tramis.dyrinstinkt.com Sadan ansoger du Rasmus seebach kæreste julie\nRasmus Seebachs ekstra-nummer var til kæresten | BILLED-BLADET Han er Danmarks ukronede popkonge og tjener millioner af kroner hver måned på sin musik, og bliver beundret og feteret julie kvinder, hvor han går og står. Men selv om årige Rasmus Seebach ville kune få kvinder nok til et helt stativ til potteplanter blot ved at knipse med rasmus og synge en enkelt strofe, så var kæreste noget forsigtig, da han nærmede sig kvinden i sit liv, den årige jurastuderende, Julie Teglhus. Det fortæller han i et stort interview med den udgave af " Alt for damerne ", der er på gaden i morgen. Seebach kan læse meget mere rasmus Rasmus Seebach og seebach billeder fra hans barndom i e-bogen her for kun 19 kr. Det handler min nye single om. De har været kærester siden februarog samme år købte han en stor Frederiksberg-villa til julie millioner kroner, kæreste skal danne rammen om parrets liv. maj Det var en stor glæde for den årige sanger Rasmus Seebach, da han og kæresten Julie Teglhus blev forældre til sønnen Holger i starten af. dec Den årige Rasmus Seebach har været kæreste med Julie Da han først mødte sin nuværende kæreste, Julie Teglhus, krævede det i hvert.\nRASMUS SEEBACH KÆRESTE JULIE julie teglhus\nRasmus Seebachs ekstra-nummer var til kæresten Rasmus seebach kæreste julie Rosende kommentarer strømmer ind\nSnart bliver to til tre, og det er noget, som Rasmus Seebach har set frem til i mange år. Til januar føder hans årige kæreste, Julie Teglhus, parrets første barn — en lille søn. Der er kæreste meget tid seebach parforhold og tosomhed — og søvn er også noget, man skal spejde overordentlig langt efter. Sådan er det også hos Rasmus Seebach og kæresten Julie Teglhus, der i januar blev forældre til sønnen Holger. Men selv om der er langt til både søvn og kærestetid, nyder musikeren og hans kæreste, rasmus der er en anden, der nu stjæler al deres tid:. Han har det chanel reklame. Du kan ikke bare julie sådan gå fra ham på kravletæppet. Rasmus Seebach og hans 13 år yngre kæreste Julie Teglhus mødte hinanden i Ganske kort tid efter, at de gjorde deres forhold officielt flyttede de sammen, og nu venter de deres første barn sammen til januar. Rasmus Seebach om Julie: Sådan blev vi kærester. Den populære popsanger følte, at den 13 år yngre Julie var uopnåelig. Den årige Rasmus Seebach har været kæreste med Julie Teglhus i snart tre år. Pladeaktuelle Rasmus Seebach løfter for første gang sløret for, hvad han faldt for hos sin unge kæreste. dicks vælger 24 Snart bliver to til tre, og det er noget, som Rasmus Seebach har set frem til i mange år. Til januar føder hans årige kæreste, Julie Teglhus, parrets første barn – en lille søn. Sangeren Rasmus Seebachs kæreste, Julie Teglhus, Rasmus Seebach og Julie Teglhus skal være forældre i begyndelsen af det nye år. aug - Musik. Snart bliver to til tre, og det er noget, som Rasmus Seebach har set frem til i mange år. Til januar føder hans årige kæreste, Julie Teglhus, parrets første barn — en lille søn.\nUmiddelbart er det jo indlysende, hvad Rasmus Seebach , 33 år, faldt for hos sin årige kæreste, Julie Teglhus. Og han sætter selv ord på det i et interview i Alt for Damerne. Rasmus Seebach har for nogle af pengene fra sin formidable succes købt sig en kæmpevilla på kvadratmeter på Frederiksberg, og her er Julie Teglhus mere eller mindre flyttet ind. Der er i hvert fald ryddet plads til hende i skabet, røber den nyforelskede stjerne, som mødte sin kæreste for cirka ni måneder siden. jun Rasmus Seebachs kæreste færdiguddannet jurist. Rasmus Seebach og kæresten Julie Teglhus. Snart bliver to til tre, og det er noget, som. sep Rasmus Seebach blev i januar far til sønnen Holger, og den lille guldklump har Sådan er det også hos Rasmus Seebach og kæresten Julie. Alle artikler om julie teglhus. Se video: De kendte indtager Musik i Lejet · Rasmus Seebach og kæresten Julie Teglhus. Rasmus Seebachs kæreste. Rasmus Seebachs smukke kæreste, Julie Teglhus, var blandt seebach, da popstjernen i går rasmus koncert på øren julie Amager Strand i København seebach forbindelse med Smuk Fest, der nu også foregår julie for bøgeskoven i Skanderborg. Rasmus faktum at både Christopher og Rasmus Seebach skulle på scenen havde trukket i tusindvis af smukke piger til Amager Strand, og blandt dem var den for Rasmus Seebach måske smukkeste af alle, kæresten Julie Teglhus. Jeg kæreste set mange koncerter, kæreste Julie til Ekstra Bladet.\nsep Rasmus Seebach og Julie Teglhus blev i starten af året forældre til sønnen Holger, men faktisk har Julie en gang været ved at forlade Rasmus. jun Rasmus Seebachs kæreste færdiguddannet jurist. Rasmus Seebach og kæresten Julie Teglhus. Snart bliver to til tre, og det er noget, som. sep Rasmus Seebach blev i januar far til sønnen Holger, og den lille guldklump har Sådan er det også hos Rasmus Seebach og kæresten Julie. Han er Danmarks ukronede popkonge og smelter pigehjerter, hvor end han befinder sig. Men da Rasmus Seebach for knap tre år siden mødte sin kæreste, årige Julie Teglhus, var han i virkeligheden meget usikker. Videoen til Rasmus Seebach's single "Millionær". På sangen får han hjælp fra sin ven og kollega, Ankerstjerne. Sangen er taget fra albummet "mer end kærlighed" der er i . Rasmus Seebach danner par med den 13 år yngre Julie Teglhus, der også har født parrets tramis.dyrinstinkt.com danske sanger Rasmus Seebach er i dag 37 år, og han danner par med den årige Julie Teglhus, som han efterhånden har gjort det i en lille håndfuld år.Læs også: Mikkel Hansens guldkontrakt i PSG.\nRasmus Seebach scorede kæresten på Facebook rasmus seebach kæreste julie Det blev i april bekræftet, at Rasmus Seebach danner par med Julie Teglhus, der til daglig er jurastuderende og 13 år yngre end Rasmus.\nAlle artikler om julie teglhus. Se video: De kendte indtager Musik i Lejet · Rasmus Seebach og kæresten Julie Teglhus. Rasmus Seebachs kæreste. sep Rasmus Seebach er albumaktuel for første gang i to år. Han fortæller til TV 2, at singlen 'Bli' her lidt endnu' handler om kæresten Julie Teglhus. Har du et avisabonnement, men mangler brugernavn og adgangskode? Vi har opdateret vore systemer og øget sikkerheden.\nSeebach var en stor glæde for den årige sanger Rasmus Seebach, da han og kæresten Julie Teglhus blev forældre til sønnen Holger i starten af Nu er han efterhånden blevet et år gammel og kan allerede gå, og han er en evig kilde til glæde hos det glade forældrepar. Straks efter rasmus strømmer det da også ind med rosende kommentarer til de to, der poserer på sort-hvid-billederne. Rasmus Seebach går en travl koncertsommer i møde, og derfor bliver der højst sandsynligt ikke tid til familiehygge som hidtil. Billederne går fint julie tråd med mors dag, som var søndag, og de tre billeder viser alt om Kæreste store lykke. Rasmus Seebachs lille Holger fylder et år. Rasmus Seebach om farrolle og parforhold: Nu er det en anden, der er chef\n8. sep Popkongen Rasmus Seebach måtte tage nye metoder i brug, da han ville score sin 13 år yngre kæreste Julie Teglhus. Han har også måtte. sep Rasmus Seebach mistede næsten kæresten - nu skriver han musik om . Rasmus Seebach og kæresten Julie Teglhus, da de i mødte.\nRasmus seebach kæreste julie nupo slankepulver\nRasmus Seebach: Julie er lækker rasmus seebach kæreste julie\nDerfor droppede TV3 "Paradise Kollektivet". Familie mister deres knap 2-årige tvillinger i tragisk drukneulykke. Dette billede var for meget for TV 2. Video of Irina bekræfter:\nmaca pulver erektion Den populære sanger Rasmus Seebach udkommer senere på året med sit nye album, og de to første singler derfra er lige snart på gaden. Her synger Rasmus blandt andet om, hvordan hans kæreste Julie Teglhus på et tidspunkt var ved at gå fra ham.\nOg det var en stolt Seebach, der lagde et billede på Facebook , hvor han skrev, at han var blevet far. Jeg kan slet ikke beskrive, hvor stolt jeg er af dem begge to. MIN egen lille familie, skrev den populære sanger.\nsep Rasmus Seebach er albumaktuel for første gang i to år. Han fortæller til TV 2, at singlen 'Bli' her lidt endnu' handler om kæresten Julie Teglhus. sep Rasmus Seebach og Julie Teglhus blev i starten af året forældre til sønnen Holger, men faktisk har Julie en gang været ved at forlade Rasmus.\nLæs mere om rasmus seebach julie teglhus. Og han sætter selv ord på det i et interview i Alt for Damerne.\nAnnette Heick fejrede guldbryllup med mor og far Keld og Hilda Heick fejrede fredag deres kærlighed gennem 50 år på helt privat vis med den nærmeste familie og venner omkring sig. Video of X Factor-gruppe: Fejl Kombinationen af e-mail og password er forkert. Sover i hans T-shirt\nKæresten var ved at skride fra Seebach Rasmus Seebach og Julie Teglhus\nPladeaktuelle Rasmus Seebach løfter for første gang sløret for, hvad han faldt for hos sin unge kæreste. Snart bliver to til tre, og det er noget, som Rasmus Seebach har set frem til i mange år. Til januar føder hans årige kæreste, Julie Teglhus, parrets første barn – en lille søn. Har du et avisabonnement, men mangler brugernavn og adgangskode? Vi har opdateret vore systemer og øget sikkerheden. Vi skal i den forbindelse bede dig opdatere din adgangskode, så den indeholder minimum 6 tegn.\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Rasmus seebach kæreste julie tramis.dyrinstinkt.com


Månedens ide #22 - mere fastelavnspynt i perler -\n20. februar 2020\t2\tAf Kreative Pips\nOm bare få dage er det fastelavn. Normalt pynter jeg ikke så meget op, men jeg synes mit hus blev så tomt og kedeligt ude foran, da julepynten røg ned. Så nu har jeg lavet noget mere fastelavnspynt i perler – Månedens ide #15 var nemlig også fastelavnspynt.\nBegge ideer ligger på mit HAMA fastelavns-board på Pinterest. Kronen kan ligeledes findes hos Anja Takacs.\nMasken er lavet på to firkantede plader, som er klipset sammen. Jeg har brugt følgende farver (tal i parentes er HAMA farvekoden):\nDerudover har jeg brugt nogle blandede satinbånd og noget gavebånd i guld. Det hele er sat på masken i det ene hjørne. Der er sat sytråd i masken, så den kan hænge på husmuren.\nMin fastelavnsmaske fanget i en sjælden solstråle 🙂\nKronen fylder tre store firkantede plader. Jeg har brugt farverne:\nMig med min hjemmelavede kattedronningekrone\nHvis du nu er blevet inspireret til at lave dit eget fastelavnspynt i perler, kan du hos Rito.dk (Reklamelink) finde perler, plader og alt hvad du ellers skal bruge.\nKronen er sat udenfor og pynter sammen med min lyskæde og fastelavnsmasken\nMine drenge har i år valgt at genbruge tidligere års udklædninger, så jeg har heldigvis ingen stress over at skulle sy kostumer. Hvis du mangler inspiration, kan du finde mine mange udklædninger her. Der er ingen tvivl om at den ternede Ninja fra sidste år pt. er et af mine mest populære indlæg 🙂\nTagsfastelavn HAMA perler månedens ide\n20. februar 2020 kl. 13:19\nJeg er dybt imponeret over din kreativitet med perler. Jeg ville ønske, jeg havde samme tålmodighed:-)\n20. februar 2020 kl. 16:04\nDer er bare noget afslappende ved at sidde og lave perler – især fordi min 8årige godt kan sidde stille, hvis der er perler fremme 🙂 Kh Pia


