Her Thierry Mortets fine generiske Chambolle-Musigny, som han sammenstikker fra 4 små parceller med op til 50 år gamle vinstokke, der i de gavmilde år til sammen blot resulterer i 1.500 flasker. Andre år som for eksempel senest 2011, 12, 13 og 14 er der langt færre! De 4 parceller ligger alle nede ved RH 74 ikke langt fra det berømte Clos de Vougeot hvor Thierry i mere end 10 år praktiserede økologisk landbrug midt imellem alle traditionalisterne.\nDet sluttede i 2014 hvor Thierry efter nogle år med store klimatiske udfordringer, der blev toppet op af drilske ændringer i det økologiske regelsæt og den rigide administration af samme, besluttede, at økologien ikke længere gav nogen mening for ham. Vinen er således for 4. gang ikke længere økologisk, selvom Thierrys hjerte stadig banker for den størst mulige biodiversitet og selvom der ikke er andre forbudte kemikalier blandt vinstokkene end dem der blæser ind fra naboerne.\nThierry praktiserer kraftig beskæring af de grønne druer for at øge intensiteten i de klaser, som fik lov at blive hængende frem til høsten, som startede allerede i den første uge af september. Druerne plukkes i hånden og de mindst smukke klaser bliver efterladt i vinmarken for ikke at ”blande blod” med den bedste frugt. Der sker yderlige en sortering, inden druerne afstilkes og hældes på en lille rustfri gæringstank og forvandles til en vin som modner i 17 måneder i 1 nyt og 3-4 brugte fade. Herefter sammenstikkes den endelige vin i rustfrit stål hvorefter den tappes på flaske.\nResultatet er en vin der som altid viser stor generøsitet lige fra frigivelsen. Den er stadig til den elegante side om end med mere substans end vinen de 3 seneste tidlige årgange. (2015, 2009, 2003). Der er noter af hindbær, jordbær, kirsebær, viol og rose, der bliver omfavnet af søde krydderier fra fadlagringen. Medium fyldig, blød og aromatisk i munden med en dejlig charmerende underliggende friskhed, som både virker læskende og giver vinen en flot længde.


Phlegmonous gastritis: Symptomer, diagnose og behandling – Symptoma\nSymptomerne omfatter byld type patologi: svære smerter i maven; feber og kuldegysninger; til opkastning og kvalme; dramatisk samlet forværring af patientens( tørst, øget hjertefrekvens, hjertesvigt).I nekrotiserende gastritis vises følgende symptomer: [dumpor.com]\nMindre almindelig var feber, forhøjelse af eosinofiler i blodet, smerte syndrom lokaliseret i leddstrukturer. Isolerede tilfælde af anafylaktisk shock. Superinfektion. [da.lifehealthcaregroup.com]\nMed myalgi er smerten opdelt i to typer: Smerter, presser og kedelig smerter i musklerne; generel muskel svaghed, smerte med tryk, kvalme, svimmelhed. [da.garynevillegasm.com]\n[…] smerter i munden, spiserøret, epigastrisk; sværhedsvanskeligheder; kvalme og opkastning med slim og blod; svaghed, pallor. [dumpor.com]\nFølelse af tunghed og kvalme. Vises selv efter en let snack. Sådanne tegn er kendetegnet ved sygdommens indledende form. [dan.kibrisdoktor.com]\nFordøjelsessygdomme: kvalme, opkastning, diarré, smagsforandring, nogle gange er der stomatitis. Neuralgiske lidelser: Depression, søvnløshed, hovedpine, svimmelhed, angst, over-stimulering, kramper. [da.lifehealthcaregroup.com]\nSymptomer på kronisk gastritis: tab af appetit ubehagelig lugt fra munden tyngde i maven efter at have spist opkastning; mangel på hæmoglobin. [da.garynevillegasm.com]\nBlandt de mest udtalte hændelser: kvalme, smerter i den epigastriske region, forstoppelse eller diarré, tab af appetit. Atypiske bivirkninger, som er meget sjældne, er svimmelhed, hovedpine, ændringer i blodbilledet. [da.lifehealthcaregroup.com]\nDerfor, hvis patienten på baggrund af lægemidlet begynder at gøre ondt i maven, føler han sig syg og opkastet vises, så vil han helt sikkert være nødt til at konsultere en specialist. [da.lifehealthcaregroup.com]\nContent 1 Typer og symptomer på patologi 2 Traditionelle behandlinger gastritis 3 opskrifter af traditionel medicin til behandling af akut gastritis 4 Traditionelle metoder til behandling af kroniske former af sygdommen 5 Behandling olie, vin og propolis [dumpor.com]\nLæs mere om behandling af angina med antibiotika mere detaljeret i artiklen "Behandling af angina med antibiotika." [da.lifehealthcaregroup.com]\nStrømtilstand Talende om symptomerne og behandlingen af atrofisk gastritis bør diæt også noteres med opmærksomhed. [dan.kibrisdoktor.com]\nKarakteristik af sygdommen og ætiologi Før du går videre til overvejelsen af symptomerne på atrofisk gastritis, er det værd at nævne, hvad det hele handler om. Så dette er en af de farligste former for sygdommen i spørgsmålet. [dan.kibrisdoktor.com]\nDet er uundværligt i behandlingen og forebyggelsen af anæmi, som opstår under fokal og antral atrofisk gastritis. Symptomer på sygdommen svækker signifikant efter starten af at tage vitamin B12. [dan.kibrisdoktor.com]\nForebyggende foranstaltninger tager sigte på at forbedre immuniteten og forebygge spredning af infektion. Disse omfatter den rationelle tilstand af dagen, gymnastik, hærdning, tøj til vejret, samt rettidig behandling af karige tænder. [da.lifehealthcaregroup.com]


Smartphones har dårligst forbindelse | Mobilsiden.dk\nMobilsiden.dk / Nyhedsoversigt / Smartphones har dårligst forbindelse\nSmartphones har dårligst forbindelse\nMay Frederiksen Kilde: Business 4. jul 2011 Kl. 08:42\nDårlig forbindelse skyldes ofte ikke dækningen, men i stedet din mobil. Det er især smartphones, der har problemer med dårlig forbindelse.\nMister du ofte forbindelsen på din mobil, har du garanteret en smartphone. Smartphones er nemlig de telefoner, der oftest har udfald på forbindelsen.\nDet viser en ny anonymiseret opgørelse.\n-”Gode, gammeldags telefoner er oftest bedre end de nye smartphones til at holde forbindelsen. De fungerer bedre på mobilnettene, og der går meget længere tid, før de mister forbindelsen,” siger teleanalytiker John Strand, direktør i Strand Consult, til Business.dk.\nJohn Strand har samlet tal om de 50 bedst sælgende mobiler, fra målinger af den tid der går, før telefonen falder ud. Den dårligste mobil har udfald efter kun 158 minutters taletid, mens den bedste holder i 1.360 minutter, før der er udfald.\n-”Selv om teleselskaberne bruger rigtigt mange penge på at bygge og udbygge deres mobilnet, oplever man i mange lande et stigende antal kundeklager over dårlig dækning - også i Danmark. Men mange af dækningsproblemerne skyldes ikke nettene men derimod de telefoner, vi har,” forklarer John Strand.\nI de avancerede smartphones er der nemlig justeret på antennedækningen, for at spare på strømmen.\n-”Smartphones er meget komplekse telefoner, som ofte har datasessioner kørende i baggrunden. Disse skaber meget mere signaleringstrafik i nettene. Desværre er konkurrencen på smartphone-markedet så benhård, at telefonproducenterne får sendt telefonerne på markedet, inden de har justeret de sidste ting. Der er et hav af eksempler på problemer nogle mere synlige end andre,” siger han og henviser til blandt andet Apples antenne-problemer på iPhone 4.\n- Fremtidens antennedesign testes i Aalborg\nAllan Olsen 05-07-2011 23:21:38\nKan nogen forklare hvorfor "dårlig forbindelse" måles i enheden tid. Det giver ingen mening for mig. Jeg ville forvente at enheden for dårlig forbindelse var noget med afstanden til mobilmast før forbindelsen ryger eller minimum styrke på mobilsignalet, der kan fanges af telefonen\nKan nogen forklare?\nKenny Larsen 04-07-2011 12:31:35\nHvorfor skal man blive ved med at bringe John Strand´s holdninger, for han er da så absolut ikke værd at høre på og så har han virkelig noget imod Apple.\nCitat fra John Strand: iPhone er bare en fase, om nogle år vil den være glemt igen - 2007.\nVilliam 04-07-2011 09:43:56\ner det samme med trådløs forbindelse i huset. der er også stor forskel på den trådløse styrke alt efter hvor meget andet teknisk og elektrisk der er inden for signalets rækkevidde. smartphone har dårligere signal pga alt det andet den kan i forhold til de gamle klassiske mobiler. men iphone 4, ja det var en stor fejl fra apple's side af. da mange andre smartphones som er bedre end den, har meget bedre signal, uanset hvad.


Forsiden AltanLiv Planter Viden Om AltanBlog ShoppingGuide Krydderurter Frugt&Grønt Blomster Hjem Planter Krydderurter KrydderurteLeksikon Krydderurter\nMandag, 09 april 2012 12:14\tBasilikum\nSkrevet af Lotte Andreasen\nBasilikum er en af altanens mere sarte vækster, der ikke kan lide blæst eller kulde\nBasilikum er elsket for sin aromatiske duft og smag. Den er hovedingrediens i klassisk pesto og kan pifte de fleste salater og lyse kødretter op med sine velsmagende blade.Her i Danmark er basilikum énårig. Den stammer oprindeligt fra de tropiske egne og sydpå kan du finde vildtvoksende basilikum som flerårige halvbuske.Basilikum er en lidt sart plante, der trives bedst i god, næringsrig jord, der ikke får lov til at tørre ud. Den elsker masser af sol og bryder sig bestemt ikke om at få blæst bladene i stykker.Du kan beskytte dine planter ved at overdække dem med vækstklokker i glas eller ved at vælge det hjørne af altanen, hvor der er mest læ. Brug evt. basilikum som bunddække under opstammede blomster eller frugtbuske.\nTips:Knus blade af basilikum i morteren med en smule groft salt og lidt god olie. Frys massen ned i isterningbakker. Du har nu en fantastisk "suppeterning", der kan sætte smag på vinterens gryderetter.\nDu kan købe basilikum som færdig plante eller så dem fra frø. Desuden kan basilikum stiklingeformeres fra eksisterende planter. Frø spirer efter ca. en uge ved en temperatur på ca. 22 grader. Det er ideelt at så basilikum i vindueskarmen i april. Brug speciel såmuld - gerne iblandet lidt sand.Du kan med held plante de basilikumplanter, du har købt hos købmanden ud i krukker på altanen. Del forsigtigt rodklumpen op i flere mindre planter og sæt i potter med ca. 30 cm afstand. Basilikum-familien tæller mere end 60 forskellige typer i forskellige farver og med forskellige smagsnuancer: Kanelbasilikum, citronbasilikum og kamferbasilikum er nogle af de mere specielle. Til altanen er sorten Green Ruffles velegnet, da den har lidt kraftigere blade.\nLæst 1369 gange\tSenest ændret Mandag, 06 maj 2013 12:15\tTweet\nUdgivet i Krydderurter\nSenest fra Lotte Andreasen\n« Oregano\tTil toppen\tNyeste artikler\nGode grøntsager i halvskygge\nKæledyr elsker også altaner\nDin personlige stil på altanen\nHåndværkerfradrag for altan-ejere 2013\nVil du have mere liv på din altan?\nTips når du køber krydderurter KrydderurteLeksikon Nyhedsbrev - tilmeld dig her\nFå meget mere altanglæde - direkte i din indbakke!E-mail-adresse Dit navn \tAltan-Inspiration.dk v/Lotte AndreasenStøberivej 4, 4600 KøgeTelefon 30 48 00 99CVR 30 41 37 09


Områdekode Sanday, Orkney (forvalg)\nOmrådekode / forvalg Sanday, Orkney\nBy eller region: Sanday, Orkney\nOmrådekoden / forvalg for Sanday, Orkney er 01857. For det fiktive telefonnummer 2711869 og er forvalg / områdekoden 01857, det nummer, der skal ringes op, er 01857 2711869. Og Sanday, Orkney ligger i Storbritannien.\nOmrådekodepræfikset / forvalg tildeler abonnentens telefonnummer til en bestemt placering. Der findes andre typer præfiks ud over områdekoden: Internationale landepræfikser, præfikser for mobiltelefonudbydere og præfikser for forskellige tjenester. Disse kombineres for at passe til flere formål. Når du ringer fra et land til et andet i tilfælde, hvor modtageren af opkaldet har en fastnet, kombineres landepræfikset med områdekoden og abonnentens nummer. For det fiktive telefonnummer 2711869 er forvalg / områdekoden 01857 (Sanday, Orkney) og Landekode 0044, det nummer, der skal ringes op, er 0044 1857 2711869. Hvis opkaldet er til en mobilenhed, kombineres Landekode med mobiltelefonudbyderens præfiks og abonnentens nummer. Hvis der foretages et opkald til en abonnent i det samme land, kan Landekode udelades. I tilfælde af nationale opkald fra et fastnet til et andet kan områdekoden / forvalg også udelades i mange lande, når begge abonnenter har den samme områdekode / forvalg. Især i lande, hvor abonnenter er i stand til at bevare det samme telefonnummer efter at have flyttet til en anden placering eller by, skal områdenummeret – i dette tilfælde 01857 – selvfølgelig også ringes op.\nTjenester, der fås adgang til via tjenestepræfikser, kan medføre gebyrer, ikke kun fra telekommunikationsselskaber, men også fra de virksomheder, der tilbyder disse tjenester. Som et resultat tilbyder en række tvivlsomme virksomheder tjenester, der er til begrænset nytte men pådrager sig høje gebyrer. For at øge deres fortjeneste yderligere forsøger sådanne tjenester at holde vedkommende, der ringer, på linjen så længe som muligt. Tilsynsmyndighederne griber regelmæssigt til handling mod sådanne udbydere, men det kan man ikke regne med. Ud over specielle numre, der kan identificeres ved hjælp af deres præfikser, er der også hurtigopkaldsnumre. Det mest kendte er nødnumrene 112 i Europa og 911 i Nordamerika. Disse numre kan bruges landsdækkende og behøver ingen præfikser, dvs. ingen Landekode +44 (0044) eller områdekode / forvalg 01857 (Sanday, Orkney).\nHvis du er uden for Storbritannien, og du vil ringe til en person i Sanday, Orkney, skal du udover Landekode have Landekode for det land, du ønsker at ringe til. Landekode for Storbritannien er +44 (0044), så hvis du er i Danmark, og du vil ringe til en person i Sanday, Orkney, skal du prefikse personens telefonnummer med +44 1857. Nulet foran områdekode er udeladt i dette tilfælde. For det fiktive telefonnummer 2711869 er forvalg / områdekoden 01857 (Sanday, Orkney) og Landekode 0044, det nummer, der skal ringes op, er 0044 1857 2711869.


