlik på videoen og se elefanter, der sørger - fra National Geographic Channel\nWikipedia om elefanter\nFlere videoer om sørgende elefanter


Den Græske Kulturs Historie 2: Heros Af Peter P. Rohde → Køb bogen billigt her\nDen Græske Kulturs Historie 2: Heros - Peter P. Rohde - Bog\nAndet bind i serien om den græske kulturs historie fortæller om både litteratur, myter og guder, når Peter P. Rohde går helt tæt på blandt andet Delphi og Dionysos. Men bogen går også i... Læs mere.\nBogserie bestående af fem bind, der går i dybden med den græske kulturs historie - lige fra Homer over Platon til Alexander den store.\nGucca.dk har fra dag et haft fokus på, at e-handel skal være så billigt, sikkert og hurtigt for brugerne som muligt.\nNår man handler online er sikkerhed utrolig vigtig, og det er naturligvis noget, Gucca vægter højt. Vores online betalingsløsning er godkendt af NETS, hvilket er din garanti for sikkerheden bag din betaling på Internettet. Køb og betaling er derfor helt sikkert.\nGucca har altid 30 dages returret, helt uafhængig af hvilke typer varer du har købt hos os. Såfremt du har fortrudt købet, og ikke ønsker at beholde din vare, så kan du returnere den uønskede vare til os, og så refunderer vi pengene. Vi er selvfølgelig altid klar med rådgivning og svar, hvis du ønsker at returnere dit produkt.\nFor Gucca er det essentielt, at du får leveret dit produkt så hurtigt og sikkert som muligt. Helt konkret modtager du varen indenfor 1-2 hverdage, hvis varen er på lager. Husk, at du kan se den nøjagtige lagerstatus på hver enkelt vare. I tvivl om lagerstatus og/eller leveringstiden? Så hold dig ikke tilbage med at tage fat i os.\nHandler du hos os, tilbyder vi dig at vælge mellem flere forskellige former for betaling. Der er selvfølgelig frit valg blandt betalingsformer - du benytter den, der passer dig. Lige meget hvilke af vores betalingsmuligheder du benytter, så kan du altid handle sikkert og trygt hos os. Her finder du alle vores betalingsmuligheder. Desuden skal du huske på, at når du anvender betalingskort, trækker vi først pengene den dag vi sender produktet til dig.\nHvis der opstår spørgsmål eller problemer, imens du besøger vores webshop, ringer eller skriver du naturligvis bare til os. Du kan sende e-mail eller ringe til os mellem 10-15 alle hverdage, og vi er altid parat til at assistere dig - med et smil og godt humør.\nNår du køber hos Gucca, har du mulighed for at spore ordren. Når du fuldender købet, kan du efterfølgende logge ind på din personlige ordreside. Her kan du se, hvornår dit produkt afsendes. Du modtager også en mail fra os i samme øjeblik, vi sender din pakke.\nFaglitteratur, Kultur, Historie, Grækenland, Samfund, Religion, Litteratur, Politik, Samfund, Den Græske Kulturs Historie 2: Heros, Bøger, Bog\nDin anmeldelse af Den Græske Kulturs Historie 2: Heros\nproduct_stock_no product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_bog path__forside path__bøger path__samfundoghistorie path__peterp.rohde path__dengræskekulturshistorie2:heros\n229,95 krDen Græske Kulturs Historie 3: Prometheus - Bog


Pride Plaza Hotel Kolkata i Kolkata til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nBG 12 Action Area 1B New Town, Rajarhat, Kolkata, Indien, 700156 - Se på kort\nNabolag Rajarhat Kolkata Centrum Kolkata Centrum Salt Lake\nMere om Pride Plaza Hotel Kolkata\nMed en praktisk beliggenhed i Kolkata er Pride Plaza Hotel Kolkata et fremragende udgangspunkt for at gå på opdagelse i denne livlige by. Med sin beliggenhed kun 18.00 Km fra byens centrum og 7.00 Km fra lufthavnen tiltrækker dette populære 5-stjernede hotel talrige rejsende hvert år. Hotellets gæster kan opleve byens bedste attraktioner, som City Centre, New Town, Shyama Raya Temple, Aquatica.