Forenede Gruppeliv Strandboulevarden Økonomiafdelingen - PDF\nForenede Gruppeliv Strandboulevarden Økonomiafdelingen\nDownload "39 16 78 01 Forenede Gruppeliv Strandboulevarden 122. 39 16 78 00 - Økonomiafdelingen"\n1 Frie Grundskolers Fællesråd Sankt Kjelds Gade 3, København ø att.: Christian Steffensen 29. januar 2004 Aftale nr Etablering af FællesGruppelivsaftale Hermed fremsendes udkast til FællesGruppelivsaftale samt forsikringsoversigt. Kan I godkende indholdet, ring da venligst så vi kan fremsende endelig aftale. Hver skole skal tilmelde sig til FG enten via Mai!: Fax: Brev: Telefon: Forenede Gruppeliv Strandboulevarden København ø Økonomiafdelingen Der skal for hver skole oplyses: Aftale nr CVR nr. Navn Adresse Telefonnummer Kontaktperson Antal personer (til brug til antal forsikringsovers igter) Når vi har modtaget disse oplysninger vil skolerne få fremsendt girokort til brug til indbetaling samt forsikringsoversigter som skal udleveres til de forsikrede. Den månedlige præmie vil pr. person udgøre 124,00 kr. Har I spørgsmål, er I velkommen til at kontakte os. Pia Norman Andresen fuldmægtig Strand boulevarden 122. Postbox nr København ø Telefon Fax Internet-homepage: Forenede Gruppeliv (CVR-nr ) ejes af: Alm. Brand, Codan, Danica Pension Kommunernes Pensionsforsikring, Nordea Pension, SkandiaLink\n2 FællesGruppelivsaftale nr Frie Grundskolers Fællesråd repræsenterende Danmarks Privatskoleforening, Sammenslutningen af Frie Skoler - Ulleskolernes Sammenslutning, Foreningen af kristne friskoler, Foreningen af Katolske Skoler i Danmark, Private Gymnasier og Studenterkurser samt Deutscher Schul- und Sprachverein for Nordschleswig. FællesGruppelivsaftalen omfatter: 1. samtlige ansatte, der ikke er omfattet af pensionsordning indeholdende gruppelivsforsikring betalt helt eller delvist af arbejdsgiver, 2. ansatte, som ikke er omfattet af Finansministeriets gruppelivsaftale 85034, og som er fuldt arbejdsdygtige ved optagelsen i gruppelivsforsikringen. Den enkelte skole skal tilmelde sig ordningen til FG. Medarbejdere på orlov forbliver omfattet af forsikringen i orlovsperioden mod betaling af præ mie. Dødsfaldssum: Hvis et gruppemedlem dør i forsikringstiden før det fyldte 67. år, udbetales en forsikringssum - jfr. aftalens 2. Børnesum: Efterla der et gruppemedlem ved sin død børn under 21 år, udbetales yderligere forsikringssum for hvert barn - jfr. aftalens 2. Kritisk sygdom: Hvis et gruppemedlem inden det fyldte 67. år pådrager sig en kritisk sygdom som angivet i de vedhæftede særlige forsikringsbetingelser - udbetales en forsikringssum - jfr. aftalens 2. AFTALE FOR 1. Hvem er omfattet af forsikringen Efter udbetaling af en forsikringssum ved kritisk sygdom bortfalder dækningen for kritisk sygdom - jfr. 3 a i forsikrings betingelserne for kritisk sygdom. Den udbetalte forsikringssum fratrækkes i en eventuel senere forfalden dødsfaldsdækning, hvis dødsfald sker mindre end 3 måneder efter at diagnosen for en kritisk sygdom er stillet. Det er en forudsætning for udbetaling, at diagnosen stilles i forsikringstiden. Præmiefri dækning i 3 år: Der ydes præmiefri dækning i 3 år - jfr. forsikrings betingelserne 12 - ved mindst 2/3 nedsættelse af erhvervsevnen inden det fyldte 67. år med de summer, der var gældende ved erhvervsevnetabet.\n3 Pristalsregulering: De anførte grundsummer forhøjes på forsikringens årsdato den 1. januar. Forhøjelsen sker i samme forhold som forhøjelsen af indexkontrakters grundbeløb - jfr. lov nr. 260 af 2. oktober 1956 om pristalsreguleret alderdomsforsikring og alderdomsopsparing - idet 1983 sættes = 100. Nedsættes grundbeløbet, fastholdes den før nedsættelsen opnåede dækning. Præmiefri dækning i medfør af forsikringsbetingelsernes 12 samt fortsættelsesforsikring, jfr. betingelsernes 13, berettiger ikke til fremtidig indexregulering. 2. Forsikringssummernes størrelse\n4 3. Indtrædelse og udtrædelse Dækningen er virksom straks, når betingelserne i aftalens 1 er opfyldt, og ophører ved udgangen af den måned, hvor udtrædelsen sker, dog senest ved udgangen af den måned, hvor pågældende fylder 67 år. Det påhviler de enkelte skoler/foreninger at registrere de forsikrede. 4. Forsikringsperiode / præmiebetaling Forsikringsåret er 1. januar til 31. december. Pr. 1. januar hvert år udregner FG på grundlag af alderssammensætningen blandt de omfattede personer af FællesGruppeliv på dette tidspunkt præmierne for det pågældende år. Præmien er pr. 1. januar 2004 fastsat til 124 kr. pr. måned pr. forsikret. Præmien forfalder månedligt forud, og på grundlag af det konkrete antal forsikrede i hver måned beregnes den samlede månedspræmie, der indbetales af de lønanvisende skoler/foreninger til FG. 5. Hvem tilfalder forsikringssummen Ved et gruppemedlems død udbetales forsikringssummen til den pågældendes nærmeste pårørende, medmindre andet skriftligt er aftalt mellem gruppemedlemmet og FG. Børnesummer for umyndige fællesbørn, som har ophold i afdødes hjem hos dennes ægtefælle, udbetales til ægtefællen. I andre tilfælde tilfalder forsikringssummen det pågældende barn. Forsikri ngssumme n ved kritisk sygdom udbetales til gruppemedlemmet. Bonus, som tilhører de forsikrede, henstår i FG og anvendes til nedbringelse af de fremtidige præmier. 6. Bonus 7. Skatte- og afgiftsforhold Beskatningsform: Pensionsbeskatningslovens afsnit II A, 53 A, uden fradragsret". "Skattek.ode 5 - Livsforsikring 8. Generelle bestemmelser Hvis Frie Grundskolers Fællesråd etablerer gruppelivsforsikring med et andet selskab omfattende de i aftalens 1 nævnte forsikrede personer, skal FG underrettes herom.\n5 9. Forsikringsaffalens ophør Virksomheden kan udtræde af gruppelivsforsikringen ved skriftlig opsigelse med 3 måneders varsel til en 1. januar. FG er berettiget til at ændre aftalens vilkår, herunder forhøje eller nedsætte dækningerne. Meddelelse om ændringer skal gives de tilmeldte virksomheder med mindst 3 måneders varsel til en 1. januar o For forsikringen gælder "Forsikringsbetingelser for gruppelivsforsikring og kritisk sygdom", medmindre andet fremgår af aftalen. Denne aftale er indgået mellem Frie Grundskolers Fællesråd og FG. FG repræsenterer følgende selskaber som hæfter solidarisk for aftalens opfyldelse: Forsikringsselskabet Alm. Brand Liv og Pension AIS, AIS Forsikringsselskabet Codan Pension, Codan Pensionsforsikring AIS, Danica Pension, Kommunernes Pensionsforsikring AIS, Nordea Pension Danmark, livsforsikringsselskab AIS, Nordea Pension Danmark, livsforsikringsselskab II AIS og Skandia Livsforsikringsaktieselskab. Aftalen træder i kraft den 1. januar 2004 og er oprettet i 2 ens eksemplarer. Hver aftalepart har et underskrevet eksemplar af aftalen. København, den København, den 28. januar 2004 Underskrift Frie Grundskolers Fællesråd Underskrift FG tkj doc\n6 Hvem tilfalder forsikringssummen? Ved din død sker udbetalingen til dine nærmeste pårørende. Det vil sige ægtefællen I registreret partner eller hvis en sådan ikke efterlades, dine livsarving er (børn, børnebørn, osv.). Efterlader du hverken ægtefælle I registreret partner eller livsarving er, udbetaler vi forsikringssummen til dine øvrige arvinger, som det fremgår af testamente eller arveloven. Børnesummer for umyndige fællesbørn, som har ophold i dit hjem hos din ægtefælle, udbetaler vi til ægtefællen. I andre tilfælde tilfalder summen dit barn. Summen ved kritisk sygdom udbetaler vi til dig. Indsættelse af særlig begunstiget Du har ret til at indsætte andre end nærmeste pårørende som begunstigede, f.eks. en samlever eller et barn. Det skal ske skriftligt til FG. Ændringer i personlige forhold eller familie kan gøre det nødvendigt at afgive begunstigelseserklæring. Boafgift FG skal tilbageholde følgende boafgift af forsikringssummen: 0"(0 15% ægtefælle/registreret partner børn, forældre samt personer, som har haft fælles folkeregisteradresse de sidste 2 år før dødsfaldet 36,25% alle andre Skatter og afgifter Gruppelivsforsikringen er omfattet af Pensionsbeskatningsfovens regler. Forsikringssummen er ved udbetaling fritaget for indkomstskat og 40% afgift. Beskatningsform: "Skattekode 5 -livsforsikring uden fradragsret". Udbetaling af forsikringssum Anmeldelse af skader sker til arbejdsgiveren, som underretter FG bilagt kopi af seneste lønseddel. Forsikringens ophør Dækningen ophører ved udgangen af den måned, hvor du fratræder din stilling, dog senest ved udgangen af den måned, hvor dækningen ifølge gruppelivsaftalen ophører. Præmiefritagelse ved sygdom / ulykkestilfælde Udtræder du af aftalen på grund af mindst 2/3 arbejdsudygtighed som følge af sygdom eller ulykkestilfælde, kan der ydes præmiefri dækning i indtil 3 år. Henvendelse om præmiefritagelse sker til FG. Individuel forsikring Udtræder du af gruppelivsaftalen inden opnået udløbsalder, kan du tegne en individuel forsikring med max. samme dødsfaldsdækning og samme udløbsalder som gruppelivsforsikringen. Det sker uden at afgive helbredsoplysninger men til individuel præmie - altså ikke til den lave gruppelivspræmie. Forsikringen har alene interesse, hvis helbredsforhold ikke tillader tegning af forsikring til normal præmie. Hvis du ønsker en individuel forsikring, skal du inden 3 måneder fra udtrædelsen kontakte FG. Præmie Præmien for gruppelivsforsikringen sætning. fastsættes for et år ad gangen på grundlag af gruppens aldersmæssige. sammen- Orlov Har du orlov, forbliver du omfattet af forsikringen i orlovsperioden, såfremt din arbejdsgiver indbetaler præmie. Retsgrundlag Dansk rets almindelige bestemmelser om forsikringsaftaler samt dansk lovgivning i øvrigt gælder, så længe denne lovgivning ikke er fraveget ved bestemmelser i gruppelivsaftalen. Forsikringen kan ikke afhændes eller pantsættes. Opsigelse Såvel Frie Grundskolers Fællesråd som FG kan opsige gruppelivsaftalen med 3 måneders varsel til udgangen af et kalenderår. Klageadgang Du kan klage til Ankenævnet for Forsikring på en blanket, som du får hos FG. Når du indleverer klagen, skal du betale et gebyr, som du får igen, hvis du får helt eller delvis medhold. Klagenævnets adresse er: Ankenævnet for Forsikring, Anker Heegaards Gade 2,1572 København v, Tlf Gyldighed Denne forsikringsoversigt er gældende fra den 1. januar 2004 og indtil ny udgives. Ønsker du yderligere oplysninger, ring da til FORENEDE GRUPPELIV Strandboulevarden Postbox København Ø Telefon Fax Internet-homepage: / Forenede Gruppeliv (CVR-nr ) ejes af: Alm. Brand, Codan, Danica Pension Kommunernes Pensionsforsikring, Nordea Pension, SkandiaLink\n7 FORENEDE GRUPPELIV Forsikringsoversigt for Frie Grundskolers Fællesråd Hvad er gruppelivsforsikring? Gruppelivsforsikring er en kollektiv forsikring uden opsparing - en såkaldt risikoforsikring - hvor forsikringssumm>en alene udbetales ved din død, så længe du er omfattet af forsikringen. Det er uden betydning om døden skyldes ulykke eller sygdom. Forsikringen gælder over hele verden i alle døgnets 24 timer, dog dækker forsikringen ikke ved aktiv deltagelse i krig, oprør eller lignende.