Slip mig fri! - Kapitel 2 - Movellas\nShit. Tænkte han, han havde faldet i søvn, nu måtte han skynde sig, for han skulle hente sin far på plejehjemmet der lå to blokke væk fra kontoret. Han rejste sig, tog sin beige farvede frakke på, tog den brune mappe i hånden, de sorte læder sko på fødderne og forsvandt ud af rummet. Han var nødt til at skynde sig. Normalt tog han den samme kedelige elevator ned, men i dag havde han simpelthen ikke tid til at alle de gamle damer var så langsomme om at flytte sig, og han havde hellere ikke tid til at høre på garn, og børnebørne der spillede fodboldkamp, eller høre om at nu var der en til der var død på plejehjemmet.\n>>Skal du med Jesper?<< Spurgte en af de gamle damer som lige havde været oppe på etagen over ham i den pensioneret fitnesscenter.\n>>For syv syttende gang, Gretha. Jeg hedder Michael<< Sagde han og gik lige forbi hende. De gamle damer kiggede fornøjet på ham og smilede mens de nærmest heppede på ham.\n>>Skynd dig ned til den gamle!<< Grinede de. >>Han når jo af dø af alderdom hvis du er så langsom<< Han sukkede og løb ned af trapperne. Da han var nået ud på gaden var det som om tiden gik i stå. bilerne stod stille på gaden, menneskene stoppede med at gå, det var som om alle kiggede på ham. som om alt kun handlede om ham.\nMichael gik langsomt ud på vejen og kiggede op. Selv flyene stod stille. Han rystede på hovedet og var tilbage i den virkelig verden, bilerne kørte travlt afsted, menneskene råbte og skubbede til hinanden for at komme forbi. Ved siden af Michael dyttede en bil af ham.\n>>Forsvind fra vejen eller jeg køre dig over!<< råbte taxachaufføren. Michael undskyldede mange gange og gik over vejen. Han fik fat i en taxi cykel og blev kørt ned til hans fars plejehjem.\n>>Nå!<< Lød det fra ham da han var nået ind til hans værelse. >>Jeg troede du havde glemt mig<< Michael sukkede og satte sig på sengekanten.\n>>Undskyld far, tiden gik fra mig<< hviskede han og gav ham et kys på panden.\n>>Ja! Så ligger jeg her og er ved at dø, og så kommer du for sent<< snerrede han. >>Tænk hvis jeg så var død!<<\nBare det var så let. Tænkte han. han rejste sig fra sengen og gik ud på gangen.\n>>Hey<< Råbte han hæst. >>Hvor skal du hen<< Michael lyttede ikke. Han var træt af alle de sure mennesker, travle biler og busser som altid råbt og skreg af en, de sure børn som altid spændte ben.\n>>Din uforskammet møgunge<< Var det sidste han hørte ham sige inden han var ude af plejehjemmet. Han begyndte bare at gå. Han vidste ikke hvorhen, han skulle bare væk derfra. Væk fra det kedelig liv. Det samme kedelige job, den samme kedelige familie, det samme kedelige liv.\nHan undrede sig tit over at han var blevet psykolog. Måske burde han selv tage til en. Men det ville bare være mærkeligt.\nDa han kom hjem til den samme kedelige lejlighed og havde fået givet den samme kedelige kat mad, smed han sig i den samme kedelige sofa med det samme kedelige mad.\n>>Ved du hvad, sukker?<< spurgte han og kiggede på den kedelige tykke kat. >>Vi burde tage på ferie>> Sagde han og kiggede ind i den kedelige væg. >>Tage langt væk herfra, og aldrig komme tilbage, bare os to.. Hvad siger du til det?<< spurgte han og kiggede hen på sukker som for længst var skredet. Han sukkede endnu engang, ryddede op og lagde sig ind i den overhovedet ikke forandrede seng.\nTage langt væk herfra, og aldrig komme tilbage. Det kørte rundt i hans hovede lige til han faldt i søvn.


Hygge – Mænds Mødesteder Stevns\nHej Alle Livlig aktivitet på Blommevej. 4 Petanque spillere, mange lystfiskere med stor planer, og snurrende maskiner på værkstedet, et par turister var der også. 12 biler på parkeringspladsen – jeg skal love for at MMS var i forårs humør. Petanque spillerne havde endda smidt overtøjet. Hilsen Ole Christiansen Antal Besøgende: 73\nEn glad mandag eller… ?\n31. august 2020 Af Sten Aldermand\nSå blev vi igen ramt af en mandag som både var mandag men også den yderste dag i august. Nogle husker nok den tid hvor de stadig var på arbejdsmarkedet. Den tid hvor vækkeuret skreg og hylede ubarmhjertigt gennem marv og ben, klokken L… om morgenen, efter en fredelig og rolig weekend. ÅHHHHHHH NEJ, nu … Læs mere\n21. februar 2019 Af Per Jensen\nDen 20/2 var vi 10 mænd på dagens tur i Faxe Kalkbrud, som blev på 5,2 Km. Det er et fantastiks sted at gå tur, med de små søer og bjerge af kalk og store maskiner, da vi kom op havde vi alle hvide sko. Vi rundede lige Faxe torv også.Næste tur: Starter fra Vemmetofte … Læs mere\nKategorier Aktiviteter, Hygge, Motion & Sundhed Skriv en kommentar\nDet var en fantastisk god dag, med mad fra vores madhold som knoklede fra tidlig morgen. Der blev dækket borde med service til 46 mænd, der blev spillet julemusik – af til dagen en sammensat trio, der blev afholdt julekonkurrencer og til dagen en nyskreven julesang. Vi skal love for at vores toastmaster styrede begivenhederne, … Læs mere\nKategorier Aktiviteter, Arrangementer, Hygge Skriv en kommentar\nJulebuffet den 11/12 kl. 13.00\n6. november 2018 Af Per Jensen\nTirsdag den 11. december holder vi Julebuffet fra kl. 13.00 Pris kr. 50,- Vi håber at du vil være med til en hyggelig dag, og der er selvfølgelig tilmelding som sædvanligt. Slut for tilmelding er den 8. december. Antal Besøgende: 12\n1. november 2018 Af Per Jensen\nVi var 6 mænd som gik en dejlig tur efterårsskoven ved Vallø Slotspark, det blev til 7.4 km. Næste tur starter ved Traktørstedet Bøgeskoven, både d. 7-11 og 14-11. Antal Besøgende: 11\nRune tilbyder at komme ud til os på Blommevej og give os lidt let motion i form á hockey, hvor vi laver en lille bane med søjler som mål. Måske for dem der lyster lidt sving med armene og udstræk. Det kunne være mandag formiddag eller en anden formiddag, hvor vi mødes for hygge, samvær … Læs mere\nSå er der gammeldags oksesteg med tilbehør samt en dessert, den 23/10 kl. 12.30, pris kr. 50,- Som sædvanlig skal du melde dig til, og slutdato for tilmelding er fredag den 19/10 kl. 16.00. Efter mad og oprydning, vil vores Hans Jørgen Haunsvig holde et indlæg/foredrag med temaet ‘Er vi på vej ind i en … Læs mere\nKategorier Aktiviteter, Arrangementer, Foredrag, Hygge, Madhold Skriv en kommentar\nSkal du være med til en ny aktivitet?\n3. oktober 2018 Af Per Jensen\nDer fremkommet et ønske om at starte en aktivitet med at flyve med Droner, måske også at bygge eller reparere dem. Strøby Fælled er ideel til at flyve med dem på, og vi vil tage kontakt til Strøby Borgerforening, hvis der flere der ønsker denne aktivitet så meld jer til herunder. Så vil vi koordinere … Læs mere\nUdflugt til den Blå Planet den 4/9.\n4. september 2018 Af Per Jensen\nDenne fantastiske planet som er dækket med vand på omkring 70% til 80% af kloden, har et liv under vand som er en fabelagtig verden. Vi var 8 mænd der tog turen til Amager og nød det flotte anlæg og byggeri som er den Blå Planet. Vi kan jo huske Danmarks Akvarium, som vores skole … Læs mere\nKategorier Aktiviteter, Hygge, Udflugter 1 kommentar\nFrokostbuffet den 14/8 kl. 12.30\n10. september 2020 30. juli 2018 Af Per Jensen\nVi inviterer til frokostbuffet tirsdag den 14. august kl. 12.30, på Blommevej 3. Kom og vær med til god mad og hyggeligt samvær, pris som sædvanlig kr. 50,- men meld dig til herunder. Tilmelding er ikke længere muligt. Antal Besøgende: 13\nKategorier Aktiviteter, Arrangementer, Hygge, Madhold Skriv en kommentar\nMotionstur den 14. februar\n14. februar 2018 Af Per Jensen\nVi var 8 mand der nød det flotte vejr i Vallø Skoven. Turen blev 6 km. for der blev snakket og hygget. Så kom og vær med på næste tur for det er så rart. Næste tur er den 21/2 fra kl. 10. Vemmetofte Kloster, vi mødes ved Vemmetoftevej / Klostervej Antal Besøgende: 8\nHejsa Mænds Mødesteder Ja, jeg har det jo super godt hernede på Philippines og min lejelighed er næsten kommet op at stå , nu mangler der kun maling over det hele og jeg skal også ha sat lofter op ja så lidt mangler jeg endnu inden jeg er færdig Hi Hi, og bliver jeg ikke færdig i … Læs mere\n25. oktober 2017 Af Per Jensen\nOnsdag den 1. november ca. kl. 13, kommer Thor forbi Blommevej og vil give et antal (5) lagkager til os. Så mød op til fælles hygge og snak med manden, der har hjulpet os som forening på flere fronter – meget med overtagelse af ejendommen. Vi ses. Antal Besøgende: 29\nKategorier Aktiviteter, Hygge, Nyhed, Tilbud Skriv en kommentar\nTirsdag 26. september fik vi frikadeller med kartofler og stuvet spidskål, serveret af Hennings madhold og det smagte rigtigt godt, skulle jeg hilse og sige. Det er jo ikke så mærkeligt at når der serveres mad, så kan medlemmerne finde Blommevej i et omfang andre aktiviteter ikke kan mønstre. Når der så tilføjes et relevant … Læs mere\nKategorier Foredrag, Hygge, Madhold Skriv en kommentar\nVi holder åbent hus onsdag 14. juni i anledning af Men’s Health Week Pressemeddelelse Vi får besøg af sundhedskonsulenter, en fysioterapeut og en fodterapeut, så hvis du har lyst, kan du få lavet et lille ”serviceeftersyn” af kroppen eller få tjekket hvor STÆRK du er. Vi byder på herregodt selskab og mad – kom forbi … Læs mere\nKategorier Arrangementer, Hygge, I medierne, Sundhed 1 kommentar


Generel Angstforstyrrelse • Symptomer Og Terapier 🚑 Fitness-N-Health.com\nVigtigsteSygdomme: Generaliseret angstlidelse: symptomer og terapier\nDette hovedsymptom afslører en generaliseret angstlidelse\nEt overblik over tegn på angstlidelse\nAngstlidelse: Sygdomsskilt i henhold til ICD-10\nSymptomer i henhold til DSM IV\nTriggere af angst: Hvad forårsager bag uorden?\nDen psykosociale model\nDen biologiske model\nSådan virker diagnosen af en angstlidelse\nIndsamling af forskellige samtidige symptomer\nAfklaring af patienten\nBehandlingsmuligheder: Behandling af angstlidelse\nRegler for håndtering af frygt\nForebyggelse af generel angstlidelse: Kan man beskytte?\nBørn er bange for mørke. Voksne frygter tordenvejr. I alderdommen øges frygten for sygdom, ensomhed og død. Frygt er en uundgåelig men nødvendig del af menneskets eksistens. For Disease frygt er kun, når det er urimeligt stærk, alt for ofte og forekommer for lang, med tab af kontrol er tilsluttet (f.eks forlegenhed i offentligheden) eller tvangshandlinger (fx vask besættelse) forårsager stærk smerte og fører til en af de udløsende faktorer ude af vejen.\nAfslapningsteknikker hjælper med at overvinde en angstlidelse.\nFrygt har mange ansigter og mange navne. De mest almindelige er fobier af hunde, edderkopper (araknofobi), åbne rum (agorafobi), lukkede rum (klaustrofobi), mennesker (social fobi), flyskræk, obsessiv-kompulsiv sygdom og panikangst.\nkaldes en form for angst, generaliseret angst (GAE), og generaliseret angst eller angst generaliertes syndrom (GAS), er kendt selv i det medicinske samfund kun et par år. Ikke fordi de var så sjældne, men fordi nye resultater neurobiologisk og psykologisk forskning samt klare og specifikke diagnostiske kriterier (International Classification of Diseases, ICD-10; Diagnostiske og Statistiske håndbog for psykiske forstyrrelser, DSM IV) har tilladt en mere nøjagtig inddeling af angstlidelser. Ikke desto mindre er GAE den mindst studerede i tysk angstlidelse.\nDet er en uafhængig sygdom, som adskiller sig fra andre angstlidelser som fobier eller paniklidelser. I modsætning hertil er differentiering fra depressive lidelser ofte svært. For det første er det nu kendt, at bag mange depressive symptomer oprindeligt er uigenkendte og ubehandlede angstlidelser. På den anden side er angst et centralt element i depression. Ikke desto mindre er der en alvorlig sondring.\nGAE's centrale symptom er urealistisk frygt for en række dagligdags aspekter. Derfor er udtrykket "generaliseret". Angsten er ikke kun bundet af specifikke miljøforhold eller en situation, det udtrykker sig i bekymring for alt og alle. Så partneren kunne have lidt en ulykke på vej til arbejde eller barnet i skolen. Eller det kan snart true økonomiske tab. Ved første øjekast kan disse frygt ikke virke morbid, men de dominerer de berørte for dage, uger, måneder og hindrer deres daglige liv.\nKendetegnet ved generaliseret angstlidelse (GAE) er den stadige følelse af forestående katastrofe, der følger mottoet: "Jeg ved, at verden er fuld af farer."\nDen udvikler sig fra ledsagende symptomer relateret til sjælen og kroppen i mange varianter, for eksempel i form af nervøsitet, skælven, stakåndethed, muskelspændinger, svimmelhed eller mavesmerter. Den første måde fører derfor disse patienter til familielægen. Søgen efter en fysisk sygdom slutter normalt mislykkedes, patienterne behandles med beroligende midler.