\nPride Plaza Hotel Kolkata tilbyder fremragende service og et bredt udvalg af bekvemmeligheder og forpligter sig til at sikre sine gæster et så behageligt ophold som muligt. Dette hotel tilbyder talrige faciliteter på stedet, som vil glæde selv den mest kvalitetsbevidste gæst.\nPride Plaza Hotel Kolkata omfatter 153 værelser, der alle er smagfuldt indrettede. Mange af dem kan endda tilbyde bekvemmeligheder som fladskærms-TV, internetadgang - trådløst, ikke-rygerværelser, aircondition, skrivebord. Hotellet tilbyder fantastiske faciliteter inklusive fitnesscenter, sauna, udendørs pool, spa, massage, der vil hjælpe dig med at slappe af efter en begivenhedsrig dag i byen. Pride Plaza Hotel Kolkata er et idéelt sted for rejsende der efterspørger charme, komfort og bekvemmelighed i Kolkata.\nGebyr for lufthavnstransport: 882 INR\nPris for morgenmad (hvis ikke inkluderet i værelsesprisen): 472 INR\nAlle slags rejsende (52) Forretningsrejsende (27) Par (11) Rejsende alene (9) Familie med små børn (2) Familie med store børn (2) Gruppe (1)\nAlle slags rejsende (45) Par (13) Rejsende alene (21) Familie med små børn (5) Familie med store børn (2) Gruppe (4)\nNaomi fra Kenya


’Match’ sæson 1: Fodsved og penislængder underminerer genial præmis i norsk webserie på DR\nAf Rasmus Friis, 06.02.18 kl. 09:29\nStian på glatis, kommenteret af evig kommentatorboks, i 'Match'.\nMartin Lund, Thorkild Schrumpf\nHerbert Nordrum, Martin Lund, Eline Grøndal, Tuna Lønnkvist Hultin\n10 afsnit à 15 min.\nDe seneste dage har jeg hørt et kommentatorpar og 30.000 syngende tilskuere for mit indre øre. Når jeg desperat har ledt efter squash ved grønsagshylderne i Netto, og når jeg har forsøgt mig med blødkogte æg til morgenmaden.\nDet skyldes den norske webserie ’Match’, der tager afsæt i et suverænt greb: 25-årige Stian skal som os andre igennem hverdagens små og store kampe, men her speakes opgørene af to journalister (en af dem spillet af serieforfatter Martin Lund selv) i en allestedsnærværende kommentarboks et par meter fra ham, alt imens lyden af et fyldt stadion gjalder på lydsporet. Som var Stian det norske amatørlandshold i social og romantisk krisehåndtering.\nHan kæmper nemlig ikke bare for at samle stumperne af sit romantiske liv, efter ekskæresten endegyldigt kasserer ham i første afsnit (til kommentatorernes store fortrydelse). Han kæmper også for at opretholde sin sociale status, når den vakler. At undertrykke nok så menneskelige skavanker for at være den person, han tror, at andre vil have ham til at være.\nDet er en pointe, at Stian forsøger at slibe kanterne af sig selv, så han kan passe ind i socialsfærens kasser, særligt i en tid, hvor ratingsystemer på alt fra Facebook til AirBnb tilskynder os til at kontrollere vores persona i sygelig grad.\nMen det er også seriens svaghed, at den til stadighed koger suppe på banaliteter. Som når Stian går til yderligheder for at fjerne lugten af fodsved fra sin kæreste, når han ikke tør at vise ormen mellem benene ved en skovsø, eller når han fisker sin egen afføring op af svigerforældrenes toilet.\nKomikken punkterer, fordi Stians handlinger igen og igen galopperer ud på overdrevet. Det akavede bliver enerverende, når satiren mister kontakten til situationer og handlinger, man kender.\nDet er en underlig udvikling, for Stians rebound-kæreste, Mia, virker netop som en, der skider hul i de sociale forskrifter.