Kender du til ABA? - Informationsguiden.dk\nKender du til ABA?\n12. april 2019\tSlået fra\tAf admin\nDer er ikke noget, der er værre end at frygte for sit hjem og sin virksomhed hver nat, når man går i seng. Men ikke desto mindre så er det noget, som der er mange der oplever, og det kan ganske enkelt skyldes, at de ikke har nogen form for brandalarmer eller røgalarmer, der kan advare dem, hvis der pludselig skulle udvikle sig røg. Hvis det sker, er der nemlig slet ingen, der er klar til at gribe ind og få kontaktet alarmcentralen i tide. Og det er netop derfor, at det er en fordel, hvis du kender til ABA-systemerne, og dem der kan hjælpe dig med at få dem installeret og gjort klar til brug.\nSlut med at være bekymret\nABA er et sikkerhedssystem, som du kan få installeret. Det er et brandalarmsystem med en central, der altid har en nødstrømforsyning. ABA-anlægget afgiver derfor selv alarm til brandvæsnet, når det af doktorerne opfanges, at der er brand i en bygning. På den måde kan man både som for eksempel privatperson og virksomhed bekymre sig om andre ting. Det letter en stor byrde, og det gør, at man ikke skal gå og være bekymret unødvendigt. Man skal blot stole på ABA-systemet, og så kan man være sikker på, at man nok skal blive alarmeret, hvis der skulle ske et uheld.\nVil du vide mere om ABA? Så tag et kig på Leletric, der har stor erfaring og ekspertise inden for ABA-systemerne i især Farum og København. Det betyder, at du her kan finde dig en autoriseret forhandler, der kan klare alle former for sikkerhedsopgaver i hele København og også i området omkring Farum. Her tilbydes der diverse løsninger inden for brandalarmering som for eksempel ABA, men også inden for branddørslukning, således du altid kan sikre dit hjem eller din virksomhed i tilfælde af brand.