\nOplysning og information er derfor af stor betydning. Begge hjælper også med at modvirke stigmatikken forbundet med psykisk sygdom, hvilket forhindrer mange ængstelige patienter i at søge professionel hjælp.\nFrygen kommer langsomt og er præget af urealistiske bekymringer for alt og alle. Disse ubehagelige følelser og tanker gnaver på sjælen og kroppen og angiver en generaliseret angstlidelse (GAE).\nGeneraliseret angst syndrom, generaliseret angstlidelse (GAE) eller generaliseret angstlidelse bør overvejes, når angstangrebene har meget specifikke egenskaber. Disse er defineret i to internationale statistiske systemer til Classification of Diseases: i International Classification of Diseases (ICD) af World Health Organization (WHO) og Diagnostiske og Statistiske håndbog for psykiske forstyrrelser (DSM) i American Psychiatric Association (APA). Selvfølgelig er sådanne definitioner altid kun udtryk for konventioner, som er iboende variable. Ikke desto mindre tillader systemer som disse en pålidelig differentiering fra andre angstlidelser. Siden den oprindelige etablering af kriterierne for en GAE har flere revisioner medført nogle ændringer. Men definitionen af sygdommen har forblevet den samme som kerne.\nOverdreven, vedvarende og ukontrollabel frygt og præmonitioner, der ikke er begrænset til eller begrænset til specifikke situationer i miljøet.Frygt er ofte udtryk for, at patienten eller en slægtning snart bliver syg eller har en ulykke. Disse bekymringer ledsages af en række psykiske og fysiske symptomer, med sidstnævnte i forgrunden.\nGeneraliseret angstlidelse (GAE) kan have ødelæggende virkninger ikke kun på patienternes liv, men også på deres familie og venner. Det er rigtigt, at de typiske symptomer først og fremmest påvirker patienterne selv, da de generelt holder deres ondskabsfulde præmonitioner til sig selv. Men overflod af ledsagende klager kan også bringe hverdagen for medmennesker ud over det sædvanlige. Den ramte evne til at påvirke de berørte til at opfylde deres egen sociale rolle og at deltage i det faglige og sociale liv kan have vidtrækkende komplikationer:\nTab af produktivitet på arbejdspladsen\nArbejds- og forholdsbetingelser\nSåledes kan undersøgelsens resultater forstå, hvor den GAE som en af de mest alvorlige former for angstlidelser (i lighed med panikangst) blev fundet.\nI 49 procent af alle tilfælde undersøgt i undersøgelser blev der fundet alvorlige erhvervsmæssige, interpersonelle eller andre sociale komplikationer.\nEn sygdom, der i sidste ende fører til forskellige psykiske lidelser, henvises til i jargonen som comorbiditet. Især for forståelsen af afhængighed hyppig møde med så udbredte angst og depression er meget vigtigt ud fra et psykiatrisk synspunkt.\nSåledes nu muligt at finde den GAE-specifikke ud af den mosaik billede af klagerne til rådighed for lægen kriterierne i ICD-10 og DSM IV er til rådighed, som er præsenteret nedenfor. En sammenligning af begge systemer afslører forskelle, som fortsat ikke er kommenterede her.\nPatienten skal have mindst seks måneder mindst fire specifikke symptomer, så en generaliseret angst (GAE) er diagnosticeret.\nA. En periode på mindst seks måneder med den nuværende spænding, bekymring og frygt for hverdagslige begivenheder og problemer.\nB. Mindst fire symptomer på nedenstående liste, hvoraf den ene skal være symptomer 1 til 4:\n1. hjertebanken eller øget hjertefrekvens\n4. Mundtørhed (ikke på grund af medicin eller ekssiccosis)\nSymptomer der påvirker thorax og mave:\n6. Følelse af tæthed\n7. Thorax smerte og fornemmelser\n8. Kvalme eller ubehag i maven (fx prikken i maven)\n9. Følelse svimmel, usikker, svag og svimmel\n10. fornemmelse af, at objekter er uvirkelige (derealisation) eller selv er fjernt eller "ikke rigtig her" (depersonalisation)\n11. Frygt for tab af kontrol, bliver skør eller freaking ud\n12. bange for at dø\n13. Hot blink eller kolde brusere\n14. Ufølsomhed eller prikkende fornemmelser\nSymptomer på spænding:\n15. Muskelspænding, akut og kronisk smerte\n16. Rastløshed og manglende evne til at slappe af\n17. Følelser af at være forstyrret, nervøs og psykisk\n18. Døsighed i halsen eller sværhedsvanskeligheder\nAndre uspecifikke symptomer:\n19. Overdreven reaktion på små overraskelser eller rystet\n20. Koncentrationsproblemer, der føles tomme i hovedet på grund af bekymring eller angst\n21. Vedvarende irritabilitet\n22. Søvnforstyrrelser på grund af bekymring\nC. Forstyrrelsen opfylder ikke kriterierne for panikangst, fobiske lidelse, obsessiv-kompulsiv sygdom eller hypokonder lidelse.\nD. De fleste Udelukkelseskriterier: Forstyrrelsen ikke skyldes en organisk sygdom, såsom hyperthyroidisme (hyperthyroidisme), en organisk mental lidelse eller en lidelse, som er, for eksempel ved en overdreven brug af amfetaminbeslægtede stoffer eller konditionelt benzodiazepin tilbagetrækning.\nPatienten skal have mindst tre specifikke symptomer i mindst seks måneder for at diagnosticere en generaliseret angstforstyrrelse (GAE).\nA. Overdreven angst og angst om flere begivenheder eller aktiviteter (f.eks. Arbejde eller skolepræstationer), der forekommer i mindst seks måneder i de fleste dage.\nB. Personen har svært ved at kontrollere bekymringerne.\nC. angst og bekymring er forbundet med mindst tre af følgende seks (i det mindste nogle af symptomerne i de seneste seks måneder på de fleste dage skabeloner)\nHos børn er et symptom nok.\nRestlessness eller konstant "At være på farten"\nKoncentrationsproblemer eller tomhed i hovedet\nSøvnforstyrrelser (problemer med at sove eller sove igennem eller rastløs, ikke afslappet søvn)\nD.Den angst og bekymring er ikke begrænset til funktioner i en akse I forstyrrelse (Redaktionel note: Klassificeringen af psykiske lidelser i henhold til DSM-IV udføres med fem forskellige akser). Det vil sige, den frygt og bekymring er ikke baseret på at have et panikanfald at være (som i panikangst), at gøre nar i det offentlige (som i social fobi), forurenet (som i obsessiv-kompulsiv sygdom), hjemmefra eller nære slægtninge langt fra at være (som i adskillelse angst), tager på i vægt (som i anorexia nervosa) for at have mange fysiske klager (som i somatiseringsforstyrrelse) eller har en alvorlig sygdom (som i hypochondriasis). Derudover opstår ikke angst og bekymring udelukkende i løbet af en posttraumatisk stresslidelse.\nE. Angst, bekymring eller fysiske symptomer forårsager klinisk signifikant nød eller forringelse i sociale, erhvervsmæssige eller andre vigtige funktionelle områder.\nF. Forstyrrelsen skyldes ikke de direkte fysiologiske virkninger af et stof (for eksempel lægemiddel, et medikament) eller en generel medicinsk tilstand (for eksempel skjoldbruskkirtel funktion) tilbage og forekommer ikke udelukkende i løbet af en sindsstemningslidelse (fx mani), (en psykotisk lidelse til Eksempel på skizofreni) eller en dybtgående udviklingsforstyrrelse.\nBørn og unge klager normalt mindre om generaliserede angstlidelser (GAE) symptomer. Også vegetative ledsagende symptomer er ofte ikke i forgrunden. For disse personer kan følgende alternative kriterier anvendes:\nA. Intensiv angst og angst (ængstelig forventning) over en periode på mindst seks måneder i mindst halvdelen af dagene. Frygten og bekymringerne vedrører i det mindste nogle begivenheder og aktiviteter (såsom arbejde eller skoleopgaver).\nB. De berørte har svært ved at kontrollere deres bekymringer.\nC. Frygten og bekymringen er forbundet med mindst tre af følgende symptomer (mindst to symptomer på mindst halvdelen af dagene):\nrastløshed; Fornemmelse af at være nervøs (tydeligvis for eksempel ved følelsen af mental indsats sammen med vanskeligheden ved at slappe af)\nFølelse af træt, udmattet eller simpelthen anstrengt af angst og bekymring\nKoncentrationsproblemer eller følelse af at hovedet er tomt\nSoveforstyrrelse (problemer med at sove og blive i søvn, rastløs eller dårlig søvn på grund af frygt og bekymringer)\nD. De mange frygt og bekymringer forekommer i mindst to situationer, sammenhænge eller omstændigheder. Den generaliseret angst forekommer ikke i de enkelte episoder (såsom panikangst), som største bekymringer heller ikke henvise til et enkelt linjefag (som i adskillelsen angst eller fobiske lidelse i barndommen).\nE. Begyndelse i barndom eller ungdom (før 18 år).\nF. Frygter, bekymringer eller fysiske symptomer forårsager klinisk signifikant lidelse eller handicap på sociale, erhvervsmæssige og andre vigtige områder af liv og funktion.\nG. Forstyrrelsen er ikke en direkte følge af en sag indtag (f.eks, narkotika, medicin) eller en organisk sygdom (f.eks hyperthyroidisme) og også sker ikke kun i forbindelse med en stemning lidelse eller psykotisk lidelse eller gennemgribende udviklingsforstyrrelse.\nDet skal altid være opmærksom på, at frygten for visse situationer eller genstande (såsom separationsangst, angst for fremmede, foran skolen) en del af de normale udviklingsmæssige stadier af et barn. Langsigtet frygt kan derfor også forstås som en forsinkelse i udviklingen (påvirket af miljøet og de biologiske aspekter).\nI dag ved vi, at mange psykiatriske sygdomme har en lignende forklarende model: Biologiske, biografiske og psykosociale faktorer påvirker hinanden anderledes på forskellige tidspunkter i deres liv. Kun i deres interaktion bliver psyken udsat for stress, og der kan opstå en generaliseret angstforstyrrelse (GAE).\nGeneraliseret angstlidelse (GAE) kan ikke tilskrives en enkelt, unik årsag. Der er flere faktorer sammen. Alligevel lidt om oprindelsen af sygdommen, fordi det hverken er i reglen-lignende frigivelse (som med fobier) stadig bundet af dominerende raid-lignende panikanfald (som i panikangst) karakteriseret. Så mange faktorer som arvelig disposition, lærte adfærdsmønstre og livssituationer ser ud til at spille en rolle. De internationale forskergrupper, der søger at afklare, gør det på baggrund af en nuværende forklarende model, der ligner mange psykiatriske lidelser og deres forløb.\nDet er nu kendt, at genetiske eller biologiske faktorer på den ene side og biografiske kriser på den anden side en stærk indflydelse på forskellige tidspunkter af et liv forskellige områder i hjernen forskellige og ændre det. Kun i deres interaktion bliver psyken sårbar - sårbar - til stressende påvirkninger, så stress. Derfor taler man om sårbarhedsstressmodellen.\nSårbarhed overfor generaliseret angstsyndrom er ifølge nogle forskere præget af en lidelse i stresshåndtering. Alarmsystemet af kroppen afsporet vis grad, når interne faktorer (såsom ændringer i koncentrationen af visse kemiske budbringere i hjernen) eller eksterne belastninger (såsom en krise liv), tolerancen i mennesker med en bestemt personlighed overstige. Andre forskere mener, det generaliseret angst (GAE) til en tanke lidelse - en forvrængning af det kognitive system, der er fokuseret på oplevelsen af frygt. Grundlaget for dette er øget angst.\nSårbarheden-stress-modellen integrerer forskellige teorier og aspekter af årsag faktorer, der er vigtige i enhver angst.\nDenne model fokuserer på stressfaktorer og konflikter. Derefter frygter på situationsbestemt stressfaktorer er grund (f.eks smertefulde separationer og tab, arbejdsløshed, ensomhed) og / eller psykiske konflikter (f.eks opslidende partner kriser). Tidligere blev det vurderet, at graden af stress bestemmer sværhedsgraden af angst. Formålet med behandlingen var at fjerne byrden. I mellemtiden har det vist sig, at ikke alle angstlidelser passer ind i ordningen. Med hensyn til en generaliseret angst (GAE), dog er langsigtet psykosocial stress, lavt selvværd og dårligt helbred er mistænkt for at være involveret i udviklingen. Husmødre uden beskæftigelse samt enker og skilsmisse er særligt sårbare. Generelt set har kvinder, personer over 25 år og personer med lav social status en lidt højere risiko. Allerede i barndommen har patienter med GAE været nervøse og nervøse.\nDen klassiske konditionering er understreget: Hidtil har neutrale situationer eller genstande pludselig udløst angst reaktioner. Eksemplet med flyskræk, betyder dette: Hvis du aldrig har haft en frygt for at flyve, oplevet under en turbulent flyvning, frygten for styrtet. Flyvning er fra nu af forfærdet og vil blive undgået. Problemet løses ikke af dette, den erhvervede konditionering er ikke overskredet.\nMekanismen er også interessant for udviklingen af generaliseret angstlidelse (GAE). Fordi det lærte mønster kan kobles til andre situationer eller objekter. Det skaber en generalisering og som følge heraf en undvikelsesadfærd. Denne kombination er ret egnet til at sætte en ond cirkel i gang. Lider ikke længere vove sig ud af huset alene, falder i social isolation, prøv frygten for piller eller alkohol til at dække op og få et greb. Som ikke sjældent i tillæg i afhængighed, i værste fald ender i selvmord.