\nOg så hjælper det ikke, at kampene drejer sig om bussemænd, fodsved, afføring og penislængder. Det er ikke, fordi udskejelserne syd for bæltestedet aldrig er morsomme, men det er frustrerende, at serien retningsløst bader i kropsvæsker, når den allerede har introduceret et grundplot med hjerte. Stians første – og bedste – kamp går ud på at generobre ekskæresten, men man skal helt hen til tiende og sidste afsnit, før en lignende romantisk udfordring dukker op.\nDet er en skam, for grundideen fungerer: Kommentatorparret rammer en sympatisk enfoldighed a la Flemming Toft i Idrætsparken, og de tusind fans på lydsporet minder os konstant om konceptets trumfkort: Udstillingen af det sociale liv som en serie af ynkeligt selvpolerende kampe.\nAlene det bør give stof til eftertanke for os, der er formet af de digitale mediers ratingkultur. Men desværre forsømmer ’Match’ at få helt fat i sin målgruppe, fordi den er for optaget af at booste akavetheden helt derud, hvor genkendeligheden fordufter.\nOg så bliver den sociale satire pludselig fattig – genial præmis eller ej.\n’Match’ udstiller det sociale liv som en stribe af ynkeligt overfladiske kampe, men serien lever ikke op til sin suveræne præmis, fordi den glemmer det genkendelige i jagten på det akavede.


Hvert hovedfag har en spændende rejse til forskellige steder i verden: Mellemøsten, USA, Sydafrika, Brasilien eller Mexico.\nHerudover tager vi alle på en fælles studietur til en af Europas hovedstæder, storbyer eller et helt tredje sted. Vi har tidligere været i London, Barcelona, Baltikum, Amsterdam, Prag, Berlin, Skotland, Stockholm og Paris. Fælles for turene er, at vi skal ud og opleve den pulserende storby, hvor der vil være noget for enhver; både indenfor design, kultur, musik, politik og historie, ligesom vi også tager ud og oplever naturen.\nFælles studietur til de baltiske lande i foråret 2019\nDette efterår går den fælles studietur til Estland, Letland og Litauen, som vi vil udforske i vores egen bus. Vi kører over Stockholm, ser byen, Vasa Skibet og sejler til Tallinn i Estland gennem den flotte skærgård. Herfra bevæger vi os på rundt i de tre baltiske lande med overnatning i blandt andet Tallinn og Riga. Det bliver en alsidig tur med både afvekslende og spændende historie og enestående naturoplevelser. Vi kommer ind under huden på det moderne Europa, møder unge baltere, får et kendskab til EU og østudvidelsen og ser spor efter det tidligere Sovjet og de gamle Hansestæder. Vi skal opleve kurfyrsternes storslåede barokslot Rundalé kendt som Østeuropas Versailles, de enorme estiske moser, middelalderbyen Tallinn, hvor Dannebrog skulle være faldet ned fra himlen og Litauens kendte Korshøj.\nVi sejler hjem fra Litauen til Karlshamn i Blekinge.\nIsrael/Palæstina optager i disse år mere end nogen anden region den politiske dagsorden på globalt niveau. Her skal vi tale med politiske repræsentanter og folk med en anden verdensforståelse end vores egen. Her sætter vi ansigt på de mennesker, vi hver dag hører om i den globale nyhedsstrøm, men hvis skæbne ligger os uendelig fjernt. Vi vil stå på steder, hvor den jødiske, kristne og muslimske kultur tørner sammen og høre andre tale, end dem, der dagligt kommer til orde. Alt sammen på baggrund af en solid introduktion til Mellemøstens historie og den nuværende konflikts internationale betydning.\nDesign & Innovation tager til Sydafrika\nMålet er at rejse til et land og få nogle oplevelser, som man ellers aldrig vil få.\n- At møde et land som på den ene side er fuldt på højde med de mest moderne europæiske lande (også designmæssigt) men samtidig indeholder en ekstrem fattigdom og ulighed.\n- Designoplevelser som f.eks. rundtur med lokal arkitekt, besøg på design- og arkitekttegnestuer samt designskolerne i Cape Town men også de fantastiske kunsthåndværkermarkeder m.m.