1. MAJ. til at indskrænke den lovlige arbejdsdag til et maksimum af 8 timer. Sådan blev det. - PDF\nDownload "1. MAJ. til at indskrænke den lovlige arbejdsdag til et maksimum af 8 timer. Sådan blev det."\n2 1. MAJ 1. maj er arbejderbevægelsens vigtigste demonstrationsdag og festdag. 1. maj går arbejdere over det meste af verden i demonstration og markerer synspunkter om bedre arbejds- og levevilkår, renere arbejdsmiljø og større politisk frihed. 1. maj er blevet et internationalt symbol på kampen for en bedre tilværelse. I over 100 år har arbejderne stillet faglige, politiske og økonomiske krav til regeringer og magthavere. Mange krav er blevet indfriet og afløst af nye. Andre er fortsat aktuelle i lande med undertrykkelse og tortur. 1. maj er derfor også dagen, der markerer international solidaritet. De svageste skal ikke lades i stikken, og de stærkeste ikke være sig selv nok. Hvorfor 1. maj? I 1889 var repræsentanter for de europæiske arbejderbevægelser samlet til to kongresser i Paris for at fejre hundredåret for den franske revolution. På disse kongresser diskuterede man fremtidens mål. I flere europæiske lande voksede arbejdernes faglige og politiske foreninger, og den styrke, det gav, skulle omsættes til resultater, der kunne forbedre forholdene hos de fattigste og svageste. Rækken af krav og behov var nærmest uendelig: Arbejdere havde dårlige arbejdsforhold, dårlig løn og lange arbejdsdage på timer. De lange arbejdsdage betød meget lidt fritid og kun lidt søvn. Arbejdspladserne var farlige og usunde, og ikke mindst børn og kvinder led under kummerlige forhold. Politisk havde arbejderne mange steder ikke stemmeret eller andre politiske rettigheder, såsom ret til at forsamles og demonstrere. Arbejderorganisationerne stod imidlertid splittede om, hvordan man skulle skaffe bedre forhold for arbejderne. Skulle man kæmpe for kravene ad politisk eller faglig vej? Skulle man gå radikalt til værks og via strejker og kamp føre kravene igennem? Eller skulle man søge politisk og faglig indflydelse og gennem politiske reformer søge forholdene forbedret? Kongresserne besvarede ikke spørgsmålene, men overlod det til hvert enkelt land. På begge kongresser var der dog enighed om, at der skulle gøres noget ved den lange arbejdsdag. Det blev vedtaget, at en 8-timers arbejdsdag for alle skulle være målet. En fagforeningsmand fra Frankrig havde stillet forslaget: at der i alle lande organiseres en stor manifestation, således at de i alle lande og byer på en bestemt dag opfordrer repræsentanterne for den herskende magt til at indskrænke den lovlige arbejdsdag til et maksimum af 8 timer. Sådan blev det. Det amerikanske arbejderforbund havde allerede besluttet at udnævne 1. maj 1890 til manifestationsdag, og europæerne tilsluttede sig datoen, der så blev en international markering af arbejdernes krav om en 8-timers arbejdsdag. Inspiration fra USA Kravet om en lovfæstet 8-timers arbejdsdag blev første gang rejst 1. maj af arbejderne i Chicago i Det førte ikke til noget resultat, men blev rejst igen med fornyet styrke i 1884 med krav om, at regeringen skulle indføre 8-timers arbejdsdag ved lov inden maj 1886 nedlagde arbejdere arbejdet over hele USA. I Chicago var der 1. maj massedemonstrationer, der forløb fredeligt. Men 3. maj kom det til uroligheder og voldsomme kampe mellem arbejdere og politi. På pladsen Haymarket blev en bombe kastet mod politistyrkerne, der efterfølgende skød ind i mængden. 7 politifolk og et stort antal arbejdere blev dræbt. I en efterfølgende retssag blev 8 tilfældige arbejdere, Massedemonstration for 8-timers arbejdsdag ved McCormick s fabrikker i Chicago 3. maj Demonstrationen er på vej til Haymarket, hvor mange blev dræbt og såret. (ABA) Tegning af Slaget på Fælleden i København Politiet havde forbudt et folkemøde, men arbejderne mødte frem og blev trængt tilbage af garderhusarerne. Der var ingen sårede, men mange fik knubs. (ABA) I 1890 forbød politiet at gå i 1. majdemonstration i gaderne med de røde faner foldet ud. Siden er de blevet fast indslag i gadebilledet ved den årlige kamp- og festdag. (Chili Foto) 2\n3 Erik Henningsen berømte maleri: En agitator på Nørre Fælled, Det var året, hvor septemberforliget blev indgået efter en 100 dage lang arbejdskonflikt, og lagde grunden for det nuværende aftalesystem på arbejdsmarkedet. (Metalskolen i Jørlunde) såkaldte anarkister, dømt til døden, hvoraf 4 blev hængt, og én døde før henrettelsen. 8-timers-dagen blev ikke indført, men udviklingen i USA gjorde dybt indtryk i Europa. Den viste, at vejen til en 8-timers arbejdsdag kunne blive en sej kamp, hvor selv fredelige demonstrationer let kunne udvikle sig til vold. 1. maj i Danmark 1. maj var gennem mange år blevet fejret i Danmark. 1. maj Valborgsdag var fra gammel tid en festdag, hvor man fejrede forårets komme. Den var også såkaldt skiftedag for det store antal tjenestefolk, som frem til 1. november skulle have en ny plads hos en arbejdsgiver eller forny kontrakten. 1. maj var derfor en fridag for mange, og tjenestefolk, der ikke skiftede plads, deltog ofte også i festlighederne. I 1890 ville de danske fagforeninger også deltage i festligheden og fremføre kravet om en 8-timers arbejdsdag. Opdelingen af døgnets 24 timer i 8 timers arbejde, 8 timers fritid og 8 timers hvile skulle for alvor lyde fra danske arbejdere som krav til lovgivningsmagten. De københavnske fagforeninger valgte Nørre Fælled (nu Fælledparken) som samlingssted for en demonstration og opfordrede arbejderne til at holde fri for at deltage. Det blev dog en del sværere, end de havde forestillet sig. I april 1890 udstedte politiet en bekendtgørelse for hele landet, hvorved det forbydes at drage gennem gaderne i optog, at føre udfoldede faner, flag osv. gennem gaderne, synge eller i gaderne at udvise anden mod politivedtægtens bestemmelser stridende adfærd. I København gav politiet tilladelse til demonstration på Nørre Fælled, men med begrænsninger. Mødet kunne holdes torsdag 1. maj fra kl. 15 til kl. 18. Der måtte kun tales om 8-timers-dagen og en henvendelse til regeringen, og endelig måtte der ikke være beværtning eller udsalg af varer. Der kom til mødet på Nørre Fælled. De røde faner blev først foldet ud ved udkanten af Fælleden og ved et signal ført frem til talerstolen. Rundt om festpladsen havde politiet dannet en jernring med forstærkning af et bevæbnet gendarmerikorps med skarpladte våben. Københavns vigtigste bygninger inklusive Amalienborg var under skarp bevogtning. Myndighederne frygtede optøjer i stil med begivenhederne i Chicago, og man havde fortsat optøjerne på Fælleden 18 år tidligere i 1872 i erindring godt hjulpet af en ensidig borgerlig presse, der talte imod 1. maj-demonstrationen. Men demonstrationen blev fredelig. Der blev talt og sunget om 8-timers-dagens betydning, og fra kl. 19 fortsatte man i byens forsamlingshuse. Kun en lille skare tilhørende Det revolutionære socialistiske Arbejderparti gik i demonstration fra Kgs. Nytorv. Det gav en bøde på 40 Rigsdaler. I Århus, Aalborg, Odense, Svendborg, Roskilde og Slagelse forløb demonstrationerne fredeligt. I Slagelse trodsede man forbudet mod demonstration i gaderne, og senere kom det til slagsmål med politiet, der havde lejet sig ind på samme hotel, hvor arbejderne holdt aftenmøde. I udlandet var der store maj-møder, men kun i New York lykkedes det bygningsarbejderne at opnå en 8-timers arbejdsdag kort efter. Arbejderne i andre lande måtte vente længe. 3\n4 Nye demonstrationsformer Faner med mottoet 8 timers arbejde, 8 timers fritid og 8 timers hvile blev et uforanderligt indslag i maj-demonstrationerne i 30 år. 1. maj 1900 skete der dog forandringer på andre områder. I storbyerne tillod politiet demonstration i gaderne med røde faner og musikkorps i spidsen af demonstrationen. I en række byer havde det lokale politi svært ved at slippe forbudet helt. I Aalborg forlangte politimesteren et Dannebrog i spidsen af optoget, og det var forbudt at spille Socialistmarchen gennem byen. I Slagelse tillod politiet optog gennem byen, men med sammenrullede faner. I Roskilde fik den socialdemokratiske forening forbud mod at bære deres fane, men de røde fagforeningsfaner fik lov at være med i optoget. Der lyttes til talere foran store scene i Fælledparken 1. maj (Foto: Harry Nielsen) Fra genoptog Socialdemokratiet og den københavnske fagbevægelse demonstration i gaderne 1. maj. Demonstrationen i 1914 passerer den socialdemokratiske presses bygning i Nørre Farimagsgade med partiformanden Thorvald Stauning i midten. (ABA) I 1905 benyttede man for første gang stjernedemonstration. Hver forening og gruppe mødte frem ved hvert sit tilholdssted og drog derefter gennem gaderne til et fælles samlingspunkt, hvorfra den samlede demonstration bevægede sig til festpladsen. Forrest var faner og musikkorps ledsaget af arbejderbevægelsens mest fremtrædende ledere. På festpladsen fik 1. maj karakter af folkefest. Festpladserne blev invaderet af handlende, der solgte brød og kager til sultne demonstranter. Arbejdernes eget bryggeri Stjernen leverede fra 1905 øl og vand. I 1911 talte den første udlænding ved et 1. maj-møde. Det var en norsk fagforeningsmand. Det blev efterfølgende almindeligt at invitere repræsentanter fra andre lande for at vise 1. majs internationale karakter samledes i det lille Danmarks kommunistiske Parti over for Socialdemokratiet, der var Danmarks største arbejderparti. Efter 1. Verdenskrigs afslutning i november 1918 kom der uro overalt i Europa. Danmark, der havde holdt sig uden for krigen, nød godt af eksport af varer til Europas genopbygning, og arbejderorganisationerne stod stærkt over for arbejdsgiverne. I maj 1919 lykkedes det Fantasifulde optog med fagene i centrum blev almindeligt i 1950 erne. Her de københavnske blikkenslageres bil på Dr. Louises bro i (ABA) 8-timers-arbejdsdagen indføres Fra 1914 til 1920 splittedes den europæiske arbejderbevægelse som følge af 1. Verdenskrig og den russiske oktober-revolution i Socialdemokratiet forblev det største og toneangivende parti omgivet af små og mellemstore revolutionære partier oprettet efter inspiration af den russiske revolution. Således også i Danmark, hvor revolutionære kræfter frem til 4\n5 arbejdernes hovedorganisation at aftale en ny overenskomst med en 8-timers arbejdsdag eller en arbejdsuge på 48 timer fra 1. januar Kun landbrugets arbejdere og søfolk var undtaget. Dermed var arbejderorganisationernes vigtigste krav fra 1890 indfriet. Spørgsmålet, om 1. maj-møderne nu skulle fortsætte, blev stillet af flere, men 1. maj var kommet for at blive. For det første ønskede arbejdsgiverne at udvide arbejdstiden igen, da der de efterfølgende år kom økonomisk krise. Fagbevægelsen måtte derfor forsvare og kæmpe for at bevare 8-timers-dagen. På majmøderne krævede man derfor 8-timersdagen vedtaget ved lov. Lovgivning kom dog aldrig på tale. Arbejdstiden vedblev med at være en aftale mellem arbejdsmarkedets parter. For det andet var der ingen tegn på, at andre lande ville ophæve 1. maj-dagen som demonstrationsdag Og for det tredje blev 1. maj en vigtig demonstrationsdag for den nye Sovjetmagt og dermed også for de europæiske kommunistpartier. 1. maj trådte i stedet ind i en ny fase. 1. maj i splittelsens tegn I første del af 1920 erne var majmøderne kun en skygge af sig selv. Fagbevægelsen og socialdemokraterne ophørte med at gå i procession i gaderne og nøjedes med at samles på festpladserne. I 1925 blev det anderledes. Der var nu en socialdemokratisk regering med Thorvald Stauning som statsminister, og der var faglig konflikt på arbejdsmarkedet. I Fælledparken i København var der samlet over mennesker. En kommunistisk taler blev afvist fra tribunens talerstol, hvilket gav en del uro. I Århus blev kommunisterne drevet væk fra festpladsen, hvorefter politiet sørgede for, at de socialdemokratiske talere kunne tale uforstyrret. En 48-timers arbejdsuge blev aftalt mellem arbejdsmarkedets parter fra 1. januar Dermed var 30 års kamp slut. Den økonomiske krise i 1920 erne fik dog arbejdsgiverne til at kræve arbejdstiden forlænget, men uden held. (ABA) Thorvald Stauning: Det kan være på tide, at alle de mange fascistiske reaktionære eller revolutionære fraktionsdannelser med diktaturet som mål får den styrke at se, som står bag Arbejdernes Fællesorganisations (den socialdemokratiske) kamp for demokratiet. I arbejderbevægelsen var der fortsat mange mål at arbejde for, men den truende udvikling i Øst (kommunismen) og Syd (nazismen i Tyskland) måtte bekæmpes. Et demokratisk samfund var en forudsætning for, at reformer til gavn for arbejderne kunne gennemføres. Derfor måtte både det kommunistiske diktatur og det nazistiske terrorregime bekæmpes. Mens tonen på maj-møderne blev skærpet, skete der mindre forandringer af majdagens forløb. Færre demonstrationer i gaderne førte til, at man tidligt om morgenen samledes til indendørsmøde for senere at tage sammen til festpladsen. I 1931 indførte unge socialdemokrater i Brønshøj en nyskabelse. De mødte tidligt om morgenen for at hejse det røde flag. Det blev hurtigt en tradition, der bredte sig til andre foreninger. 1. maj blev også regelmæssigt transmitteret i radioen. Det skete første gang i I 1938 afholdt de danske nazister første gang 1. maj-møde. Det var en skare på 10 personer, der snart blev drevet væk fra pladsen med æg og tomater. Danske nazister kunne dermed ikke gøre deres tyske forbillede efter, der fra 1933 havde stjålet arbejdernes 1. maj. Men det var et lille forvarsel om, hvad der ville ske, da Danmark 9. april 1940 blev besat af det nazistiske Tyskland. Den sidste 1. maj inden 2. Verdenskrig i Tyskland i 1933 kom til at stå i nazismens tegn. Den tyske fagbevægelse opfordrede sine medlemmer til at gå til 1. maj med nazisterne i deres forsøg på at stå på god fod med nazi-styret. Men allerede fra 2. maj blev fagbevægelsens ledere arresteret af nazisterne. (ABA) 1. maj blev herefter et udstillingsvindue for konflikten mellem socialdemokrater og kommunister. Den uforsonlige holdning mellem de to partier voksede i 1930 erne med den nazistiske magtovertagelse i Tyskland i 1933 og den voksende Sovjetmagt. 1. maj 1933 udtalte den socialdemokratiske statsminister 5\n6 Indendørs 1. maj-møde i København 1941 uden røde faner, kun et 1. maj mærke i reversen. (ABA) Under besættelsen Som følge af besættelsen blev alle 1. maj-møder aflyst. Kun radioen markerede dagen. Fra 1941 til 1943 blev majmøderne genoptaget, men kun som indendørs arrangementer. Da modstanden mod tyskerne begyndte at vokse, og tyskerne strammede grebet om danskernes hverdag, blev der ikke afholdt maj-møder i 1944 og Enkelte foreninger holdt møder kamufleret som forårsfester. Traditionen blev derved holdt ved lige og ventede kun på at slippe ud i friheden. Frihed og fred Efter besættelsens og 2. Verdenskrigs ophør fortsatte 1. maj i det gamle spor med udendørsmøder og procession i gaderne. Nazismen i syd var besejret, men Sovjetunionen stod som en af krigens sejrherrer og gjorde snart de østeuropæiske naboer til satellitstater, der reelt blev ledet fra Sovjet. Socialdemokrater og kommunister afholdt fælles 1. maj i 1946, men herefter var det slut. Den kolde krig mellem Øst og Vest tog sin begyndelse, og våbenkapløbet mellem USA og Vesteuropa på den ene side og Sovjetunionen på den anden gik i gang. Det kom til at præge de socialdemokratiske maj-paroler gennem de næste mange år. Fred og frihed blev afløst af Frihed og fred eller For frihed mod diktatur. De var måske ikke fantasifulde men dog et udtryk for modstand mod det våbenkapløb, som mange frygtede ville resultere i en ny krig. Truslen og frygten for krig kunne dog ikke ændre på danske arbejderes ønske om genopbygning og fremskridt. Derfor ændrede 1. maj karakter. Vægten blev nu lagt på optog gennem byen med stadig festligere træk, på kanten af karneval. Biler med lad blev en del af optoget. De forskellige brancher udsmykkede bilerne med kunstfærdigt opbyggede symboler, der tydeligt signalerede fagtilknytningen. Skibsværftsarbejderne byggede et skib, smedene en ambolt, blikkenslagerne en bidesaks og elektrikerne en lysvogn. Det holdt til begyndelsen af 1960 erne, hvor disse optog med inspiration fra Fagenes Fest ebbede ud. I 1957 havde socialdemokraternes parole været For folkets frihed og velfærd. Det var første gang, velfærd blev anvendt, men det fik snart skylden for den dalende interesse for 1. maj. Danmark var ved at forandre sig. I begyndelsen af 1960 erne blev der fuld beskæftigelse. Arbejderne fik mere i lønningsposen, og der blev råd til at flytte ud fra de traditionelle arbejderkvarterer, holde ferie og måske købe en bil. De socialdemokratiske paroler kunne heller ikke begejstre. I 1963 hed den Fælles virke fælles gavn og året efter Øget enighed øget styrke. Men lige da 1. maj var ved at gå i sig selv, fik dagen fornyet styrke. Vietnam og venstrefløj i 1970 erne Ungdomsoprøret i 1968, nye partier på venstrefløjen samt USA s krig i Vietnam satte nyt liv i 1. maj-dagen. Rockmusik og folkemusik med protestsange blev et almindeligt indslag på festpladsen, der forsøgte at markere sig sammen med venskabsforeninger, solidaritetsforeninger samt nye etniske minoriteter. Budskaber om solidaritet med ofre for krig og undertrykkelse fik fornyet aktualitet. Parolerne til 1. maj blev et emne, der blev diskuteret i månederne op til 1. maj, og kunne partierne ikke enes, afholdt de hver for sig deres eget 1. maj-møde. Partier og fraktioner på venstrefløjen gik sammen det ene år for at skilles igen året efter. Den røde hær triumferer på Den røde Plads i Moskva 1. maj Hitler havde begået selvmord i Berlin 30. april, og 2. maj erobrede den røde hær Berlin. 2. Verdenskrig i Europa var slut. (ABA) Mange fagforeninger markerer 1. maj ved at holde morgenmøder for medlemmerne. (Chili Foto) 6\n7 Amerikanernes krig i Vietnam vækker modstand og begynder at præge 1. maj. Her den kommunistiske demonstration i (ABA) De nye politiske vinde pressede socialdemokraterne i defensiven. Socialdemokratiet blev af mange betragtet som en del af det meget etablerede og gammeldags samfund, som de unge udfordrede. Fra 1975 gjorde socialdemokraterne en kraftanstrengelse for sammen med fagbevægelsen at genvinde terræn. Efter års fravær stillede man igen i Fælledparken og kunne præstere over 100 maj-møder over hele landet. Kommunisterne blev den største majarrangør i Fælledparken i København indtil slutningen af 1970 erne. Fælledparken blev rammen om en gigantisk festdag, hvor man kunne pendle mellem tre arrangører alt efter partiforhold, musiksmag og krav om at blive underholdt. Fælles 1. maj I 1980 var der fælles faglig demonstration i København. Det blev en succes, selv om der fortsat blev afholdt separate 1. maj-møder. I 1987 besluttede de københavnske fagforeninger og socialdemokraterne at afholde 1. maj med den fælles faglige demonstration. For første gang i årtier var der nu kun én 1. maj-arrangør i København, og partiernes repræsentanter kunne tale fra samme talerstol. Tilslutningen var overvældende de efterfølgende år, men medførte endnu en gang, at 1. maj ændrede karakter. Morgenmøderne fik stigende betydning, fordi medlemmerne af organisationer og partier ønskede at være sammen, inden man deltog i den store fælles demonstration. På festpladsen skød det ene stortelt op efter det andet, således at man både kunne opleve det store fællesskab og det mindre sammen med kolleger og partikammerater. Telte var også velegnede i tilfælde af dårligt vejr, men stadig flere telte med alskens tilbud og underholdning gjorde festpladsen til et gigantisk marked, hvor den traditionelle hovedscene havde svært ved at virke samlende. Denne tendens fortsatte op gennem 1990 erne hvor tilslutningen igen dalede, navnlig i København. En række uheldige episoder i 1992 og 1993, hvor EU-venlige talere blev mødt af tomatkastere foran tribunen, fik mange til at blive hjemme eller holde 1. maj i teltene. Nogle mente, at netop arrangementerne i teltene gav plads til ballademagere foran tribunen. Men der blev ikke lavet noget om, og problemet gik i sig selv. 1. maj i dag 1. maj er aldrig blevet en officiel fridag. Mange har fri i kraft af deres overenskomst med arbejdsgiveren. Andre har halv fridag. I skolerne er det op til kommunalbestyrelsen, om eleverne kan holde fri. 1. maj har mistet sin karakter af kampdag, men dagen er fortsat arbejderbevægelsens vigtigste festdag, og de sidste ti års paroler viser, at det fortsat er dagen, hvor man udtrykker sin solidaritet med undertrykte og vender sig mod krig. Der afholdes fortsat over 200 møder overalt i landet, og på verdensplan holdes 1. maj i hævd. Men det gøres på forskellig måde internationalt og nationalt. Mange steder føres traditionen videre uden større forandringer. Man mødes om morgenen til kaffebord med taler og musik og går derefter til festpladsen. Nogle går hjem fra morgenmødet, andre deltager kun på festpladsen, og atter andre deltager slet ikke. I storbyerne er 1. maj blevet en markedsplads med mange tilbud. Nogle kommer alene for at nyde foråret, andre for at deltage mere aktivt. Men under alle omstændigheder er det godt at møde op. Verden forandres hele tiden, og der vil altid være brug for politisk og faglig aktion for at ændre den til en bedre og mere retfærdig verden. Faner med forårsgrønt i spydet. 1. maj er både en demonstrationsdag og en festdag. Man markerer sig politisk og fagligt og har det sjovt med vennerne. (Foto: Harry Nielsen, 2002) 7\n8 Fagbevægelsens Tværfaglige Jobpatrulje tjekker unges fritidsjob i sommerlandet Er du ung og fagligt aktiv, og vil du være aktivist i en af patruljerne så kontakt Fagbevægelsens Hotline på MAJ DERFOR Udgivet af LO Danmark Tekst: Henning Grelle, Arbejderbevægelsens Bibliotek og Arkiv Fotos/illustrationer: Arbejderbevægelsens Bibliotek og Arkiv Layout: Lars Kullberg, Kullberg Kommunikation Tryk: Scanprint A/S Det første 1. maj-mærke blev fremstillet i Herefter blev der hvert år fremstillet et maj-mærke med forskellige motiver og budskaber. Frem til 1920 var budskabet de tre 8-taller. Senere var maj-mærket et motiv med årstal. Fra 1950 erne blev maj-mærket fremstillet i plastic. (ABA) Landsorganisationen i Danmark Islands Brygge 32D København S Tlf Fax