\nDe forklaringer, der er beskrevet hidtil, er baseret på specifikke miljøforhold. Nu opstår spørgsmålet, hvorfor ikke alle mennesker bliver syge under lignende forhold fra frygt. Forsøget på at afklare, blandt andre genetikere og hjerneforskere ved at postulere først: Der skal også være en genetisk eller biologisk disposition. For den ene synes angstpasienter at have et labilt autonomt nervesystem. Som følge heraf bliver de let spændt af forskellige stimuli, og frygtsymptomer kan hurtigt udvikles. Vegetativum kontrollerer alle ufrivillige funktioner som vejrtrækning, fordøjelse, blodtryk, sved. Dens ustabilitet virker medfødt.\nGenetiske faktorer er hidtil kun delvis forstået for psykiatriske lidelser. Dag, er det kendetegn og sygdom som "genetisk kompleks", som forekommer med en vis fortrolighed kan imidlertid ikke forklares med en simpel Mendelsk nedarvning. Hidtil har de største succeser inden for human genetik været monogene træk og sygdomme. Udviklingen af molekylær genetik, især Human Genome Project, og udvikling af særlige (biometri-genetisk) analyse er nu flyttet nedbrydning af komplekse genetiske sygdomme i realm af muligheden. Da kun for psykiske sygdomme forårsage en bedre forståelse er afgørende for udviklingen af nye behandlingsformer og forebyggelsesstrategier, har genetisk forskning for dem - og det omfatter generaliseret angst (GAE) - er meget vigtig.\nYderligere neurovidenskabelige fund viser, at angstpatienter har særlige træk ved aktiviteten hos visse hjerneområder og de tilhørende messengerstoffer. Mekanismerne er vist i afsnittet Anatomi: messenger stoffer.Baggrunden her er, at nogle frygt er relateret til specifikke lidelser i neurotransmittersystemer. I generel angstforstyrrelse (GAE) spiller serotonin- og nord adrenalinsystemerne en vigtig rolle. Det er stadig uklart, i hvilket omfang neurotransmittersforstyrrelser fører til sygdommens faktiske indtræden, eller om de selv blot er et symptom på en proces.\nSandsynligvis hver tiende patient i en almindelig praksis lider af generaliseret angstlidelse (GAE). Den typiske angst patient kommer først på grund af andre klager. En følelse for og erfaring med at håndtere ængstelige patienter hjælper med at klassificere symptomerne i god tid og udføre målrettede undersøgelser.\nDen enkelte kan normalt ikke befri sig fra den onde cirkel af generaliseret angstlidelse (GAE). Terapeutisk hjælp er nødvendig. Vejen til at blive psykiater, neurolog eller psykoterapeut er for mange bekymrede for frygt for at blive afskediget som skør, men i første omgang uforudsigelige. Bag ideen ligger på den ene side stigmatiseringen af psykiske lidelser, på den anden side de stadig eksisterende forbehold og fordomme mod psykiatere. Den udbredte ide om, at disse specialister er ansvarlige for "mentalt syge" og ville arbejde i "lukkede institutioner", er forkert. Det er også vigtigt at bemærke, at der har været en markant ændring i forholdet mellem læge og patient i psykiatrien.\nDen overvældende holdning hos lægen, som vidste hvad der var godt for hans patienter, har udviklet sig til en kooperativ holdning, hvor patienten så autonomt som muligt danner sin behandling sammen med terapeuten. Som følge heraf er gensidig tillid vokset.\nTillid er grundlaget for et vellykket samarbejde. Den langvarige eksisterende gode forståelse og viden om dit sociale miljø og livsstruktur er de bedste forudsætninger for din familielæge at acceptere. Desuden er han den rigtige person til at tale med, hvis han er en af de praktiserende læger og internister med stor erfaring i at håndtere angstpasienter.\nHvis dette ikke er tilfældet, og ved at besvare frygt spørgeskemaet, har du nu mistanke om, at årsagen til din tilstand kan være i en generaliseret angstlidelse, du bør diskutere det med din læge. Følgende undersøgelsesmetoder er tilgængelige for praktiserende læger og specialister:\nAlfa og omega i det første interview og alle yderligere diskussioner i en mulig generaliseret angstlidelse (GAE) er tid. Naturligvis tager psykiatere, neurologer og psykoterapeuter meget tid her. Adgang til patienten gennem samtalen er selvfølgelig. Følgelig varer den første samtale relativt lang. Biografien rummer meget plads. Lægen stiller specifikke spørgsmål om familie- og partnerskabssituationen, psykiske sygdomme i familien og giver patienten masser af tid til at åbne sig. Han lader ham tale for at finde ud af, hvad der er vigtigt for ham og hvad han ikke siger først. Formålet med anamnesen er at indfange så fuldstændigt som muligt karakteren og graden af symptomerne og at nå frem til en diagnose.\nFor at uddybe diagnosen generaliseret angstlidelse (GAE) registreres forskellige ledsagende symptomer, og mulige komplikationer afklares af yderligere andre psykiske sygdomme som depression, alkohol eller stofmisbrug (comorbidities). Detektion er vigtigt på grund af de forskellige reaktioner på bestemte behandlinger. Bedømmelsen er baseret på diagnosticeringskriterierne ICD-10 og DSM IV. Derudover kan såkaldte psykometriske metoder anvendes.\nDisse er test, der bruges til at undersøge psykologiske og mentale præstationer. Ved hjælp af eksempelet på Hamilton Fear Scale og State Trait Fear Inventory betyder dette: Lægen vil tale med dig i ca. 30 minutter og vurdere dine udsagn for sådanne skalaer.\nEn fysisk undersøgelse er selvfølgelig mistænkt for generaliseret angstforstyrrelse (GAE) for at udelukke organiske årsager, samt en orienterende neurologisk undersøgelse. Disse omfatter:\nEKG (elektrokardiogram = hjertestrømsmåling)\nReduktion af blod, som undersøges i laboratoriet specielt på hormonelle lidelser (såsom hypertyreose)\nEEG (elektroencefalogram = cerebralstrømsmåling) for at udelukke anfaldsproblemer. I tvivlstilfælde vil der blive lavet et cerebral computed tomogram eller et magnetisk resonans tomogram\nCCT (cerebral computed tomography): billedgivende procedure; At rotere en tynd røntgenstråle rundt på kraniet ændrer konstant stråleens passningsvinkel, så en computer kan samle de resulterende data i et multidimensionalt billede\nMR (Magnetic Resonance Imaging, også kaldet Magnetic Resonance Imaging). Tværsnitsbilleder skabes også af MR, men uden røntgenbilleder.I stedet er kroppen / hovedet udsat for et magnetfelt og hvordan kroppens væv opfører sig i dette felt\nNår du først er diagnosticeret og klassificeret, vil du blive fuldt informeret om, at du har en fælles lidelse, der har både biologiske og psykologiske årsager. Det er ikke nok at kommunikere resultaterne alene. Derefter kan der tages hensyn til den terapeutiske tilgang. Din læge vil nu overføre dig til en psykiatrisk praksis. Dette sker alligevel, hvis han ikke er sikker på hans diagnose, og hvis der er comorbiditeter. Fordi disse komplicerer en diagnose. Hvad der ligger bag et så meget komplekst system, kan kun filtreres ud af en specialist.\nDer er sket betydelige fremskridt i behandlingen af generaliseret angstlidelse (GAE) i de seneste år. Afhængig af de biologiske og psykologiske årsager er differentierede lægemiddel- og psykoterapeutiske behandlingsmetoder tilgængelige.\nHvilken terapi i en generaliseret angstlidelse (GAE) har størst chance for succes, diskuteres intensivt blandt eksperter. En kombination af psyko- og farmakoterapi synes at være lige så vellykket som en enkelt behandling med medicin. Især i de første to ugers behandling er ofte en prioritet behovet for at bruge medicin til at sætte dig og den behandlende læge i stand til at behandle psykiske, interpersonelle og sociale byrder.\nPå den anden side er der videnskabeligt belæg for, at især en udtalt kronisk forløb normalt ikke i tilstrækkelig grad behandlet med en sål psykoterapi. I forbindelse med flerdimensionale terapi tilgange har normalt både personlighed, neurobiologiske lidelse bag de psykiske symptomer og sociale spændinger, der kan udløse sygdommen og vedligeholde, betragtes. Dette aspekt er særligt vigtigt på grund af den hyppige sammenfald med depression. Derudover er det blevet konstateret, at visse symptomer kun kan behandles specifikt med visse procedurer inden for individuelle kliniske billeder. Kriterierne for udvælgelse af sådanne terapier skal være som følger:\nDe lover akut og hurtig hjælp.\nDe er straks tilgængelige.\nDe intervenerer i kausalforstyrrelsesprocessen.\nDe er påvist ved tilstrækkelige terapistudier med kort og langvarig effekt.\nDe har ringe bivirkninger.\nRisikoen for afhængighed og habituation er lav for psykofarmakologiske og psykoterapeutiske tilgange.\nEnhver behandling af generaliseret angstlidelse (GAE) involverer anvendelse af anxiolytiske lægemidler. Kun med deres hjælp kan ubalancen af neurotransmittere i hjernen korrigeres. Disse lægemidler indbefatter de såkaldte antidepressiva (handle drev styrke og humør-lifting) og gruppen af beroligende midler (anxiolytisk virkning og afslappende).\nEn lægemiddelbehandling udføres af lægen og bør være mindst seks til tolv måneder, muligvis længere.\nPå grund af deres videnskabeligt beviste virkninger visse metoder til CBT som den mest effektive form for behandling af generaliseret angst (GAE) kan ses.\nHer skal den onde cirkel af frygt og undgåelse brydes.\nFrygten er at blive overvundet af praktiske og mentale øvelser og strategier.\nDer er regler, der har vist sig at håndtere angstssituationer. De kan til enhver tid anvendes uafhængigt af behandlingsprocedurer.\nPå alle områder af vores liv er den mest succesrige måde at lære noget nyt på at møde situationen. Dette gælder også for håndtering af angst. Disse regler er beregnet til at minde dig om: Du må gentagne gange opleve, at frygt ikke bliver en katastrofe.\nFølelse af angst og de fysiske symptomer, der opstår, øger normale stressreaktioner.\nAngst reaktioner er ikke skadelige for dit helbred.\nForstær ikke angst reaktioner af skræmmende fantasy begreber.\nDu vil opleve, at dit selvværd øges, når du arbejder mod angst på denne måde.\nI alle psykiske sygdomme en effektiv forebyggelse af tilbagefald lykkes som regel kun på kombinationen af so


Sammenhængende søvn søges |\nVi har taget en beslutning herhjemme. En svær en af slagsen.\nSom nogen af jer faste læsere nok kan huske, så har jeg altid beklaget mig over vores natteroderi med ungerne. Især Ida har jeg skrevet en del om. Men Alfred har jeg ikke øffes så meget over, alene af den grund, at vi jo var inde i vanen med afbrudt og få timers søvn. Alfreds natteroderi har været det samme rod som Ida´s, desværre har det bare strukket sig over et år ekstra.\nSå når vi lægger årene sammen, så har vi ikke sovet igennem en enste nat i fire år. Det bliver vi seriøst nød til at ændre på nu. Ingen mennesker klarer sig uden ordentligt søvn – man bliver drænet for energi, lunten bliver kort og ens hjerne fungere nulogniks. Vi er konstant trætte og i underskud.\nLige nu sidder jeg inde på gulvet på Alfreds værelse. Det er 3. dag, han bliver puttet i sin egen seng. Han ligger og kigger på mig – jeg fornemmer, at han skal holde øje med, om jeg bliver hos ham.\nAlfred har lige siden fødslen ligget i ske med mig. Lige indtil jeg blev syg, hvor han fra den ene dag til den anden blev en “fugleunge udenfor reden”. Han har altid ligget inde i vores seng. Han har aldrig været god til at sove alene – og vi har heller ikke taget kampen med ham, da vi ikke følte, at det var rigtigt at gøre. Han var lidt en pjevs, vi måtte passe ekstra på.\nAlfred er efterhånden ved at være en robust lille fyr. Og nu har vi taget en beslutning om, at det er på tide, at Henrik og jeg får erobret sengen tilbage. Der er ingen tvivl om, at det bliver en lang og sej kamp, men hvis vi får hjulpet Alfred trygt på vej, så skal det nok lykkedes. Det fungerer ikke alene som Mor og Far – mand og kone er også at foretrække, hvis I forstår sådan en lille en.\nVi hører tit, at “Vores børn har altid sovet igennem” – “Det er nok jeres egen skyld” osv. Det er bare ikke noget, vi kan lave om på eller ville have ændret på, hvis vi havde haft muligheden. Vi har haft nogle børn, der har haft brug for den ekstra tryghed, og det er så først nu, vi føler det er rigtigt at løsrive os.\nAlfred ligger og snorker nu. Jeg ved, at han vågner igen inden kl. 24. og vil ind i vores seng. Men at få lov til at kunne ligge i ske med Henrik i et par timer er det hele værd. Jeg kan ikke mindes, hvornår vi sidst har haft mulighed for at holde om hinanden uden også at være viklet ind i fire små arme.