\n- En oplevelse af den fattige side af Sydafrika med Townships, gadebørn m.m. Herunder fokuserer vi også på forskellige måder at bo på (hvordan man kan have et værdigt liv i et hus lavet af papkasser), genbrugsdesign, hvordan man kan forbedre vilkårene designmæssigt for disse sydafrikanere m.m.\n- Projektarbejde i samarbejde med sydafrikanere fra både den rige og den fattige del af befolkningen.\nLitteratur & Horisont tager til Mexico City\nKranier af sukker, mezcal med salt af knuste orme, tacos, stegte græshopper, lime, fejringer af døden, kaktusser, forurening, wrestling, indianske rødder og verdens mest diverse dyre- og planteliv. Mexico er et overvældende land: fuld af lugte, farver og myter. Alene Mexico City er nærmest en verden i sig selv, som verdens andenstørste by med sine 22 millioner indbyggere.\nFormålet med studieturen er, at vi skal komme tættere på byens kreative liv, som boomer i disse år. Mexico City var engang latinamerikas kunstneriske centrum med malerne Frida Kahlo og Diego Rivera på tronen. I dag har blandt andre forfatterparret Valeria Luiselli og Álvaro Enrique taget over, hvis bøger lige nu går sin sejrsgang over hele verden.\nFør vi tager af sted læser vi forskelligt mexicansk litteratur: Føromtalte forfatterpar, Juan Rulfo og Nobelprisvindende Octavio Paz, men vi læser også amerikanske beatforfattere. Hvorfor nu det? Fordi William Burroughs, Jack Kerouac og Allen Ginsburg, ligesom tonsvis af andre kunstnere før og efter dem for en lang eller kort periode var bosat i den store fascinerende by, som Mexico City er. Hvor der altid er noget mærkeligt at opleve og stof til mange romaner.\nPå rejsen ser vi på kunst og lærer om landets sære og smukke myter. Vi mødes med forfattere, forlæggere og andre vidende folk. Og finder ud af hvorfor i alverden østrigske Maximilian af Habsburg endte som kejser af Mexico i 1864! Vi skal snakke med aktivister om landets politiske situation og skal selvfølgelig stifte bekendtskab med den mexicanske mad, som er fuld af majs og chili og utrolig lækker, ligegyldigt om den serveres på top-restauranter eller på gadehjørnet. Og lige uden for Mexico City ligger de imponerende Teotihuacán-pyramider. Et levn fra den civilisation som i sin storhedstid dækkede det meste af Mesoamerika. Da aztekerne fandt ruinerne, gav de dem navnet Teotihuacán: ”Gudernes sted.” Her skal vi hen.\nTekstil & Håndværk tager til Sydafrika\nPå vores studietur til Cape Town i Sydafrika skal vi udfordres både fagligt og menneskeligt. Vi kommer til at opleve en enestående kultur og møde mennesker, der både tænker og arbejder radikalt anderledes end os.\nTuren tager udgangspunkt i Cape Town, der i 2014 var “World Design Capital”, og som af flere medier er kåret som verdens smukkeste storby. Her lader vi os inspirere, når vi møder håndværkere, kunstnere, designere, virksomheder og start-ups, som arbejder ud fra en helt anden tradition og med helt andre teknikker, og derfor tænker håndværk og tekstildesign på måder, du ikke kan forestille dig. Desuden skal vi lave workshops med nogle af byens fattigste børn. Men vi skal også vandre på Table Mountain, bade med pingviner, til vinsmagning, på safari og opleve den fantastiske stemning i en by næsten 10.000 km fra Danmark.\nSydafrika er et land med store kontraster, hvor Afrika og Vesten mødes i en helt unik kultur. Landets uddannelsesinstitutioner og firmaer inden for kunsthåndværk, design og arkitektur kan nemt måle sig med de vestlige landes. Men samtidig er landet plaget af dyb fattigdom og stærke sociale spændinger. Vi skal se begge sider af et land, man nemt forelsker sig i.