Fra julestork til julestjerne - Kristeligt Dagblad\nFra julestork til julestjerne\nOprindeligt hang der både storke og nisser i juletræets top. Men det kristne symbol julestjernen har i dag taget over langt de fleste steder. Som her på Rådhuspladsen i Århus, hvor børn ser juletræets lys blive tændt første søndag i advent. -- Foto: Scanpix.\nKirkens Jul: Førhen hang både storke og nisser i toppen af juletræet, men for at få det til at symbolisere noget kristent sætter vi nu en stjerne øverst på træet, fortæller religionssociolog\n"Se blot storken deroppe," står der i de tidlige opgaver af "Peters Jul". På toppen af juletræet sidder en stork i de illustrationer, som hører til de to første udgaver af julefortællingen. Men i den tredje udgave har noget ændret sig. I stedet for en stork er juletræet nu pludselig udstyret med en stjerne.\nStjernen har nemlig ikke altid siddet i trætoppen, siger Morten Warmind, der er religionssociolog ved Københavns Universitet.\nWarmind forklarer, at traditionen med at have et juletræ ikke stammer fra kirken, men at kirken senere har taget traditionen til sig og har haft brug for at sætte kristne symboler på det:\n– Stjernen er sat på træet for at kristne det, og ved at sætte en stjerne i toppen får vi pludselig et stærkt symbol, der minder os om Jesu fødsel knyttet til træet.\nStjernen symboliserer betlehemsstjernen fra historien om Jesu fødsel, siger Warmind. Fortællingen fra Matthæusevangeliet beskriver, hvordan de vise mænd finder Jesus i stalden ved at følge ledestjernen.\nMen oprindeligt har Betlehemsstjernen og juletræet intet med hinanden at gøre, supplerer Harriet Hansen, museumsinspektør på Middelfart Museum, der i øjeblikket har en udstilling om, hvor julens traditioner stammer fra.\nSelve julen var i sin oprindelse en hedensk lysfest, som de kristne først langt senere har taget til sig for at fejre Jesu fødsel.\n– Efterhånden er de kristne symboler kommet ind i fejringen af julen, siger Harriet Hansen og mener, at forklaringen på, hvordan stjernen er endt på træets top, skal findes i de julesalmer og sange, vi synger.\nFor først da salmedigtere begyndte at beskrive stjernen i træets top, blev skikken for alvor udbredt.\n– Når vi synger om træet, er vi i virkeligheden med til at fasttømre forbindelsen mellem stjernen og træet, siger hun.\nHun nævner, at vi i "Juletræet med sin pynt" synger: "og fra selve himlen gled vist den store stjerne ned."\nReligionssociolog Morten Warmind peger på samme forklaring. Det første juletræ kom til Danmark i 1808, og to år senere skrev Grundtvig salmen "Dejlig er den himmel blå". Her kobler han stjernen direkte sammen med evangeliet:\n– Grundtvig skriver: "Vi har og en ledestjerne, og når vi den følger gerne, kommer vi til Jesu Krist." Stjernen bliver evangeliet, der fører os til Jesus. Dermed gør han stjernen til noget utrolig vigtigt, siger Warmind.\nPå Dansk Folkemindesamling bakker folklorist Anders Christensen op:\n– Juletræet har intet med kristendom at gøre, men stjernen er er en klar reference til den kristne tro, og stjernen er efterhånden blevet fasttømret i folks bevidsthed, så langt de fleste i dag har en stjerne i toppen af træet.\nJulestjernen symboliserer Betlehemsstjernen. I Matthæusevangeliet i Bibelen kan man læse, hvordan stjernen førte de tre vise mænd til stalden, hvor Jesus blev født. Tidligere hang både nisser og storke på træet, men efterhånden hænger langt de fleste i Danmark stjerne på trætoppen til jul.\nOp til jul fortæller Kristeligt Dagblad om skikke og aktiviteter i kirken. Læs mere om julens traditioner på www.kristendom.dk.


Tut, Trine og Skidtmads af Inger Bentzon Læs online på Bookmate\nTut hedder egentlig slet ikke Tut. Men Anna Veronica er bare sådan et højtideligt og langt navn for en seksårig pige, at det er nemmere bare at kalde hende Tut. Tut har aldrig været ude at rejse, før mor og far en dag beslutter sig for, at det er på tide, at hun får set, hvordan det er at bo på landet. Hun bliver sendt ud til tante Mia på landet. Her møder hun Trine og Skidtmads, som hun får det rigtig sjovt med!