\nHvad har I andre gjort? Har vi været for “vattede”? Skulle vi have skåret igennem for længst? Hvad gør I, der står i samme situation som os? Lader dem græde sig i søvn? Nogen eksperter skriver bøger om, at det ikke skader, at lade dem græde sig i søvn (sålænge det ikke er panik,panik) – andre skriver, at det er et overgreb/svigt. Vi gør, hvad vi føler er rigtigt – og det er ikke med gråd. Måske sidder jeg her endnu og seks år?\nThis entry was posted in Alfred, Familie, Kærlighed. Bookmark the permalink.\n38 thoughts on “Sammenhængende søvn søges”\nJa, det er sindsygt hårdt! Vi kørte “godnat og sov godt” som er en bog jeg godt kan anbefalde. Den er hård, men ikke hårdere end at barnet hele tiden ved at man er der, da man med intervaller stikker hoved ned, giver sut, ager over håret og siger godnat (og sov godt) :-))) det er super hårdt – især når man skal køre den kl 3 om natten når de vågner, men det har taget en uge hos os, og så var den hjemme – rimeligt godt givet ud;-)\n12. maj 2013 at 6:37\nVi er nået dertil, hvor vi bliver nød til at gøre noget andet. Vi sover i klumper og helt af helvede til. Måske jeg skal reservere bogen på biblioteket? Bare for at se, hvordan man gør? Det handler nok mest om, at vi forældre skal være mere standhaftige..! En uge – det kan vi godt klare!\n11. maj 2013 at 19:07\nUhhh.. Vi har også været der. Vores Alberte kunne heller ikke sove alene, de første 2 1/2 år.. Og har ellers også altid haft svært ved det.. Men jeg fandt ud af, at hun havde svært ved at sove selv og falde i søvn, fordi hun kunne mærke en vis uro indeni mig. Derfor har vi snakket utrolig meget med hende, og også med vores den mindste, som er lidt over et år, at vi gerne vil have de sover på eget værelse. Fordi mor og far har brug for at sove alene. Og en laaaaaang smøre om alt muligt.. Det har funket… Men ved præcis hvordan du har det. En ambivelent følelse. Man vil gerne ha de sover selv, fordi man savner tosomheden, samtidig med, at man måske også savner de små arme omkring en. Og det mærker de jo. Samtidig med at det kræver meget af en, at “afvænne” barnet, og dermed skal der også bruges ekstra energi, til at gå igang med sådan et projekt. Håber du/I finder frem til en løsning, derpasser til jer alle. Kærligst Pernille\n11. maj 2013 at 19:10\nÅh, det er SÅ svært… Vi har heldigvis ikke de store problemer med natteroderi- kun indimellem.\nHans (vores største) har aldrig kunne sove i vores seng – så ville han hellere sin egen. Som spæd sov han hos mig, men kom i egen seng i eget værelse relativt tidligt. Nu sover han kun i vores seng, hvis enten Niels eller jeg er ude om natten – og så er det bare hyggeligt.\nBodil (vores mindste) er lidt mere vågen om natten end Hans har været. Vi har perioder, hvor hun også vågner rigtig mange gange, men så vælger en af os og lægge en madras ved siden af hende seng og på den måde bliver hun i sin seng. Så kan man give hende tryghed i den periode på hendes eget værelse. Men madrassen kommer væk hver morgen og kommer kun frem om natten, hvis problemet opstår. Hun må jo ikke blive forvent ;0)\nJeg har altid syntes det med grædende børn er forfærdeligt. Jeg er en tudemarie, så oftest tuder jeg næsten mere ude foran døren, end barnet gør inde i sengen… Oftest synes jeg dog godt man kan høre på deres gråd om det er hysteri eller reel “ked af det”. Er det “ked af det” så er jeg ved deres side med det samme. Hysteri kan jeg godt “overhøre” lidt tid…\nJeg tror det er vigtigt at i ikke vender Alfred til at i skal være på hans værelse indtil han sover. Det er bedst at gå inden han sover (lyder helt som dem i bøgerne, for det er ikke nemt). Jeg plejer at forberede Bodil ved at sige – jeg sidder lidt hos dig, og så går mor ud igen. Selvfølgelig bliver hun sur når jeg går, men det varer kun få min, så bliver der ro…\nTror det bliver svært, men det er vigtigt at du kan følge med i hjertet. Gør det for ondt på dig, så er det ikke rigtigt. Så må det bare tage lidt længere tid. Men jeg giver dig ret i, at dobbeltsengen er til voksne der ligger i ske – ALENE ;0)\n11. maj 2013 at 19:24\nPyh, jeg tror ikke i har været for vattede. Der er bare nogle børn som har svært ved at sove. Det siger jeg af erfaring. Mine er snart elleve og vi har stadig i perioder et værre natteroderi. Dog sover de ikke mere i vores seng ( pånær når der er mareridt inde i billedet, hvilket jeg for tiden synes der er en del af). I lange perioder er jeg oppe hver nat for at trøste og berolige. Det er hårdt. Mine børn er for tidligt fødte så jeg tror det har noget at skulle sige. Deres tryghedsbehov er kæmpe stort. Jeg har lige købt en turtle light lampe, som skulle kunne hjælpe børn til lettere at falde i søvn. Det er godt nok for små børn, men jeg prøver alligevel. Måske det også hjælper mine. Held og lykke med jeres projekt. Det lyder som om I gør det godt 🙂\n11. maj 2013 at 19:39\nPuhh bliver lidt urolig, vi har “kun” ikke sovet i 9 måneder.. Håbede da lidt på det snart gik over..\n12. maj 2013 at 7:59\nHej Berit – ja det er ikke hos os du skal finde gode råd etc.. vi har aldrig været særlig gode til det. 🙂\n11. maj 2013 at 19:55\nVi sover alle mand i samme rum. Så er det sovesofaen i stue, der bliver brugt til ægteskabelig omgang (eller til at sove på hvis der er for mange børn i sengen). Begge børn har en seng i soveværelset, men må gerne falde i søvn i vores seng, så rykker vi dem bare over i egen seng, når de sover.\nVi bor i en toer, så derfor giver det sig selv med fælles soveværelse, men det ville nok ikke være anderledes, hvis vi havde mere plads.\n11. maj 2013 at 20:08\nDet var et dejligt åbent og ærligt indlæg. Hatten af for det.\nJeg tænker at børn er forskellige og man skal lytte til dem i det omfang det giver mening. Vi er kun 7 måneder inde i det med børn og natteroderi, men lige ved at overveje det med at flytte drengen ud af soveværelset. Jeg kan mærke at det er ved at være tid, men kan ikke bære at skulle flytte ham ind på kontoret/pulterkammeret, det skal jo være et hyggeligt sted for ham, synes jeg.\nHeld og lykke med hvad i beslutter jer at forsøge, er sikker på at det nok skal virke.\nTilslutter mig sofies første indlæg. Måske har i været for vattet og måske skulle det for længst været sket en ændring men det kan i jo ikke gøre noget ved nu. Vi har selv kørt en kold tyrker med Trine som lille som Sofie beskriver. Det tog 2 uger og sov derefter som en engel. For 14 dage siden tog vi samme tur med Gustav. Det er hårdt men gir pote i sidste ende.\n11. maj 2013 at 21:09\nJeg tror i har gjort det rigtige, det er nu i har brug for, at der skal ske en ændring. Så kan man gøre det, for barnet mærker uden ord, om i mener det i siger, og rigtig fint, at du er der inde.\nVore børn blev puttet i egen seng, hvor de vågnede op, var uvæsentlig. Og de holdt da op. med at komme.\nJeg har sovet hos min far til jeg var ca. 7år ( det vil sige, jeg startede i min egen seng, og ud på natten kravlede jeg ind til ham, og han var gartner og havde knoklet i mindst 12 timer)jeg blev aldrig afvist. Dette har ligget til grund for vores børn, og det er også det de praktiserer overfor deres.\n11. maj 2013 at 22:20\nMine børn har ligget i vores seng. Det var til den ældste blev 8 og den yngste blev 2.\nVi fik en sovesofa og rykkede ind i stuen så børnene kunne få et værelse hver.\nSå da børnene (3 stks) ville sove i vores seng fik de at vide at der ikke var plads i den nye seng.Det accepterede de og derefter fik vi vores nattesøvn tilbage.\nHvad børnene ikke vidste var at den nye seng havde nøjagtig samme liggemål som den forrige 😉\nSkal lige sige at jeg selv og min lillebror sov i mors og fars seng til vi var ret gamle. Til sidst dog på en madras på gulvet.\n12. maj 2013 at 4:42\njeg kommer til at tænke på hvordan andre landes mennesker forholder sig til det at sove sammen med deres børn ,når jeg læser dit indlæg … jeg læste engang en artikel og at især eskimoer og indianer undret sig over, hvorfor vi “hvide” sov så langt væk fra vores børn !!!! jeg tænker, at vi som voksne synes det er dejligt at sove sammen mand og kone, det er trygt, varmt og vi er ikke alene …. men vi mener så at vores små børn skal sove alene !!!… de har så meget brug for at få trykhed … derfor tog jeg valget for 26 år siden at jeg ville sove sammen med mine børn, så længe de havde brug for mig ,ikke nødvendigvis i min seng, men i samme rum ,de kunne komme til mig og jeg kunne trøst dem, hvis de vågnet uden at forlade min seng … jeg har 5 børn, så det er blevet til mange nætter, hvor jeg ikke har fået min søvn men jeg har trygge børn og nej de ligger ikke i min seng mere, kun måske ham den sidst på 8 år der sommetider få lov … jo jeg har en mand og han vidst fra start, at sådan var mit valg ang. sove med børn … men jeg håber da for jer at I snart får jeres søvn uanset hvordan i vælger at gøre 🙂\n12. maj 2013 at 7:57\nHej Helle – ja det er mærkeligt med vores kultur. Her der går vi stærkt ud fra, at man sover bedst alene. Det er dog slet ikke sand hos børnene – og det har jeg altid taget udgangspunkt i – at de havde brug for den nære kontakt også om natten. Det var mærkeligt for mig at lægge dem i krybben på hospitalet og hjemme .. de lå helt tæt.. altid..\n12. maj 2013 at 6:22\nÅh. Vi prøvede også “Godnat og sov godt”, selvom det GODTNOK holdt hårdt. Senere har vi haft perioder med utryghed og vi putter derfor med den lille til han sover. Det har hjulpet rigtig meget med en drømmefanger til den lille (!) og når han/ de en sjælden gang kommer i løbet af natten har vi lagt en madras på gulvet, som de sover videre på.\nSpørg ikke hvorfor drømmefangeren virker? Tal med Alfred om at den gør og lad ham selv vælge én nede i forretningen. De koster ingenting og er tilmed flotte.\n12. maj 2013 at 6:38\nHej Anette – hvad er en drømmefanger? Sådan noget indianer halløj? Ind i mellem skal man ikke lade sig begrænse af sådanne alternative sager… tror på det til en vis grænse.. Hvor køber man sådan en egentlig?\n12. maj 2013 at 7:02\nHej Christina. Nu hører du lettelsens suk.. Hvor er det dejligt at høre andre i totalt samme situation som en selv. Min kæreste var ellers kommet frem til at vi må være meget “unormale” med et barn som ikke synes særlig godt om søvn og slet ikke uden mor eller far.. Ja Sigurd sover også hos os.. Har ad flere gange prøvet hans seng, men pga flere ting aldrig rigtigt lykkedes . Og vi er også ved at gå ud af vores gode skind efter bare en nats gennemSøvn… Han har dog sovet hos farmor og farfar i sin egen lille seng dog lige ved siden af dem, så han kan godt… Ja altså bare en hilsen om at være i samme båd, og så læser jeg ellers med 🙂 og skriver hvis det lykkedes her hos os… Lad os se hvad der sker med vores små trygheds drengebørn :-). Kram Ulla\n12. maj 2013 at 7:55\nKære Ulla – armen hvad sker der? Lad os nu snart mødes! Det er da helt åndsvagt at det aldrig er blevet til noget 🙂 Jep vi har to meget trygheds søgende børn.. 🙂 Knus C\n12. maj 2013 at 7:41\nJeg ville aldrig bruge “Godnat og sov godt” direkte, når man kommer op på de største intervaller er det 15 minutter man skal lade sit barn græde mens man lader som ingenting, det er aaaaaalt for lang tid i min optik! Jeg vil ikke lære mine børn at bare fordi det er nat går jeg ikke ind hos dem når de kalder på mig. De skal vide jeg er der. ALTID! Jeg ville maks lade der gå 2-3 minutter før jeg gik ind!!\nVi brugte “Sov igennem uden gråd” og den vil jeg varmt anbefale! For det gælder jo om at få børnene til at lære at falde i søvn selv, ikke fordi de opgiver at kalde på mor og far (for de kommer jo alligevel ikke og så må jeg klare mig selv), men fordi de ved at de godt kan falde i søvn selv, med en vished om at de er trygge.\nNu ved jeg ikke om jeg misforstod dit indlæg, men hvis du sidder inde hos Alfred til han sover helt, hvad mon så der sker når han vågner i nat og finder ud af at du ikke er der? Han kalder på dig, og er måske endda længere tid om at falde i søvn, fordi han ved at han må holde øje med dig, for ellers går du måske igen. Derfor mener jeg at det er vigtigt at de lærer at de sagtens kan falde i søvn selv, og at de trygt kan gøre det for HVIS der sker noget, så ved de at du er der. Ligesom om dagen.\nAlternativt har Helene Netsundhedsplejersken også udgivet en bog, som vist også minimerer gråden kraftigt, mht indsovning.\n12. maj 2013 at 7:54\nNår Alfred er faldet i søvn inde hos os, så har det også været når vi sad med ham. Så det er ikke sådan til at smutte fra ham. Når han har vendet sig til at sove i sin egen seng prøver vi så småt at trække os. Det er sgu ikke nemt.. For som du kan læse i kommentarerne her, så er der så MANGE “rigtige” måder at gøre det på og man famler sig ind i mellem frem i blinde.