75 nye fartfælder på vej: Så vild bliver bøderegnen | BT Danmark - www.bt.dk\n12. jun. 2013 - 17:16\n75 nye fartfælder på vej: Så vild bliver bøderegnen\nPolitiet får inden længe 75 nye ATK-vogne, som er mobile fartfælder forklædt som civile varevogne. Varevognene indeholder radarudstyr og kameraer, der kan måle og fotografere fartsyndere. Foto: Lars Rasborg\nBøderegnen fra politiets 75 nye mobile fartfælder kommer øjensynligt til at falde endnu tungere end først antaget.\nI maj kunne BT berette, hvordan regeringen regner med at gøre indtægterne fra fartbøder til en milliardforretning ved at hæve antallet af politiets såkaldte ATK-vogne fra 25 til 100 vogne.\nEn ny opgørelse fra Rigspolitiet viser nu, at de gamle 25 fotovogne opkrævede bøder for hele 294,7 mio. kroner i 2012 - et tal der nærmer sig en indtjening på 12 mio. kroner pr. vogn årligt.\nMed de ekstra 75 vogne - som skal jagte fartsyndere mange af døgnets timer, idet politifolk skal betjene dem i skiftehold - vil de årlige bødeindtægter fra fotovognene dermed nærme sig 1,2 mia. kroner, hvis effektiviteten kan opretholdes.\nOg det tyder meget på, at den kan. De nye vogne er nemlig mere moderne end de oprindelige 25, og bedre billedkvalitet vil gøre, at færre bødeforlæg skal kasseres, fordi føreren af køretøjet ikke kan genkendes på billedet.\nJustitsministeren i krydsild\nJustitsministeriets beslutning om at indkøbe 75 nye mobile fartfælder til politiet har skabt vrede i oppositionen. Der er nemlig intet videnskabeligt bevis for, at de mobile fartfælder faktisk forbedrer trafiksikkerheden, når der ikke skiltes med fartkontrollen.\n- For regeringen handler det jo tilsyneladende primært om at få nogle penge i kassen. Man har tænkt sig at mangedoble trafikindsatsen, og det er en rigtig god forretning for staten at investere i de nye 75 vogne, siger Karsten Lauritzen, som er retsordfører for Venstre.\nOm en uge skal justitsminister Morten Bødskov (S) endnu en gang i åbent samråd med Folketingets Retsudvalg for at svare på kritiske spørgsmål om indkøbet af de mange ekstra fotovogne.\n- Forhåbentlig kan vi få justitsministeren til at indrømme, at man har valgt den her løsning, fordi det er Finansministeriet, der har tvunget den igennem for at få flere penge i statskassen. Vi kan være politisk uenige, men lidt ærlighed kan man vel godt forlange af landets justitsminister, mener Karsten Lauritzen.\nHan håber, at Folketingets Retsudvalg på det åbne samråd kan få justitsministeren til at love, at der vil blive opsat skilte på de strækninger, hvor bilister i fremtiden kan møde en af de 100 ATK-vogne. Dermed vil fartkontrollen nemlig få en præventiv effekt, der kan få bilisterne til at lette på speederen.\nPolitiet forventer, at alle de nye ATK-vogne er klar til brug fra starten af 2014.\nRegeringen vil score kassen på fartkontrol