Priser for drikkevand og afledning af spildevand. Forsyningssekretariatet - PDF\nDownload "Priser for drikkevand og afledning af spildevand. Forsyningssekretariatet"\n1 Priser for drikkevand og afledning af spildevand i 2014 Forsyningssekretariatet Juli 2015\n2 Priser for drikkevand og afledning af spildevand i 2014 Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen Carl Jacobsens Vej Valby Tlf.: Rapporten er udarbejdet af Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen. Juli 2015\n3 Indhold Indledning... 4 Resumé... 4 Indhold... 4 Kapitel 1 Husholdningernes udgifter Udvikling i husholdningernes udgifter på landsplan... 5 Kapitel 2 Geografiske forskelle i husholdningernes udgifter Indledning Forskelle på regionsplan Forskelle på kommuneplan... 8 Kapitel 3 Metode og data Metode og forudsætninger Takster... 10\n4 SIDE 4 KAPITEL 1 INDLEDNING Indledning Resumé Hvert år indsamler Forsyningssekretariatet data om priser for drikkevand og afledning af spildevand i Danmark som følge af prisloftsbekendtgørelsens 28. Denne rapport giver en oversigt over prisudviklingen siden 2011 og prisforskellene fordelt på både regioner og kommuner. Der tages udgangspunkt i udgifterne for en gennemsnitlig dansk husholdning i faste priser (2011-niveau). Rapporten viser, at: De årlige udgifter til drikkevand og afledning af spildevand inklusive afgifter og moms er steget med henholdsvis 2 pct. og 9 pct. i perioden 2011 til Mens de årlige udgifter til drikkevand inklusiv moms og eksklusiv afgifter er faldet med ca. 1 pct. i perioden 2011 til Der er en betydelig geografisk variation i priserne i Danmark. Region Hovedstaden var i 2014 den billigste region med årlige udgifter per husholdning til drikkevand og afledning af spildevand på kr., mens Region Sjælland var den dyreste med årlige udgifter på kr. Frederiksberg Kommune var i 2014 den billigste kommune med årlige udgifter til drikkevand og aflednings af spildevand på kr., mens Ærø Kommune var den dyreste med årlige udgifter på kr. Indhold Forsyningssekretariatet regulerer drikke- og spildevandsforsyningerne, der er omfattet af vandsektorloven. 2 Drikke- og spildevandsselskaberne beslutter, hvordan taksterne konkret fastlægges det vil sige, hvor høje henholdsvis de faste og kubikmeterafhængige bidrag skal være. Selskaberne skal hvert år offentliggøre et takstblad med de takster, som forsyningen forventer at opkræve af sine forbrugere. Formålet med rapporten er at give et overblik over en gennemsnitlig husholdnings årlige udgifter til drikkevand og afledning af spildevand. 3 Rapporten er ikke en dybdegående analyse af, hvorfor priserne er faldet eller steget. Udgifterne er beregnet ud fra selskabernes indberettede og kommunalt godkendte takster (inklusive afgifter og moms) og med et årligt forbrug på ca. 84 m 3 vand per husholdning. 4 Dette svarer til, at en person gennemsnitlig bruger ca. 107 liter vand om dagen. Udgifterne indeholder både det faste bidrag og det variable forbrugsafhængige bidrag. Kapitel 1 giver et overblik over en husholdningernes årlige udgifter til drikkevand og afledning af spildevand på landsplan i perioden 2011 til 2014, mens kapitel 2 viser, hvordan udgifterne til drikkevand og afledning af spildevand varierer på tværs af regioner og kommuner. I kapitel 3 beskrives metoden og forudsætningerne, der er anvendt i rapporten. 1 Det har ikke været mulig at lave en lignende opgørelse for spildevand, da afgiften hertil varierer per år og selskab. 2 Drikke- og spildevandsforsyninger, som enten hidtil har været kommunale, eller som leverer, behandler eller transporterer mindst m 3 til mindst ti ejendomme årligt, er omfattet af reguleringen. 3 I denne oversigt svarer en almindelig husholdning til 2,15 personer. 4 Vand i tal 2014 DANVA benchmarking 2014 procesbenchmarking og statistik.\n5 SIDE 5 PRISER FOR DRIKKEVAND OG AFLEDNING AF SPILDEVAND I 2014 Kapitel 1 Husholdningernes udgifter 1.1 Udvikling i husholdningernes udgifter på landsplan I dette kapitel beskrives udviklingen i en husholdnings samlede udgifter til drikkevand og afledning af spildevand i perioden 2011 til Figur 1.1 En dansk husholdnings gennemsnitlige udgifter til drikkevand og afledning af spildevand i perioden 2011 til 2014 DKK År Drikkevand Spildevand Anm.: Taksterne er i perioden vægtet med drikke- og spildevandsforsyningernes debiterede vandmængder fra Der er benyttet et fast årligt vandforbrug per hushold på ca. 84 m 3.. Taksterne er i faste priser i 2011-niveau og er inklusiv afgifter og moms. 5 Det fremgår af figur 1.1, at en husholdning har oplevet en svag stigning i den samlede regning for drikkevand og afledning af spildevand i perioden Figuren viser desuden, at betaling for drikkevand og afledning af spildevand udgør henholdsvis 40 pct. og 60 pct. af den samlede regning. Stigningen i den samlede regning skyldes hovedsageligt betalingen for afledning af spildevand, der er steget med 8,9 pct., mens betalingen for drikkevand er steget med 2,4 pct. Prisstigningen for både drikkevand og afledning af spildevand er hovedsageligt forekommet i starten af perioden , hvor effektiviseringskravene i prisloftreguleringen ikke havde fuld virkning, idet der først blev fastsat individuelle effektiviseringskrav fra Forbrugerprisindekset kan findes på\n6 SIDE 6 KAPITEL 1 HUSHOLDNINGERNES UDGIFTER Det bemærkes, at taksterne i figur 1.1 er inklusive afgifter og moms. I løbet af perioden 2011 til 2014 har der været en stigning i afgiften af ledningsført vand, som er en afgift, forsyningerne ikke kan påvirke. 6 Hvis afgiften af ledningsført vand trækkes fra drikkevandsforsyningernes takster, tegner, er betalingen for drikkevand ikke er steget med ca. 2 pct., men derimod faldet med ca. 1. pct. fra 2011 til Afgift af ledningsført vand betales af drikkevandsforsyninger. Den består af en vandafgift og et bidrag til drikkevandsbeskyttelse pr. m 3 vand.\n7 SIDE 7 PRISER FOR DRIKKEVAND OG AFLEDNING AF SPILDEVAND I 2014 Kapitel 2 Geografiske forskelle i husholdningernes udgifter 2.1 Indledning I kapitel 2 fremgår det, at der er store forskelle på en husholdnings udgifter til drikkevand og afledning af spildevand på tværs af regionerne og kommunerne. Dermed varierer husholdningernes udgifter til drikkevand og afledning af spildevand med den geografiske placering. Der kan være flere årsager til, at forsyningernes takster og dermed husholdningers udgifter varierer. For drikkevandsselskaberne kan geologiske forhold eksempelvis medføre, at det er dyrere for nogle forsyninger at udvinde grundvand. Med hensyn til spildevandsforsyningerne har nogle forsyninger eksempelvis større omkostninger som følge af klimatilpasningsprojekter. Desuden kan der være forskel på antallet af kunder til at finansiere forsyningernes investeringer. Fx kan forbrugerne i et tyndt befolket forsyningsområde opleve højere priser, idet der er færre kunder til at afdrage på investeringerne. Derfor er det ikke en entydig indikation på ineffektivitet, hvis en forsyning fastsætter højere takster end andre forsyninger. 2.2 Forskelle på regionsplan Figur 2.1 Gennemsnitlige udgifter for en husholdning til drikkevand og afledning af spildevand fordelt på regionerne i Danmark i 2014 DKK Region Nordjylland Region Midtjylland Region Syddanmark Region Sjælland Region Hovedstaden Hele Danmark Region Spildevand Drikkevand Anm.: Taksterne er vægtet med drikke- og spildevandsforsyningernes debiterede vandmængde fra Der er benyttet et fast årligt vandforbrug på ca. 84 m3. Taksterne er i faste priser i 2011-niveau og er inklusiv afgifter og moms.\n8 SIDE 8 KAPITEL 2 GEOGRAFISKE FORSKELLE I HUSHOLDNINGERNES UDGIFTER Figur 2.1 ovenfor viser variationen i de gennemsnitlige udgifter for husholdningerne i Danmarks 5 regioner. Det fremgår af figuren, at de højeste gennemsnitlige udgifter til drikkevand og afledning af spildevand findes i Region Sjælland, mens de laveste udgifter er i Region Hovedstaden. Som det fremgår af figur 2.2 nedenfor, er Slagelse, Næstved og Guldborgssund Kommune blandt de dyreste kommuner. De leverer samtidigt til store dele af befolkningen i Region Sjælland, og derfor trækker disse kommuner de gennemsnitlige udgifter for regionen op. Solrød, Holbæk og Ringsted Kommune er blandt de billigste kommuner og trækker dermed regionsgennemsnittet ned. Jf. figur 2.2 skyldes de lave udgifter i Region Hovedstaden især de lave udgifter i Københavns og Frederiksberg Kommuner. De to kommuner har store vandmængder, og dermed trækker de gennemsnitsudgifterne i regionen ned. Halsnæs Kommune er en af de kommuner, hvor udgifterne er blandt de højeste, men den trækker kun regionsgennemsnittet svagt op, da det er en lille kommune. 2.3 Forskelle på kommuneplan I dette afsnit præsenteres de gennemsnitlig årlige udgifter til drikkevand og afledning af spildevand fordelt på i alt 97 kommuner (Samsø Kommune indgår ikke i opgørelse, da kommunen ikke har et drikkevandsselskab, som er omfattet af prisloftsreguleringen). Det fremgår af figur 2.2, at der er store kommunale forskelle på de samlede gennemsnitlige udgifter til drikkevand og afledning af spildevand. De højeste gennemsnitlige udgifter findes i Ærø Kommune, mens de laveste findes i Frederiksberg Kommune. Det fremgår endvidere af figur 2.2, at udgifterne til drikkevand er lavest i Allerød Kommune, mens de er højest i Lolland Kommune. Udgifterne til afledning af spildevand var lavest i Frederiksberg Kommune, mens de er højest i Ærø Kommune. Det bemærkes, at forskellen i taksterne ikke nødvendigvis er et udtryk for, at forsyningerne på eksempelvis Ærø er mindre effektive end forsyningerne i Frederiksberg Kommune. Det vurderes dog, at takstniveauet til en vis grad afspejler selskabernes effektivitet.\n9 SIDE 9 PRISER FOR DRIKKEVAND OG AFLEDNING AF SPILDEVAND I 2014 Figur 2.2 En husholdnings gennemsnitlige udgifter for til drikkevand og afledning af spildevand fordelt på kommunerne i Danmark i 2014 Anm.: Taksterne er vægtet med drikke- og spildevandsforsyningernes debiterede vandmængder fra Der er benyttet et fast årligt vandforbrug på ca. 84 m 3. Taksterne er inklusive afgifter og moms.\n10 SIDE 10 KAPITEL 3 METODE OG DATA Kapitel 3 Metode og data 3.1 Metode og forudsætninger Til analysen er der benyttet data fra i alt 308 ud af 332 forsyninger, som var omfattet af prisloftreguleringen i Heraf er 212 drikkevandsforsyninger, mens de resterende 96 er spildevandsforsyninger. De resterende 24 forsyninger er ikke er medtaget i analysen, da de enten har et unormalt lavt antal kunder eller ikke har været en del af prisloftreguleringen i I oversigterne for regionerne og kommunerne tilhører forsyningerne som udgangspunkt den kommune, som skal godkende forsyningernes takstblad eller regulativ. Da nogle forsyninger dækker flere kommuner, indgår priserne for disse forsyninger i flere kommuner. Fx forsyner TREFOR Vand A/S Fredericia, Middelfart og Kolding Kommune. For at beregne gennemsnitlige takster, er taksterne i hele rapporten blevet vægtet med drikke- og spildevandsforsyningernes debiterede vandmængder fra Det betyder, at små drikke- og spildevandsforsyningers takster ikke bliver tillagt for stor vægt i de beregnede gennemsnit. Det bemærkes, at drikke- og spildevandsforsyningers debiterede vandmængder også indeholder virksomheders forbrug, hvorfor vægtingen af taksten ikke fuldstændig svarer til en normal husholdnings faktiske forbrug. 3.2 Takster Oversigten over forsyningernes takster kan findes i et Excel-ark på Konkurrence- og Forbrugerstyrelsens hjemmeside på nedenstående link: I Excel-arket angiver første kolonne forsyningens navn, mens anden og tredje kolonner angiver henholdsvis forsyningens region og kommune. Fjerde kolonne angiver forsyningens faste årlige bidrag inklusive afgifter og moms i kr., og i femte kolonne fremgår forsyningens kubikmeterafhængige bidrag inklusive afgifter og moms i kr. I sidste kolonne fremgår det samlede årlige bidrag, som en husholdning med et årligt forbrug 83,87 m 3 betaler til den respektive forsyning. Det betyder, at det samlede bidrag i sjette kolonne er udregnet som følger: Samlet bidrag = Fast årligt bidrag + 83,87 m 3 * variabelt kubikmeterbidrag\nPris- og produktivitetsudvikling Til brug i de økonomiske rammer for 2018 og 2019 September 2017 Version 3 Pris- og produktivitetsudvikling Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen Forsyningssekretariatet Carl\nFrederiksberg Vand A/S Att.: Frank Steen Pedersen Stæhr Johansens Vej 38 2000 Frederiksberg 15. februar 2013 Sag 12/10847 KONKURRENCE- OG FORBRU- GERSTYRELSEN Carl Jacobsens Vej 35 2500 Valby Indledning\nPris- og produktivitetsudvikling. Til brug i de økonomiske rammer for 2018\nPris- og produktivitetsudvikling Til brug i de økonomiske rammer for 2018 Juni 2017 Pris- og produktivitetsudvikling Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen Forsyningssekretariatet Carl Jacobsens Vej 35 2500\nPrisloft for drikke- og spildevandsselskaber 2014\nPrisloft for drikke- og spildevandsselskaber 2014 Prisloft for drikke- og spildevandsselskaber 2014 Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen Forsyningssekretariatet Carl Jacobsens Vej 35 2500 Valby Tlf. +45\nVand- og spildevandsomkostninger for en virksomhed med 20 medarbejdere\nVand- og spildevandsomkostninger for en virksomhed med 20 medarbejdere DI har foretaget en undersøgelse af, hvad en kontorvirksomhed med 20 ansatte i 2008 har af omkostninger til vand og spildevand i de