\nAlfred stod selv ud af sin seng i aftes og kom ned og hentede os. Jeg tror det er vigtigt at han lærer, at vi ikke er langt væk fra ham. Jeg kan heller ikke selv lade ham græde. Det ligger imod min natur – jeg er aldrig selv blevet “taget om” og det er vigtigt, at mine børn ved, at jeg ALTID er der. Måske det også er derfor jeg altid har haft dem nær som helt små..\nJeg synes til gengæld at det er rigtig fedt med alle de forskellige kommentarer – for jeg tror også på, at børn er forskellige og har brug for særlige måde at få tingene “Ind” på.\nJeg har selv læst bogen Sov igennem uden gråd. Jeg tror, at jeg må finde den frem igen. For et par år siden fungerede den ikke for os. Men nu er børnene blevet ældre og mere parate tror jeg.\n12. maj 2013 at 8:20\nBørn ER nemlig forskellige og det er vi forældre også! Og heldigvis for det, det ville da være møg kedeligt hvis Gud havde skabt os alle ens!\nJeg tror at børn lynhurtigt kan aflæse om vi har fundet ro med det vi siger de skal gøre, og jeg synes det lyder som om at du ikke vil have det godt med at de græder sig i søvn, og derfor vil det efter min mening være en dårlig løsning for jer. Ligesom det ville havde været for os herhjemme.\nJeg tror du vil finde mange råd som du kan bruge med dit hjerte i behold i “Sov igennem uden gråd”.\nHav en rigtig skøn søndag 🙂 og held og lykke med nattesøvnen!\n12. maj 2013 at 8:01\nJeg har også en lille dreng (3½) der elsker at sove ved sine forældre. Han bliver puttet i egen seng, på samme værelse som sin storesøster ved 19 tiden og så kommer han listene om natten og putter ved os.\nHan har fra sin fødsel sovet tæt ved mig fordi det var nemmest med amningen.\nMin datter på 6½ har været på samme måde. Hun kan godt sove i sin egen seng hele natten, men opdager hun at lillebror er væk så kommer hun også listene.\nSom Helle siger er vi jo også et flokdyr, og jeg overvejer til tider at få en ekstra seng ind så vi kan have en familieseng istedet for. Det ægteskablige kan jo foregå andre steder 😉\n12. maj 2013 at 8:08\nVi måtte også bruge de “hårde” metoder for at få Rasmus til at sove i eget værelse. Vi sad eller lå ved siden af hans seng når han skulle sove. Jannik fik sig tit en ekstra lur 😉\nMen det hjalp. Vi skulle bare være der indtil han faldt i søvn og så sov han som regel igennem.\nDer er stadig aftener, hvor han gerne vil have mig til at sidde ved ham indtil han er faldet i søvn (han bliver 8 næste gang) og det gør jeg gerne. Men vi skal være stille og han skal lukke øjnene og slappe af – jeg sidder som regel og tjekker Instagram i mens 😉 Og der går sjældent mere end 5 min så sover han. Alternativet er at han er vågen rigtig længe.\nJeg er absolut modstander af at børn skal græde sig i søvn! De har brug for tryghed og det kan vi godt give dem, uden at de ligger i vores seng.\nUlla (Lullaby & La la) har selv lavet nogle drømmefangere – prøv at søge på hendes blog 🙂\n12. maj 2013 at 8:40\nHjemme hos os er der ingen regler. Og vi har nok også været for ustrukturerede og relaxed vedr. putning og soveritualer. Børnene har fået lov at gøre, hvad der passer dem den dag og tidspunkt det passer dem. Ea kom også ind til os næsten hver nat, men siden hun har smidt luren i børnehaven, ser vi hende ikke før hun står op. Hun bliver puttet i sin egen seng på værelset. Det har også været lidt en tidsrøver at få hende til at falde i søvn selv men jeg tog det i etaper. Først gik jeg og ryddede op mens hun fald i søvn, sang lidt men jeg puslede rundt, så hun kunne høre mig. Senere udvidede vi konceptet til at jeg kunne gå ned i stuen efter bog, sang og lidt snak. Det har taget sin tid men alt arbejdet værd. Ea sover bedre, mere roligt og hun vågner efterhånden sjældent om natten. Ellers kunne i alternativt ligge en madras til Alfred i jeres soveværelse og så tage den i etaper derfra. Jeg tror også på, at man skal imødekomme det tryghedsbehov, som barnet udviser. Selvfølgelig ikke på bekostning af egen søvn og voksenliv, men det er så få år, at børnene har behov for én. Men mit bedste råd er at tage det i etaper, som vi har gjort med Ea. Babysteps. Og jeg er sikker på, at det går meget hurtigere end du tror 😉 Kh Nina\n12. maj 2013 at 9:32\nNår jeg læser alle kommentarerne her er det der skinner mest igennem at der er en masse forskellige måder at “løse” dette på og at der ikke er en rigtig måde at gøre det på. Det vigtigste er at mærke efter hvad man selv har det bedst med og så følge det der føles mest rigtigt for en selv, for børnene kan sagtens mærke om man tror på/mener det man siger.\nHer har børnene faldet i søvn i deres egen seng fra de var lige omkring et år, men er kommet ind til os hvis de er vågnet i løbet af natten.\nHvis de havde svært ved at sove da de var mindre sad vi lidt hos dem og gik ud inden de sov. Hvis de så græd gik vi ind igen, trøstede dem sagde godnat igen og gik ud. Sådan blev vi ved til de sov, så de hele tiden vidste vi kom hvis de græd. De græd højst et par minutter inden vi kom, for jeg/ vi mener ikke at børn skal græde sig i søvn\n12. maj 2013 at 10:10\nHusker natteroderiet tydeligt, det sluttede først da vores yngste var 9 år, da valgte de alle 3 at sove i samme værelse sammen med hunden, så blev der ro. Indtil da var de blevet puttet i deres egne senge uden problemer, men kom så ind til os om natten. Jeg havde meget svært ved at sove med alle de ben og arme, gik så ind i en af børnenes senge, når de var faldet i søvn i vores. Senere på natten kom der så et barn ind til mig i en af børnenes senge og sådan kunne det fortsætte med at jeg flyttede seng flere gang hver nat. Håber ikke det skal tage lige så mange år for jer at få ro. Men jeg har også undret mig over det med at det er så vigtigt at børn skal sove for sig selv, jeg elsker jo at sove ved siden af min mand. Vores børn har også haft fælles værelse tidligere ( men da kom de alligevel ind til os ) men på et tidspunkt ville de gerne have deres egne værelset og ville også gerne puttes derinde.\n12. maj 2013 at 14:02\nÅh hvor jeg kender det alt for godt. Vores den yngste er knap et år og har også været ekstremt tryghedssøgende (og kolikbarn) og hun er barn nummer 2 så vi har givet lidt for lang line. Vi har prøvet alle mulige kombinationer ift. putning, men vi er endt med godnat og sov godt metoden. Hun bliver puttet i egen seng, vi siger godnat og går mens hun er vågen. Nogle aftener græder hun 30 sek og sover derefter, andre aftener græder hun en time. uanset har vi holdt fast og går derind med faste minutintervaller. Vi sover nemlig fortsat ikke sammen – den ene i børneværelset sammen med vores ældste datter og den anden på sofaen. Ja så Augusta har soveværelset for sig selv – det er sørgeligt, men sandt :o) Held og lykke til jer :o)\nDet er VILDT hårdt når man ikke får sin søvn! Ikke noget at sige til at det bliver brugt som torturmetode!!!\nMan gør vel som man har det bedst med.\nDa Max var lille købte vi “Godnat og sov godt” Det tog 3 dage så sov han igennem, og når vi gik fra ham græd han kun få min. ellers var det mest snakken fra hans side. Da vores Rose var 6 mdr. gentog jeg succesen, hvilket resulterede i at hun fik en god nattesøvn UDEN brok eller gråd, og endvidere tog hun 2 længere lure i løbet af dagen mens jeg kunne slappe og være frisk til leg når hun vågnede.\nMange har meninger om den bog og dens metoder.\nVi havde ikke holdt til meget gråd, så havde vi stoppet. Jeg ser ingenting galt i at gå fra et barn der græder kort, det er da meget naturligt. Men nu gik det jo også smertefrit for os, og det virkede faktisk som om rutinen passede dem begge to.\nVi oplevede tilgengæld at hvis vi var i lokalet så distraherede vi dem!\nHåber inderligt for jer at i får noget nattero!!!\n12. maj 2013 at 17:49\n-Det skal lige tilføjes at de fra de har været nyfødte har sovet helt tæt på os enten i vugge eller egen seng, så vågnede de midt om natten var vi lige ved siden af dem.\n12. maj 2013 at 19:02\nVi har haft nøjagtigt det samme problem, og med tre børn var det også bare en hård tid. Vi var dog benhårde mht. at kun en af os stod op, som regel mig, da jeg vågnede let og alligevel ikke kunne falde i søvn igen, mens min mand ikke altid hørte dem. Og der er jo ingen grund til at to sover dårligt, hvis man kan nøjes med at den ene gør det! Løsningen for mig endte med at blive, at der simpelthen kom en ekstra seng op inde i soveværelset, samme højde som vores og placeret tæt ved siden af. Der kan de komme ind, hvis de vågner om natten. Det har givet den tryghed, de havde brug for. Nu er den yngste 12 år, og sengen har ikke været brugt det sidste år, vil jeg tro, så nu skal den ud igen.\nJeg er enig i de synspunkter, der er kommet her i svarene, at børnene jo bare ønsker den samme tryghed, som vi selv nyder sammen med vores partner.\nJeg har også oplevet, at det hjælper på at sove hele natten i egen seng, hvis ungerne deler seng. Det har vores så gjort i weekenden, desværre kan der jo gå lang tid, før de falder i søvn pga. snak, så i hverdagene går det bare ikke.\nJeg tror, det vigtigste er at gøre det, man selv tror på og virkelig kan stå inde for, for det er umuligt at gennemføre ting, man dybest set ikke har lyst til, bare fordi andre har ment det var det rette.\nHeld og lykke med projektet! Og hvis det kan være til nogen trøst, så kommer de til at sove igennem i deres egen seng på et tidspunkt!\n12. maj 2013 at 19:45\nDet er så svært at være adskildt fra sit barn, men også svært at undvære sin nattesøvnen. Vores søn har sovet på eget værelse fra han var 6 mdr vi havde en lænestol stående ved siden af sengen, så jeg sad godt, hvis han skulle ammes eller have trøst om aftenen/natten. Vi havde babyalarm ved ham og kunne altid nå ind til ham, inden han blev alt for ked af det.\nVi sad ved ham, til han faldt i søvn, det tog som ofte 10-15 min.\nSenere da han blev ældre, kom han altid ind til os om morgenen. Børn er meget forskellige, vores søn har været let, men det har også krævet et stort arbejde for os. Senere i hans barndom, har han ikke haft problemer med at sove ude, på lejrture osv, han vidste at vi henter ham, hvis han blev ked af det :-))) Vis barnet tryghed og at i er der, det skal nok komme.\n12. maj 2013 at 21:37\nVores 4-årige sover stadig imellem os. Han bliver puttet i sin egen seng, men han græder/skriger stadig hver nat og da vi er trætte forældre til tre børn, så bliver det den nemme løsning, hvor vi tager ham ind i sengen, når han græder. Nogle gange gør dette, at han kun græder denne ene gang og vi kan sove igennem resten af natten, andre nætter sover vi to timer ad gangen.\nDe to store på otte og seks kommer også nogle nætter eller morgener listende ind til os i vores seng.\nJeg sover fint med børn i sengen. Jeg føler, at mine børn har et behov for den tryghed de åbenbart føler ved at sove hos os. Derfor får de lov. Vi ville selvfølgelig også elske at have dobbeltsengen for os selv HELE natten, men dette kommer nok med tiden. Jeg tror ikke, de sover der, når de skal konfirmeres.\nJeg tror på, at man skal gøre det, ens mavefornemmelse siger én. Ingen børn eller familier er ens. Det vigtigste er, at man får det til at fungere.\n13. maj 2013 at 15:25\nBegge vores (på 3 og 4½) sover i soveværelset sammen med os – men i egen seng (de står på hver sin side af vores med kun ca 10 cm plads imellem) De har eget værelse begge 2, men det bliver kun brugt som legeværelse – sådan har det nu været i et år, inden da sov de på eget værelse og sov aldrig igennem – hvor længe de skal blive i samme rum som os ved jeg ikke, men et er sikkert, vi har aldrig sovet så godt som det sidste år, ungerne er trygge og kan høre os, og mor og far kan ligge i ske uden et barn i midten, og det med at falde i søvn om aftenen går nemt, de ligger måske og snakker i 5-10 min så er der ro 😉 så tror vi fortsætter sådan et godt stykke tid endnu – det føles rigtigt for os alle 4 (det var faktisk manden der foreslog den løsning, da han fornemmede at både mor og børn var slidte, det var som regel mig der stod op om natten) nu er vi alle veludhvilede om morgenen og der er overskud til dagen også 🙂\nSå som flere af de andre skriver – følg mavefornemmelsen og find ud af hvad der virker for jer – tror ikke det der føles rigtigt for den ene, nødvendigvis også er det for andre – håber I finder ud af det og får en god nattesøvn snart igen 😉\n14. maj 2013 at 18:54\nJeg synes, at I har gjort det rigtige for jer og det er det vigtigste.\nVi sov ikke igennem i 11 år – og overlevede. 3 børn som ikke sov igennem før de hver især var 4 år.\nVi overlevede som ægtepar. Vi havde 29 års bryllupsdag i søndags. Børnene er voksne.\nJeg synes, at det vigtigste er, at børn får den tryghed, de har behov for – det skal andre ikke blande sig i.