Slush ice udlejning på Lolland og Falster - Delta Fun\naf Justian Rumle | dec 5, 2019 | fødselsdag | 0 Kommentarer\nLækre slush ice\nLav dejlige slush ice til din fest. Overrask dine gæster med iskolde forfristende tropiske smage til de mere bløde og afrundede bær smage.\nLej en af vores slush ice maskiner med 2×12 liters kammer (10L blandet saft pr kammer i hver beholder). Maskinen kan lejes for 2 dage og op efter. Maskinen og tilbehør kan afhentes på Lolland eller Falster eller leveres ud mod betaling.\n2 døgn: 500 kroner\n3 døgn 700 kroner\n7 døgn 950 kroner\n2 uger 1500 kroner\nDe lækre slush ice drinks er kendt for deres kulørte farver og mange smagsvarianter, der både passer til børnefødselsdage, men også til voksenfester med alkohol.\n2 liter Rød Hindbær 75,-\n2 liter Rød Jordbær 75,-\n2 liter Blå citrus 75,-\n2 liter Gul Ananas 75,-\n2 liter Grøn Sport 75,-\nDer tages forbehold for udsolgte varianter samt risiko for at vores leverandører har udsolgt af enkelte smage.\nKrus og sugerør\nDet er også muligt at bestille krus og sugerør med spade med, når du lejer en slush ice maskine.\n50 Sugerør med spade 30,-\n50 Krus (4-5 dl) 75,-\nSlush ice Refill bæger eller drikkedunke er super populære hos ungerne, samt det er også bedre med genavendelige bæger end at bruge engangskrus. Så derfor køre vi også med priser på disse bæger presset helt i bund, netop for at opfordre til det bedre valg.\n1 bæger: stk 15,-\n10+ bæger : stk 13,-\n15+ bæger : stk 12,5,-\n20+ bæger : stk 11,-\nSend en forespørgsel på leje af en slush ice maskine. Du kan enten hente den selv i Nykøbing Falster, Grænge eller Søllested, men du har også muligheden for at få den leveret til døren mod betaling.\nForespørgsel på leje af Slush ice maskine\n[Samlet: 4 Gennemsnit: 4.8]


Péter Nádas | lex.dk – Den Store Danske\nPéter Nádas, f. 1942, ungarsk prosa-, skuespil- og essayforfatter, uddannet fotograf og journalist. Nádas forfatterskab stod lige fra begyndelsen i et åbenlyst modsætningsforhold til den officielle kommunistiske ideologi, hvorfor han 1969-77 havde publiceringsforbud.\nHans første roman, Slutningen på en familieroman (1977, da. 1989), som han afsluttede allerede i 1972, udkom derfor først efter, at dette forbud var hævet. Fra en drengs synsvinkel beretter den om barndommens mytiske univers i stærk kontrast til et upersonligt, totalitært styre. I begyndelsen af 1970’erne opholdt Nádas sig i længere perioder i Østberlin i studieøjemed og 1981-82 i Vestberlin.\nI 1986 blev han færdig med sin store tobindsroman Memoirernes bog (1986, da. 1997-98), som han havde arbejdet på siden 1973. Den placerede ham som en af Europas vigtigste nutidige forfattere.\nBogen er, ligesom Nádas' tidligere værker, et eksperiment med prosaens fortælleformer; flere teksttyper og synsvinkler er til stede i en mosaikagtig skildring med flere hovedpersoner.\nFra 1980’ernes begyndelse var Nádas en af de mest anerkendte, mest oversatte og oftest fortolkede ungarske forfattere. Med sit forfatterskabs autonome ånd og åbenlyse politiske stillingtagen var han foregangsmand og aktiv deltager i det politiske systemskifte i 1989.\nVil du citere denne artikel? Kopier denne tekst og indsæt den i din litteraturliste: Jacobsen, Per: Péter Nádas i Den Store Danske på lex.dk. Hentet fra https://denstoredanske.lex.dk/P%C3%A9ter_N%C3%A1das