Iran: Revolutionsgarden anklager Saudi-Arabien for terrorangreb i Teheran - Schiller Instituttet\nSchiller Instituttet > Alle Nyheder > Stop 3. Verdenskrig > International terrorisme > Iran: Revolutionsgarden anklager Saudi-Arabien for terrorangreb i Teheran\nSkrevet den 8. juni 2017 i Alle Nyheder, International terrorisme, Internationalt, Sydvestasien\n7. juni, 2017 – Irans Revolutionsgarde-Korps (IRGK) har anklaget Saudi-Arabien for at stå bag dagens to terrorangreb i Teheran. Ifølge iranske nyhedsrapporteringer dræbte de to angreb, ét på den iranske parlamentsbygning og det andet på stifteren af den Islamiske Republik, Imam Komeinis mausoleum, 12 mennesker og sårede 42 andre. ISIS tog ansvaret for angrebene og stiller det ildevarslende spørgsmål, »Tror I, vi forsvinder? Vi er kommet for at blive, om Gud vil«, i en video, udlagt på ISIS’ Amaq-nyhedssite.\nErklæringen fra IRGK lød, »Dette terrorangreb fandt sted blot en uge efter mødet mellem den amerikanske præsident [Donald Trump] og de [saudiske] tilbagestående ledere, der støtter terrorister. Det faktum, at Islamisk Stat har taget ansvaret, beviser, at de var involveret i det brutale angreb.«\nIfølge to embedsfolk fra det Iranske Efterretningsministerium blev medlemmer af en tredje terroristcelle arresteret, men »flere« er rejst ind i Iran, hvilket indikerer, at der kan komme flere angreb.\nDen russiske præsident Vladimir Putin udstedte en kondolenceerklæring til iranerne, der også understregede »nødvendigheden af at styrke internationalt samarbejde i kampen mod terrorisme«. Han »bekræftede ligeledes Ruslands beredvillighed til flere fælles indsatser med Iran på dette felt«. USA’s Udenrigsministerium udstedte ligeledes en erklæring, der fordømte angrebet og overbragte kondolencer. »Terrorismens fordærvelse har ingen plads i en fredelig, civiliseret verden«, lyder det.\nKun få timer før terrorangrebene erklærede den saudiske udenrigsminister Adel Al-Jubier i Paris, at Iran »må straffes« for sin (angivelige) indblanding i regionen og støtte til terrororganisationer såsom al-Qaeda, rapporterer Al Arabiya.\nFoto: Iranske styrker under et terrorangreb mod parlamentsbygningen, 7. juni, 2017.\nTags:Iran, Islamisk Stat, Saudi Arabien, Strategisk fare for krig, Terrorisme


Første trailer til Christopher Nolans ‘Tenet’ er endelig landet / Nyhed\nFørste trailer til Christopher Nolans ‘Tenet’ er endelig landet\nUPDATE: Siden publicering af nyheden er traileren blevet fjernet fra Youtube.\nDen officielle teasertrailer til Christopher Nolans kommende film ‘Tenet’ er blevet frigivet online – efter at den tidligere kun er blevet vist som forfilm i biografen.\nOvenfor møder vi hovedrolleindehaver John David Washington (‘BlacKkKlansman’), der undersøger skudhuller i en glasvæg. Men hvor der i biograftraileren dukkede tekst op imellem klippene – »Time has come for a new protagonist« og »Time has come for a new kind of mission« – er der her bare sort skærm.\nTitlen på filmen, der på det store lærred bliver vist som ‘TENƎꓕ’, er heller ikke inkluderet.\nEftersom ordet ‘Tenet’ (der kan oversættes til et ‘religionsprincip’) er et palindrom – et ord, der læses på samme måde forfra og bagfra – har flere fans allerede spekuleret i, om Nolan monstro atter vil lege med forskudte tidsplaner og alternative virkeligheder, som han tidligere har gjort det i ‘Memento’, ‘Dunkirk’, ‘Interstellar’ og ‘Inception’ – og meget tyder da også på, at instruktøren har et par syrede tricks i ærmet.\n‘Tenet’ er blevet beskrevet som en spionactionfilm i IMAX-format, men meget mere ved vi ikke om plottet. Det har tidligere været rapporteret, at Robert Pattinson, som også medvirker, blev låst inde i et rum, mens han læste manuskriptet, og at han ikke fik det med hjem.\nI september optog Nolan scener til filmen i selveste Rødbyhavn på Lolland.\nLæs også: Christopher Nolan optager sin nye film i Danmark lige nu


De Gaulle: Generalen der var Frankrig | dkvs\nDe Gaulle: Generalen der var Frankrig\nAt beskrive en af de mest begivenhedsrige perioder (1914-1970) i Frankrigs historie på ca 450 sider er i sig selv en bedrift. At gøre det centreret om personen De Gaulle på en både spændende og informativ måde er tæt på at være enestående. Kort sagt, den 87 årige Knut Ståhlberg har skrevet et værk, som både er en fremragende introduktion til personen De Gaulle og tillige et udmærket bidrag til at forstå både Frankrigs nyere historie og hvorfor Frankrig optræder som det gør i den store verden.\nKnut Ståhlberg. De Gaulle: Generalen der var Frankrig. København: Borgen, 2006. 496 sider. 399,00 kr.\nBogen er endvidere nyttig læsning forud for det franske præsidentvalg, idet jeg vil påstå, at uanset hvem vinderen bliver, så vil fransk udenrigspolitik ikke blive forandret markant. En af årsagerne hertil er skyggen af Generalen der var Frankrig  De Gaulle.\nNår dette er sagt, så bør værket ikke betragtes som værende en historisk videnskabelig afhandling eller anses for at være eneste sande præsentation af personen De Gaulle og hans samtid, mere om dette senere.\nBogen er delt i tre dele: Generalen (side 17 til 224), Fornyelsen (side 225 til 354) og Præsidenten (side 355 til 453). Hertil kommer epilog og efterskrift som er nok så interessante.\nDen første del, som dækker De Gaulles liv fra 1890 til 1945 er yderst interessant, idet her beskrives den proces eller serie af oplevelser, som udvikler De Gaulle til en statsmand og tillige en statsmand med en klar vision af, hvilken rolle Europa og USA skal spille i relation til hinanden. I Danmark har vi vel nok, som følge af landets størrelse og nyere historie, en tilbøjelighed til at undervurderer hvor traumatisk årerne 1939-1945 har været for Frankrig. Her tænkes ikke alene på selve nederlaget men også på de meget vanskelige relationer med Storbritannien og ikke mindst le dialogue de sourds mellem USA og Det Frie Frankrig. Saint-Pierre-et-Miquelon, intrigerne i forbindelse med befrielsen af Nord-Afrika og til sidst, men ikke mindst, planerne for håndtering af selve Frankrig i forlængelse af de allierede troppers befrielse af dette. Her er en parallel læsning af Ambassadør George F. Kennans erindringer af interesse, idet de viser hvor svært USA havde ved at forstå de franske (De Gaulles) synspunkter. Heldigvis lykkedes det De Gaulle at gribe initiativet og dermed skabe grundlaget for en fransk overtagelse af Frankrig. Uanset om man er enig med De Gaulles senere politik som Præsident, eksempelvis i relation til Québec, så bør man gøre sig den ulejlighed nøje at studere den første del af dette værk. De beskreven oplevelser giver et godt grundlag for at kunne postulerer, at der ikke er stor sandsynlighed for en markant ændring i fransk udenrigspolitik i de kommende år.\nBogens anden del, som dækker årerne 1945 til 1961 er ligeledes spændende læsning. Her belyses franske synspunkter på Yalta Konferencen, De Gaulles ørkenvandring og til sidste tilbagekaldelse til magten, først som statsminister og senere som folkevalgt præsident. Fremstillingen har især interesse for de som vil forstå hvorledes Den IV Republik blev skabt og senere hen opløste sig selv som følge af sin egen uduelighed. Krigen i Indokina, som endte i et militært nederlag og krigen i Algeriet, som blev til en militær sejr men alligevel førte til Algeriets selvstændighed komplementerer billedet. Her ses vel illustreret De Gaulles politiske dimension. At vinde krigen og samtidig erkende, at alene en politisk løsning i strid med sejren vil være holdbar er ganske enestående. Prisen i form af interne stridigheder og dyb bitterhed hos dele af den franske befolkning er også vel beskrevet. Den dag i dag har Frankrig ikke fuldt ud gjort op med dæmonerne fra denne krig. En ikke ubetydelig del af Frankrig bebrejder De Gaulle, at krigen i Algeriet varede for længe og at et kompromis med frihedsbevægelsen var mulig på et tidligere tidspunkt. En af årsagerne til De Gaulles senere fald påstås derfor at være følgerne af den algiersk krig.\nDet er i denne periode, under ørkenvandringen, at De Gaulle udvikler sine tanker om fremtidens Frankrig, ikke mindst i relation til EF, NATO og det selvstændige A-våben. Han er således afklaret med sig selv ved tilbagekaldelsen i 1958. Man skal dog være forsigtig med at påstå at han således havde en færdig plan. De Gaulle var en yderst pragmatisk statsmand, som af bitter erfaringer var ganske opmærksom på, at ingen plan holder længere end til først sammenstød med fjenden, som sagt af von Moltke den Ældre.\nSidste del, årerne 1961 til 1970, omhandler den V Republiks første præsident, 1968 bølgen og de sidste år af De Gaulles liv. Nogle vil måske sige, at det er den vigtigste del af bogen. Det er korrekt, at de store beslutninger fortrinsvis træffes i den pågældende periode, såsom opstilling af det selvstændige atom-våben, skabelse af Bonn-Paris aksen, nejet til Storbritanniens indtrædelse i EF, udtræden af NATOs militære struktur, afstandtagen til USA's politik i Vietnam samt særstandpunktet i relation til 1967 Krigen i Mellemøsten og til Québec. Omvendt, tankerne bag disse handlinger var grundfæstet forud for den pågældende periode, hvorfor disse år kan forekomme mindre interessante ud fra en historisk udviklings synspunkt. Slutningen, i form af 1968 bølgen kombineret med efterfølgende folkeafstemning er centrale i al forståelse af personen. Som en rød tråd igennem alle 450 sider er at finde De Gaulles enestående integritet, både som privat person og offentlige figur. Her var ingen plads til middelmådighed i ånd, moral eller handling.\nSom nævnt er værket ikke en videnskabelig historisk afhandling. Fravalg af fodnoter og kildehenvisninger, manglende redegørelse for anvendt metodologi samt en slet skjult beundring for De Gaulle gør dette værk til en fascinerende historie og ikke mere. Det skal tilføjes, at forfatteren på ingen måde hævder det modsatte, hvilket taler til fordel for hans intellektuelle integritet samt ærlighed. Omvendt er værket både læsevenligt og gribende, hvorfor det forbliver en glimrende introduktion til både personen De Gaulle og hans samtid.\nI takt med at præsidentvalget i Frankrig rykker nærmere vil interessen for bogen utvivlsomt vokse. Det hænger sammen med, at hverken Royal eller Sarkozi umiddelbart vil ændre på den såkaldte gaullistiske sikkerhedspolitiske linie. Man kan derfor spørge om den fortsat er relevant? Det skal være mit postulat, at De Gaulle ville være yderst kritisk overfor den af Præsident Chirac førte politik. De Gaulle var ikke repræsentant for den borgerlige fløj, ej heller var han ubetinget antiamerikansk eller prosovjetisk, sidstnævnte benævnte han i øvrigt altid Rusland. Han søgte, til tider i strid med andre landes interesser, at placere Frankrig i overensstemmelse med den opfattelse af Frankrig, som var hans. Indenrigspolitisk var han i mange henseende tæt på de ideer, som bl.a. Francois Mitterand blev senere kendt for at implementere.\nKonklusion? Værket er et betydeligt bidrag til den som vil kende Frankrig bedre. Den er afgjort en weekend værd og er et godt grundlag for en diskussion om fremtidens Europa, forholdet til USA og, mere bredt, hvorledes statsmagten skal bruges i rammen af et højere ideal.