\nVi havde senge til børnene i soveværelset, så de først kom over i vores seng, når de vågnede.\nJeg håber, at I finder den helt rigtige løsning for jer. Held og lykke.\n15. maj 2013 at 9:55\nVi har virkelig kæmpet en kamp med det soveri. Midterbarnet har aldrig været god til at sove, og vi har virkelig prøvet mange ting. Men endelig, da han var knap 6 år gammel, fandt vi løsningen for os. Han mangler åbenbart tryghed om natten, så nu sover han sammen med sin far, og det virker. Vi sover alle sammen! Jeg måtte så hive lillesøsters seng tilbage i soveværelset, og det ærgede mig lidt, for der står min symaskinepark, og jeg kunne endelig sidde og nørkle igen om aftenen, men nattesøvnen er trods alt vigtigere. Da den yngste blev født, prøvede vi med en køjeseng inde hos storesøster, for så var der jo en anden i rummet, men det hjalp ikke. Han kaldte stadig mange gange hver nat. Og selv nu ligger han og kalder i søvne, hvis far ikke er gået i seng endnu. Så vi prøver at give ham al den nærhed han har brug for, og så må vi se, hvad der sker, når vi flytter i efteråret og børnene endelig får hvert deres værelse. Den ældste er ikke et problem, hun nyder at have fred til at sove, den yngste har allerede inviteret mig til at sove på hendes værelse, sammen med hende i hendes juniorseng!, og mon ikke der skal være en ekstra madras på det tredje værelse? Jeg synes, det lyder som om I er på rette vej. Men gør hvad der er rigtigt for jer. Det kan børnene jo også mærke. PS. næste problem bliver mig, som nu er vant til at have dobbeltsengen helt for mig selv de fleste nætter – tænk den dag jeg skal dele med min mand igen?!?! 😉\n22. maj 2013 at 13:44\nÅhh det pokkers søvn. Jeg har en stor pige på knap 3 år der bestemt ikke er fan af søvn. Har altid været et uro til at falde i søvn og vågne meget om natten. Men efter vi har været afsted med hende til zoneterapi har det virkelig vendt. Måske det var en mulighed. Håber i får knækket koden. Hilsen Louise\n24. maj 2013 at 10:06\nI har gjort det helt rigtige for Jeres lille familie og sådan skal det være. Vi har også haft børn i soveværelset, jeg har bare holdt hårdt på at de ikke skulle være i sengen, men har ligget lige op ad min madras på deres egen madras. Selv i dag med den yngste på 11 år, sover hun stadig i soveværelset på sin egen madras af og til. Super hyggeligt og jeg vil ikke undværer det.\n5. januar 2014 at 9:29\nAlle barn er ulike, det er hvertfall sikkert og visst og jeg mener hver enkelt må finne ut hva som er best for ens egen familie.\nVi har en frøken som akkurat har fyllt 3 og hun sover nå som regel natten gjennom. Det startet for et halvt år siden, inntil da lå hun sammen med oss, men hun sa selv en dag at hun ville sove i egen seng og siden har hun gjort det.\nMin erfaring med det meste er at om jeg snakker med henne og forteller noe ala “Jeg liker godt at du sover sammen med oss, og jeg forstår du har behov for det, men nå trenger jeg og pappa å få sove alene i sengen vår. Vi vil alltid være der for deg, men vi trenger å sove gjennom natten vi og.”\nNår jeg sluttet å amme henne så sa jeg det på fredag: “Når mandagen kommer så vil vi avslutte helt med pupp.”, og fortalte henne på søndag at dagen etter var det slutt, og resultatet var at det ble slutt på amming uten en tåre! Hun var dog 2 år når vi avsluttet, men det var for meg mye bedre enn det å bruke gråt og tårer når hun var 10 måneder (som vi og prøvde).\nJeg brukte samme teknikken i den tiden det var gråt og avlevering i barnehagen tok over 1 (!) time!\nMen jeg lar henne aldri, aldri ligge og gråte alene, klage er greit, men ikke gråt, jeg aksepterer hennes følelser men setter samtidig egne grenser for hva jeg selv synes er ok.\nJeg vet ikke om noe av dette virker fornuftig, eller om du får noe ut av det, men jeg synes det er viktigst å finne ut hva som er mest riktig for en selv og at det ikke finnes noen fasit 🙂


Bipolar? Men vi oplever jo alle op og nedture - Outsideren\nJeg vil hermed skitsere forskelle på livets op og nedture og syge skift i stemningsleje. Jeg har diagnosen bipolar. Det er en affektiv sindslidelse, der lider under påstanden, at vi jo alle oplever op og nedture. Jeg møder skeptiske bemærkninger, som ”Ingen kan tåle stress”, efterfulgt af undren over, at jeg har brug for skånehensyn og medicin. Bipolar er som en alvorlig lidelse, der selv ved mildere depressive symptomer kan nedsætte livskvaliteten markant (Psykiatrifonden) .\n”Det går op og ned”\nJa, det gør livet jo…\nJeg kan til dels godt forstå, at denne uheldige sammenligning er så populær. Hvem kender ikke til at være nedtrykt? Hvem har ikke prøvet at være opstemt? ”At være depri” er blevet en slang, og ”Jeg bruger også penge, jeg ikke har” er en genkendelig uvane hos mange.\nDenne sammenligning negligerer mit handicap. Ja, jeg føler mig handicappet.\nFor det første, oplever jeg op og nedture, som alle andre. Det er en del af livet, så det er der intet sygt i. Jeg klager i øvrigt heller ikke over livet. Det har jeg lært at tackle. Men derudover, har jeg også de bipolare svingninger. Jeg vil prøve at kaste lys over forskellen:\nDet handler om ekstremer\nDe bipolare svingninger er ekstreme skift i stemningsleje, som ikke alene påvirker hele mit følelsesregister, men også mine kognitive færdigheder, samt evnen til at regulere mit adfærd.\nNår jeg rammes af depression, kan jeg tydeligt mærke, hvordan livet langsomt bliver suget ud af mig, og jeg forvandles til en tom skal. Det starter med små ændringer i mine tankeprocesser, og ender i totalt tab af ’jeg’. Mine depressioner er invaliderende og koster mig sygefravær. Elementære valg, som the eller kaffe, bliver for mig umulige at træffe. At komme i bad tager mig op til en uge, da jeg mister evnen til at kunne planlægge og gennemføre en aktivitet, bestående af flere trin. Jeg oplever tab af min personlighed og mister mine følelser. Jeg mærker ikke engang de følelser, der gør ondt. Jeg mister kontrol over mine tanker og min krop, og bliver psykotisk. Det kunne sammenlignes med søvnparalyse – jeg ligger med øjnene åbne og overværer et skrækscenarie, uden at kunne bevæge mig og gribe ind. Jeg er fuldstændig magtesløs.\nNår jeg rammes af mani, bliver jeg overmenneske. Jeg bliver superskarp, lærenem og kan skifte opmærksomhed hurtigere end normalt. Mit energiniveau ligger så højt, at jeg bogstavelig talt er flere steder på en gang. Jeg har ikke behov for søvn, men jeg bliver ikke engang mærket af det. En forelskelse er intet, sammenlignet med den eufori, jeg føler. Min hjerne speeder kun op, og jeg begynder at tænke visuelt og flersporet, og der kommer lyd på mine tanker. Efter 4 døgn uden søvn, kan hjernen godt begynde at vise tegn på træthed, men kroppen er stadig som et rovdyr i action, så jeg får ikke lov til at slappe af. Uroen bliver ulidelig. Min koncentration begynder at svække, fordi min hjerne modtager alt for mange input, uden at kunne filtrere i dem. Mine sanser bliver forstærket i en grad, at det gør ondt. Så kommer angsten.\nUnder begge faser kortslutter min hjerne, og det er en tidskrævende proces, at få rettet op på skaderne. Intet af det førnævnte oplever jeg under livets op og nedture.\nDet bliver altopslugende\nEn anden væsentlig forskel på livets bølgegang og de syge svingninger er, at det bliver altopslugende. Når livet byder mig på modstand eller velsigner mig med held, mister jeg ikke min realitetssans. Jeg kan sagtens se nuanceret på tingene. Det kan godt være, at økonomien er ved at ruinere mig, men jeg ser og mærker stadig alt det gode, jeg har i mit liv. Det kan godt være, jeg er forelsket, men det hindrer mig ikke i at bemærke, at der er områder i mit liv, jeg skal arbejde med. Jeg kan sagtens bortlede min opmærksomhed fra problemer og lykke, når omstændighederne kræver det. Jeg kan sagtens selvkorrigere mit adfærd og reaktioner, for at tilpasse mig de rammer, jeg er i.\nUnder de bipolare svingninger sker der en fejlkobling i hjernen, og min evne til at sortere og nuancere forsvinder. Jeg bliver slugt ind i en spiral, der ender med kikkertsyn, og det afspejler sig i mit adfærd. En enkel depressiv tanke bliver til tusind – alle lige sorte – og jeg kan slet ikke refokusere. Jeg kan sidde over for min datter, der fortæller, at hun elsker mig, men jeg tænker stadig kun sort, og glor ud i luften. En enkel fiks ide under manien bliver til tusind – alle lige vilde – og jeg kan slet ikke abstrahere fra det. Jeg kan ligge i en fyrs arme, afbryde det sjove og tage hjem midt om natten, fordi der er simpelthen intet, der er sjovere, end at være i mit eget hoved.\nDet er usammenhængende\nSidst, men ikke mindst, er min reaktion på livets op og nedture logisk: modstand gør mig trist, og medvind letter mit sind. Det er ikke selvskrevet, at vi finder logikken i mine bipolare svingninger. Positive stimuli kan aktivere den depressive fase, og negative stimuli kan skubbe mig op i eufori. Dvs. jeg kan reagere modsat af, hvad man skulle forvente. Jeg har eksempelvis stået med pludselige selvmordsimpulser, midt i en lykkelig begivenhed.\n”Hvor er det dejligt, at du er i godt humør igen.”\nLige den sætning kan gøre mig i frygtelig dårligt humør…\nJeg har spekuleret meget over brugen af ordet ”humørsvingninger”, når vi taler om bipolar. En betegnelse, som de fleste almene mennesker kan relatere til. Humørsvingninger og skift i stemningslege er ikke det samme i min verden. Mine bipolare svingninger har intet med humør at gøre. Ja, det er klart, at skift i stemningsleje også påvirker mit humør, men der er altså forskel.\nFørst og fremmest, er der en grund til, hvorfor jeg bliver i godt eller i dårligt humør.\nNår toget er forsinket eller bussen er kørt før tid, så ser I mig i dårligt humør. Jeg bliver irriteret over, at jeg ikke kan regne med køreplanen og min tid bliver spildt. De bipolare svingninger kommer ud af det blå. Bum, så bliver jeg deprimeret, når vi mindst venter det. Jeg er nok ikke den eneste, der har måtte svare på undren: ”Hvad har du at være deprimeret over?”\nDen anden iøjnefaldende forskel er, at både det gode og det dårlige humør stopper, når tiden er inde.\nNår det næste køretog er ankommet, letter stormen, og jeg formår at smile af mit eget flip. Løsningen er fundet og jeg kan komme videre med dagen. Mine bipolare svingninger varer ved. Der er ingen og intet, der kan gøre mig glad, hvis jeg først er dykket ned i det depressive. En løsning er ikke tilstrækkelig. Og hverken mine euforiske eller vrede manier stopper, bare fordi der er en god anledning til det.\nEndnu en forskel, jeg kan få øje på, er – energiniveauet. Min energi bliver ikke nødvendigvis påvirket af mit humør.\nJeg kan sagtens være i dårligt humør, men stadig have energi til at være aktiv. Eller – være i godt humør, samtidig med at kunne ligge og lave ingenting. Ved skift af stemningsleje, bliver mit energiniveau tydeligt ændret. Under de depressive faser kan jeg sove i dagevis. Jeg kan mærke tyngden i min krop, selv i mine øjenlåg. Under manier har jeg så meget energi, at det er direkte umuligt at sidde stille. Jeg kan ikke engang finde ro på min racercykel.\nSkånehensyn og medicin\nMedicinen skåner mig ikke for at mærke livets modgang helt ind til knoglerne. Jeg har i løbet af de sidste par år været igennem en lang sorgproces, og jeg skal love for, at det kunne mærkes. Medicinen gør, at jeg ikke ender ud i de ekstreme yderpunkter, men forbliver i de naturlige følelser og kan bevare fornuften.\nStress er den største trigger for en med bipolar. Og nej, ingen går ubemærket igennem stress. Forskellen på dig og mig er, at jeg kan tåle væsentlig mindre, men reagerer væsentlig voldsommere. For mig behøver det heller ikke være vedvarende stress, der indbefatter tunge belastninger. Det kan være hverdagsting eller sanseoplevelser, der bliver sygeligt stressende for mig. Det bedste eksempel jeg har, er et eksempel fra mit terapiforløb:\n”Stress afhænger både af stimuli, af den enkeltes opfattelse af stimuli og de ressourcer, personen har til at klare situationen. At køre i racerbil ved en høj hastighed er meget stressende for de fleste, men ikke for en professionel racerkører.”\nNødvendighed for skånehensyn kommer ind i billedet, da stress medfører bl.a. ændringer i søvn, men søvn er blandt de afgørende beskyttelsesfaktorer, for at holde min bipolar i ro. Selv om jeg bliver skånet for stress, er jeg hele tiden i risiko, da hormonelle ændringer, infektioner i kroppen (f.eks. almindelig influenza), samt sæsonskifte er nok i sig selv, til at fremprovokere en sygeepisode.\nVi oplever alle op og nedture, ja. Men vi oplever ikke alle syge skift i stemningsleje.