Book feriehuse & ferielejligheder i provinsen Flamsk-Brabant (Belgien) hos atraveo\nFeriehuse i provinsen Flamsk-Brabant & ferielejligheder i provinsen Flamsk-Brabant\nPr. uge fra DKK 7.059\nOm Provinsen Flamsk-Brabant\nGennemsnitlig pris pr. uge i provinsen Flamsk-Brabant\nEn feriebolig i provinsen Flamsk-Brabant koster i gennemsnittet DKK 710 i lavsæsonen, i hovedsæsonen DKK 1.184 pr. uge. Denne prisangivelse gælder for hele boligen og ikke pr. person, og samtlige obligatoriske ekstraomkostninger er medberegnet i prisen.\nFerieregioner, der grænser op til Provinsen Flamsk-Brabant\nGlabbeek, Flandern (Provinsen Flamsk-Brabant)\nCa. 200 m², 4 soveværelser, 4 badeværelser, Kæledyr tilladt (maks. 2), digital-TV, wifi, vaskemaskine, opvaskemaskine, parkeringsplads, free cancellation\nOkselaar, Flandern (Provinsen Flamsk-Brabant)\nCa. 58 m², 2 soveværelser, 1 badeværelse, kæledyr er ikke tilladt, kabel-TV, wifi, pool, free cancellation\nGeetbets, Flandern (Provinsen Flamsk-Brabant)\nCa. 100 m², 3 soveværelser, 1 badeværelse, Kæledyr tilladt (maks. 2), TV, wifi, vaskemaskine, free cancellation\nTienen, Flandern (Provinsen Flamsk-Brabant)\nCa. 140 m², 3 soveværelser, 3 badeværelser, Kæledyr tilladt (maks. 2), digital-TV, wifi, 2 vaskemaskine, opvaskemaskine, free cancellation\nKobbegem, Flandern (Provinsen Flamsk-Brabant)\nCa. 200 m², 3 soveværelser, 2 badeværelser, Kæledyr tilladt (maks. 1), TV, wifi, vaskemaskine, opvaskemaskine, free cancellation\nWezembeek-Oppem, Flandern (Provinsen Flamsk-Brabant)\nCa. 120 m², 2 soveværelser, 1 badeværelse, kæledyr er ikke tilladt, kabel-TV, wifi, sauna, parkeringsplads\nCa. 220 m², 4 soveværelser, 2 badeværelser, Kæledyr tilladt (maks. 2), TV, wifi, free cancellation\nCa. 150 m², 2 soveværelser, 1 badeværelse, Kæledyr tilladt (maks. 2), wifi, free cancellation\nCa. 90 m², 2 soveværelser, 1 badeværelse, Kæledyr tilladt (maks. 2), TV, wifi, free cancellation\nVlezenbeek, Flandern (Provinsen Flamsk-Brabant)\nCa. 55 m², kæledyr er ikke tilladt, TV, wifi, opvaskemaskine\nLeuven, Flandern (Provinsen Flamsk-Brabant)\nCa. 50 m², 1 soveværelse, 1 badeværelse, Kæledyr tilladt (maks. 1), kabel-TV, wifi


Phen375 Review: Hvordan virker Phen375 arbejde? | HealthyMuscle\nHealthyMuscle > da > Phen375 > Phen375 Review: Hvordan virker Phen375 arbejde?\nPhen375 blev et innovativt og moderne vægttab ordning første gang præsenteret i 2009. Det følger de oprindelige Phentemine vægt piller reduktion, der blev forbudt på grund af dårligt uønsket effekt ligesom vanedannende egenskaber. Phen375 dog er fremstillet under kontrollerede laboratorier, der er godkendt og til rådighed for dig som kunde uden recept. Phen375 er ikke kun en garanteret vægttab løsning, plus også en sult controller, omdanne kroppen til et vægttab maskine døgnet rundt. Så hvordan kan en pille som Phen375, der koster under $ 2,50 hver dag faktisk gøre alt dette? Så hvordan præcist gør Phen375 hjælper?\nFor at forstå, hvordan Phen375 virker, skal vi have nogle grundlæggende viden om, vores normale kropslige drift, og hvorfor vi tager på i vægt og løs vægt. Vores krop er kontrolleret af vores stofskifte, metabolisme kontrollerende, hvor hurtigt vores krop forbrænder off ekstra fedt og drejning af overskydende kulhydrater til fedt. Phen375 er en kombination af fem særlige enzymer. Det har taget mange års studier og forskning for at få den perfekte blanding, der er Phen375.\nPhen375 er en kombination af 5 enzym boostere, alle af dem spille vital del i den korrekte bearbejdning af phen375. Disse 5 enzymer boostere, i de rigtige mængder og blanding gør Phen375 en effektiv appetitnedsættende. Enzymerne sende oplysninger til hjernen, der fortæller os, vi er ikke længere sulten, idet denne specifikke enzym booster anerkendt som et steroid. Sammen med og i forbindelse med dette, Phen375 stopper også vores kroppe omdanne overskydende kulhydrater til fedt. Phen375 understøtter vores krop til løbende at forbrænde fedt, omdanne os ind 24 timers fedt brænder maskiner.\nFremskyndelse af vores stofskifte ved hjælp af styring af Phen375 er helt sikker, da det er dem af os med en træg, eller under aktiv stofskifte, som er sårbare over for vægtforøgelse i første omgang. Hvis du er nogen, der spiser lidt, men er tilbøjelig til ufrivillig vægtøgning, sandsynligheden er, at dit stofskifte arbejder på at bremse. Phen375 vil straks ordne dit problem, fremskynde stofskifte, afbrænding din overskydende fedt, og giver dig en helt ny reserve af energi.\nHvis vi overvejer Phen375, er det meget vigtigt at vide, hvordan vores krop fungerer, og præcis hvordan Phen375 vil forvandle vores kropsfunktioner at styre vores appetit og gør os løs vægt gennem afbrænding af fedt. Phen375 har en detaljeret hjemmeside, hvor strukturen af de fem enzym boostere er præsenteret i fuld, så du ved alt om det, før du foretager din bestilling. Phen375 er helt sikkert, og registreret i det websted, du vil se præcis, hvordan det er blevet fremstillet til at hjælpe dig. Hvis du er overvægtig, eller har en ven, der kæmper med overvægt, købe Phen375 er det næste skridt fremad. Phen375 virkelig gør, hvad der står. Det virker. Producenter af Phen375 er meget overbeviste om, at du vil være tilfreds med de resultater, du opnår, så de tilbyder dig en total, pengene tilbage garanti, hvis til ethvert formål, du ikke re tilfreds med løsningen.\nPhen375 vist sig at mindske din vægt med 3 til 5 pounds ugentligt\nAlle vægttab kosttilskud eller fedt brændere kan fremkalde bivirkninger, og det gør Phen375. Over nedenfor, kan du opdage alt om bivirkninger af Phen375, præcis hvor risikabelt er de, de mulige årsager, forvaltning; og hvordan du kan bo klart af alle de Phen375 bivirkninger.\nøge blodets stressniveau.\nDe påvirkninger af disse bivirkninger på kunderne er forskellige; generelt er afhængige af faktorer som kroppens systemer evne til at tillade med dette punkt, grundlæggende sundhed og velvære, alder, dosering osv\n30 Tabletter $ 59,99 Bestil nu\n60 Tabletter $ 119,99 Bestil nu\n90 Tabletter + 30 tabletter Gratis $ 227,80 Bestil nu