Tharu Home - Resort i Bardia til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nThakurdwara - 5, Betani, Bardia, Bardia, Nepal, 21800 - Se på kort\nVil du vide mere om Tharu Home - Resort?\nMere om Tharu Home - Resort\nTharu Home - Resort er indrettet til både ferie- og forretningsrejsende og ligger idéelt i Bardia; én af byens mest populære beliggenheder. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nPå Tharu Home - Resort sikrer den utrolige service og de fremragende faciliteter dig et ophold du ikke vil glemme. For gæsternes velbefindende tilbyder hotellet gratis trådløst internet på alle værelser, bagageopbevaring, trådløst internet i fællesområder, parkering, roomservice.\nTræd ind i et af 15 imødekommende værelser og glem hverdagens stress med det brede udvalg af bekvemmeligheder. På nogle af værelserne kan man finde bruser. Hotellet tilbyder vidunderlige fritidsaktiviteter, som have, der er med til at gøre dit ophold uforglemmeligt. Hvis du søger komfortabel og bekvemmelig overnatning i Bardia, så er Tharu Home - Resort dit hjem væk hjemmefra.\nRabat på Tharu Home - Resort


Ovnbagte blomkålsris med hvidløg og chili – Ravfood\n7. august 2015 18. marts 2018\nSkal jeg være helt ærlig, så laver jeg sjældent blomkålsris. Ikke fordi de ikke smager godt – for jeg elsker alt med blomkål – men jeg orker ikke alt det blomkålsfnuller i mit køkken. Heldigvis overvandt jeg min aversion og fik lavet en gang blomkålsris til ugens søndagsmiddag. Vi skulle have estragonkylling og den ligesom kaldte på ris.\nRisene blev ganske velsmagende. Faktisk smagte de så godt, at fadet blev tømt på ingen tid. Alle de ikke LCHF spisende familiemedlemmer foretrak til min store forbavselse blomkålsrisene fremfor de “rigtige” ris. Velsmagen kom fra de fedtstoffer, som blomkålene blev stegt i og fra den fond, som jeg havde brugt. Jeg bagte dem i ovnen, fordi jeg på den måde kunne lave dem i god tid (og få blomkålsfnulleret ryddet væk inden gæsterne kom) – og det gav overraskende nok lidt ekstra smag til “risene”.\nfedtstof til stegning: baconfedt, olivenolie, ghee eller smør\nca ½ tsk salt og lidt friskkværnet peber\nolivenurt eller anden krydderurt\nSkyl blomkålene, skær dem i store buketter og blend dem i en foodprocessor. Alternativt kan du rive dem.\nSmelt dit valg af fedtstof på panden – jeg brugte ca ½ dl baconfedt/ ghee/ olivenolie\nPil og hak hvidløgsfed og rist dem i fedtstoffet.\nHak chilierne og svits dem med\nTilsæt det blendede blomkål og svits det ved høj varme i nogle minutter. Det må gerne tage en smule farve.\nTilsæt dit grøntsagsbouillon. Jeg brugte noget fond fra estragonkyllinger, som var stegt i ovnen, inden de skulle i en ret. Retten skal ikke svømme i væske – kun være fugtig.\nSmag til med salat.\nVarm det godt igennem. Du kan godt servere det nu – eller hælde det i et ovnfast fad og sætte det i ovnen ved 180 ° varmluft i ca 2o minutter.\nKværn peber over og pynt med krydderurter inden servering.\nPosted in: LCHF, sukkerfri, glutenfri, tilbehør | Tagged: blomkål, chili, hvidløg\n2 thoughts on “Ovnbagte blomkålsris med hvidløg og chili”\nDet lyder lækkert – og smart at lave dem i ovnen 🙂 Det der lange urter du har ovenpå – hvad er det?\nJa, de var altså rigtig lækre 🙂\nUrten er en olivenurt, som jeg købte i foråret hos min plantepusher (Stige Blomster). Den smager mildt af oliven og er meget dekorativ.


Referat: - Stjernen Håndbold\n25. februar 2019 by Gabriela Hviid No comment(s) 2. division damer, Forside nyheder\nIF Stjernen VS SIF Ansager\nEfter et par måneder hvor vi ikke har fået spillet særligt meget og vores udbytte af de få kampe i december og januar ikke har givet den pointhøst som vi ønsket.\nDerfor har vi haft det meget svært med at komme i gear igen.\nSenest i kampen imod Rækker mølle ramte vi vores bundniveau, helt i orden at tabe til et bedre hold på dagen som mod Vejle.\nMen vi var alle enige om at kampen mod Rækker Mølle kunne vi ikke være bekendt.\nDerfor skulle der andre tiltag til.\nTræningsugen har været rigtig god. Så dette skulle føres med videre til kampen mod SIF Ansager.\nVi startet aften før, da en del af spillerne overnattet sammen i sommerhus og resten kom til dagen efter, til morgenmad.\nEfter morgenmanden gik nogle en tur andre slappede af med brætspil.\nDet var en god ro over hele truppen da vi ankom til Skt. Jørgens hallen.\nKampen skulle vindes i dag og dette kunne som sagt mærkes på pigerne.\nDe sidste 2 kampe vi har spillet imod Ansager er endt ud med en 1 måls sej til os. Ansager spiller en form for håndbold som vi normalt ikke bryder os om hårdt og meget over stregen. Men ros til de 2 unge upcomming dommere for at holde en god linje.\nDe først 20 min tydet ikke på at vi skulle komme nemt til tingende, hvilket jeg heller ikke forventet. Men for at være ærlig, de ca. 20 min i højt tempo var hvad Ansager kunne holde til.\nSelvom vi var bagud med et par stykker. Forsvaret kæmpet alt hvad de kunne, desværre var heldet ikke med Tanja i målet. Hun fik en lille reprimande. Mere skulle der ikke til og ved pausen stor der heldigvis 12 – 12.\nEfter pausen var jeg aldring i tvivl omkring udfaldet af kampen. Tanja steppet up, forsvaret ligeså og angrebet begyndte at tage form. Mia fik en uheldigt en albue i hovedet efter ca. 10 min og vi måtte undvære hende resten af kampen. Heldigvis forsatte pigerne med at kværne Ansager ned i gulvet.\nDet som har været så svært for os det sidst stykke tid, angrebet begyndte at tage form. Alt det vi havde arbejdet/trænet, med i ugens løb lykkes. Helle fik mange indspil 5 kasser og et par straffekast. Man anføren i angrebet i dag var Camilla Akelbo. Som har haft det svært med hende afslutninger på det sidste, steppet gevaldig op med 8 kasser på dagen.\nHele 29 mål for vi lavet og vi holder Ansager på 10 i de sidst 30 min. Så kender vi Stjernes piger igen.\n29-22 vinder vi.\nAlt dette flotte arbejde skal der nu bygges videre på, så vi kan være endnu mere klar til den svære udekamp mod Silkeborg på søndag.\nCamilla Akselbo: 8 mål\nHelle Nørgaard: 5 mål\nMette Troelsen: 5 mål\nJoan Gisselbæk: 4 mål\nMia Nygaard: 3 mål\nDagens spiller: Camilla Akselbo


Grøn ordfører: Træpiller er simpelthen ikke bæredygtigt nok | TV2 ØSTJYLLAND\nGrøn ordfører: Træpiller er simpelthen ikke bæredygtigt nok\nFremtidens fjernvarme skal ikke komme fra importerede træpiller, hvis det står til Enhedslistens forsyningsordfører.\nEnhedslisten mener, at det skal være slut med at importere træpiller fra udlandet.\n12. nov 2021, kl. 22:06\nDanske forsyningsvirksomheder skal ikke importere træpiller og andre former for biomasser for at varme danske hjem op.\nI hvert fald ikke hvis det står til Søren Egge Rasmussen, folketingsmedlem for Enhedslisten og partiets forsynings- og klimaordfører.\n- Importeret biomasse, herunder træpiller, er simpelthen ikke bæredygtigt nok. Vi skal frem til i Danmark, at vores energiproduktion kun har dansk biomasse. Så kan man have styr på det. Det her med at importere det og skulle have styr på certifikater og overvåge det, det dur ikke, og det er heller ikke en CO2-neutral løsning, siger Søren Egge Rasmussen, der kalder brugen af træpiller for ”en blind vej vi er gået nedad”.\nTvivl om det bæredygtige\nReaktionen kommer, efter TV2 ØSTJYLLAND i denne uge har sat fokus på, hvad danske kraftvarmeværker, blandt andet Studstrupværket på Djursland, fyrer med.\nTidligere fredag sagde Socialdemokratiets politiske ordfører i Aarhus Anders Winnerskjold, at han vil være skuffet, hvis det viser sig, at aarhusianske hjem er blevet opvarmet med ikke-bæredygtige energikilder.\nS-ordfører om biomasse-historie: - Det er ret alvorligt\nDen tvivl har nemlig rejst sig på baggrund af TV2 ØSTJYLLANDs afdækning af, hvad de træpiller, der bruges på kraftvarmeværker som Studstrupværket nord for Aarhus, er lavet af. For indtil videre har det lydt, at de kom fra resttræer i Estland, der ikke havde anden økonomisk nytte end biomasse.\nMen lokale estiske naturorganisationer har et andet billede af det, der foregår. Nemlig, at det er raske træer, der fældes, fragtes til Danmark og brændes af for at forsyne danskerne med fjernvarme.\nØrsted vil have forklaring\nEnergiselskabet Ørsted har nu bedt firmaet, der hidtil har certificeret træet som bæredygtigt, Preferred by Nature, om en forklaring. Det sker, efter firmaets direktør over for TV2 ØSTJYLLAND sagde, at han ikke kunne garantere, at alt træ var bæredygtig.\nTvivl om grønne løfter: Nu kræver energigigant svar\nSøren Egge Rasmussen er godt klar over, at kraftvarmeværkerne hverken i morgen eller i denne fyringssæson kan omstille sig, men han efterlyser en langsigtet plan for, hvordan fjernvarmeforsyningen skal se ud på sigt, og han nævner både geotermi, flere varmepumper og energibesparelser gennem efterisolering som skridt på vejen.\n- Derfor får vi ikke ren samvittighed i morgen, men Ørsted bør gør noget mere for, at der ikke foregår sådan en massiv skovrydning i Baltikum for at vi kan få varme om vinteren, siger Søren Egge Rasmussen.\nHan vil nu spørge klima- energi- og forsyningsminister Dan Jørgensen (S), hvad hans holdning er til de her sager.\n- Det kan godt være, vi bør stramme kontrollen med, hvad det er for noget biomasse, vi får ind, og så mangler vi en afgift på biomasse. Det har vi før besluttet politisk, men man har ikke kunnet finde en ordentlig løsning på det, siger Søren Egge Rasmussen.\nTV2 ØSTJYLLAND har den seneste uge efterspurgt et interview med Dan Jørgensen, men har fået svaret, at han ikke har haft tid til at stille op.