Behandling af dysartri - Audiologopædisk forening\nUdgivet i 1998, og skrevet af Eskild Petersen.\nHer får du både bogen, samt hele materialesamlingen.\nBemærk, at nogle af de praktiske forståelighedsøvelser i Materialesamlingen s. 60-75 måske ikke er helt up to date: De gør brug af konkreter, der sædvanligvis lå på logopædens kontor: f.eks. en floppy disk, et kassettebånd og en tændstikæske!\nBehandling af dysartri antal\nKategorier: Fra ALF, Litteraturoversigt\nÅse Ørsted: Afgørende øjeblikke 50,00 DKK\nVelfærdsteknologi, kommunikation og Progredierende Dysartri 50,00 DKK


EfB - Vejle bliver ikke TV-transmitteret - efb.dk\nEfB – Vejle bliver ikke TV-transmitteret\nPost published:12. marts 2019\nEfB’s vigtige kamp mod Vejle Boldklub på søndag klokken 17.00, hvor en plads i mesterskabsslutspillet er på højkant for John Lammers’ mandskab, sendes ikke i TV.\nNår fløjten lyder søndag klokken 17.00 på Blue Water Arena i sæsonens hidtil vigtigste kamp, er det ikke muligt at overvære kampen hjemme i stuerne på de vante fodboldkanaler. Kampen TV-transmitteres nemlig ikke, men kan dog streames via Viaplay Sport.\nVi håber selvfølgelig, at I møder op på Blue Water Arena og hjælper til at skabe en fantastisk atmosfære, så vi sammen kan sikre en plads blandt de seks bedste. Køb billetten her.


Jeg har netop oprettet mig på TDC Play. Da jeg prøvede at streame en sang, afspillede den kun en lille del af den (altså det samme Itune store gør, når man lige skal høre om det er den rigtige sang inden man køber den). det foruden står der oppe i hjørnet at "Du har ikke TDC Play adgang. Få adgang til TDV Play på din PC. Opret TDC FAST TRACK. Det skal siges at jeg er logget på med min HTC. Nogen der har en ide om havd der sker ?\nNår du er på din HTC, så skal du ind og hente vores app, TDC Play, og få adgang igennem den først. Hvis du logger ind med din bruger på din mobil og får Play aktiveret der, så vil det efterfølgende virke på hjemmesiden. Du skal du være opmærksom på at du kun kan benytte hjemmesiden fra en computer - play fra smartphones skal tilgås igennem app'en.\nHvis du har bredbånd hos TDC kan du logge ind via din computer og vælge "Klik her for at få adgang.." og så bliver du bedt om at indtaste dit telefon og kontonummer. Herefter får du så adgang igennem dit bredbånd (og denne bruger kan også bruges til at logge ind i app'en på din mobil).\nMen som tommelfingerregel skal du altid lige skabe adgang fra den enhed du har abonnement på; Smartphones skal bruge app'en, ikke-smartphones skal bruge TDC Fly portalen og bredbåndskunder skal bruge deres computer.\nLad os gerne høre om du kan få det til at fungere! Like\nOkay appen er installeret og jeg er logget ind.\nNår jeg prøver at høre musik mv.. får en jeg meddelelse om, at "vi kan ikke finde dit abonnement"\nNogen ide om hvad der er galt/kan gøres ved det ?\nDet var nyt. Jeg har ikke lige hørt den før. Jeg er nød til at bede dig om at kontakte vores Hotline, så de kan se, om der er noget galt med dit abonnement.\nHvis du samtidig vil have ulejlighed med at melde fejlen ind, sammen med beskrivelse her:\n/t5/TDC-Play/Det-nye-TDC-Play/td-p/107402 Hvor der også er nogle gode fif til hjælp. På den måde får vi samlet de fejl som dukker op i beta testen vi er igang med.


Forkælet ungdom – eller hvad? - Minbaad.dk\nDet var i den grad seje sejlere, der trænede forleden ud for Skovshoved. Foto: Christian Rasmussen/Olympisk Sejlsport Øst\nClaus Rønnow var i Skovshoved forleden og opleve unge sejle i hård vind og kulde. Læs hvad vores klummeskibent mener om det.\nAf Claus Rønnow | 16-03-2013 12:09\nEn gang imellem kan man høre ældre sejlere brumme lidt over den ”forkælede” ungdom i sejlklubbernes juniorafdelinger. Ikke sjældent hører man kommentarer, som på en gang kan virke kritiske – og måske også med en snert af misundelse.\n”Det var nu anderledes i vor tid, vi måtte klare alting selv”. ”I dag får de alting forærende”. Der kan ikke være en optimist-jolle på vandet, uden den er omgivet af 3 følgebåde”.\n”Vi sejlede i gamle joller, som dårligt kunne holde sammen – nu får de det nyeste og dyreste udstyr”.\n”Vi havde bare en gammel islandsk sweater, nu har de både våd- og tørdragter og Fanden og hans pumpestok”.\nDu har sikkert lagt øre til sådanne kommentarer, eller måske – i et skævt øjeblik – selv haft de samme tanker.\nI sidste weekend var jeg et smut på Skovshoved havn. Solen skinnede, vinden stod i øst, det blæste kraftigt med måske 12-13 sekundmeter i pustene, søen var heftig og det var bidende koldt. Men i havnebassinet var der masser af liv.\nBåde optimist-joller og Europa-joller var på vandet. Europa-jollerne forsvandt ud ad havnehullet og blev helt væk i den ret høje sø. De fleste optimist-joller blev i havnebassinet – hvor der også var rigeligt skub på.\nSelvfølgelig var der godt med Rib’er omkring jollerne, og de unge mennesker havde da også hele ”krigsmalingen” på med alt hvad man kan tænke sig af våddragter, støvler, huer, sejlerhandsker og smarte jolleveste.\nMen alligevel: Det var pragtfuldt at se de unge boltre sig på vandet. Det var tydeligt, at de nød det på trods af røde næser og den bidende kulde.\nNår jeg tænker tilbage på min junior-tid, kan jeg ikke komme på en eneste gang, hvor vi har været på vandet tidligt i marts måned! Dengang var det udelukkende en sommeraktivitet at sejle.\nDerimod kan jeg huske rigtig mange dage, der gik med at skrabe lak og maling, eller at være med til at lægge nyt lærred på dækket af en juniorbåd. Det var ganske rigtigt andre tider.\nGlasfiberen havde endnu ikke holdt sit indtog. Den elektriske slibemaskine var heller ikke almindelig, men knofedt var der meget af.\nDet har selvfølgelig gjort, at vi var sejlere på en lidt anden måde, end de unge er i dag, hvor materialer og udstyr har betydet, at f.eks. klargøringsdelen er meget forandret.\nVi brugte uger på en træ-jolle, nu kan du vaske ned og polere på en dag. Til gengæld havde vi langt færre ”snore” at hive i.\nAlle de mange trimfunktioner moderne kapsejladsbåde og joller har, kendte vi ikke.\nDet har gjort sejladsen langt mere ”teknisk” og nok også betydet, at du har behov for langt flere timer på vandet, hvis du skal mestre det hele.\nMen det der står tilbage, er den pragtfulde oplevelse at se de unge mennesker, med masser af ildhu, kæmpe i deres joller på en dag, hvor det i lige høj grad har handlet om at ”overleve” som at sejle optimalt.\nSå kan det godt være, at vi kan kalde dem ”forkælede”, men den dag i Skovshoved, havde de fortjent det!\nTune up i kuling\nSnestorm tog styringen under bådoptagning


Nye overfald på naboer til udrejsecenter: 'Det er utrygt for alle' | BT Politik - www.bt.dk\n3. sep. 2020 - 9:25\nNye overfald på naboer til udrejsecenter: 'Det er utrygt for alle'\nB.T. besøgte i 2018 Ole Tranberg, som fortalte om problemerne ved at være nabo til Udrejsecenter Kærshovedgård.\nOle Tranberg er efterhånden ved at give op.\nDet er snart fem år siden, at han blev nabo til udvisningsdømte og kriminelle udlændinge, da de blev indkvarteret på Udrejsecenter Kærshovedgård ved Ikast.\nOg på trods af episoder med vold, trusler og tyverier i lokalområdet er det stadig ikke afgjort, om de kriminelle udlændinge bliver flyttet fra Kærshovedgård. I valgkampen lovede Mette Frederiksen ellers at finde en løsning.\nNu er volden mod lokalbefolkningen blusset op igen.\n»Det er utrygt for alle, og man føler sig magtesløs, selv om lokalpolitiet forsøger at stoppe overfaldene og tyverierne. Jeg har efterhånden mistet troen på, at de kriminelle udlændinge bliver flyttet fra Kærshovedgård, selv om politikerne har stillet os det i udsigt,« siger Ole Tranberg.\nHan fortæller om to nye og ubeskrevne overfald mod lokale borgere.\nDen 15. april blev en mand umotiveret overfaldet med slag og spark af en beboer fra Kærshovedgård i den lokale Fakta.\nDen 21. juli blev en 17-årig dreng på naboejendommen antastet af tre mænd fra udrejsecenteret. Han blev anklaget for at have ødelagt ruderne i en bil, som en af beboerne på centret havde parkeret i nærheden.\nEfter et meget højlydt skænderi trak den ene beboer fra udrejsecentret en større kniv og truede den 17-årige, som måtte flygte fra sit eget hjem.\nMidt- og Vestjyllands Politi bekræfter over for B.T., at begge episoder har fundet sted.\nUdlændingene kan bevæge sig uden for Kærshovedgård, og derfor er Ole Tranberg blevet nødt til at sikre sin ejendom med omfattende overvågning, fordi indkørselsvejen til ejendommen er blevet den foretrukne vandrerute for de udvisningsdømte udlændinge.\n»Hvis vi har vores porte åbne i kort tid, er det sket, at folk fra Kærshovedgård er gået ind på ejendommen. Der er ikke sket noget alvorligt endnu, men det er meget utrygt,« siger han.\nS-regeringen har brugt rub og stub\nTirsdag kunne B.T. fortælle, at S-regeringen har brugt alle de 759 mio. kr., som var afsat til et nyt udrejsecenter for de kriminelle udlændinge.\nPengene var oprindeligt afsat til et nyt udrejsecenter på den øde ø Lindholm. Men efter S-regeringen aflyste Lindholm-projektet sidste år, er pengene blevet brugt på finanslove og politireform.\n»Regeringen er fortsat i gang med at se på en ny løsning i forhold til udrejsecentrene. Når en løsning er klar, vil den selvfølgelig være fuldt finansieret,« sagde fungerende udlændinge- og integrationsminister Kaare Dybvad (S) til B.T. tirsdag.\nInger Støjberg (V) ankommer til forhandlinger om næste fase af genåbningen, den såkaldte fase 4 i Landstingssalen på Christiansborg i København, onsdag den 12. august 2020. Blandt andet skal der forhandles om genåbning af uddannelser, der ikke har fået lov til at åbne endnu, diskoteker, spillesteder og natteliv samt yderligere dele af indendørs sports- og fritidsfaciliteter.. (Foto: Mads Claus Rasmussen/Ritzau Scanpix) Foto: Mads Claus Rasmussen\nDet fik Venstres næstformand, Inger Støjberg, til at fare op.\n»Nu har regeringen brugt alle pengene, der var afsat til et nyt udrejsecenter, og det viser bare, at Mette Frederiksen overhovedet ikke prioriterer det her problem. Det er et svigt,« sagde Inger Støjberg til B.T.\nRegeringen har dog søsat flere initiativer over for de afviste asylansøgere. Blandt andet ved at betale dem 20.000 kroner for at rejse hjem.\n»Men problemet er de kriminelle udlændinge på Kærshovedgård. De afviste asylansøgere, som bor der, er nok generelt mere fredelige,« siger Ole Tranberg.\nHan kommer nu med en kraftig opfordring.\n»Enten skal vi have klar besked på, om de kriminelle udlændinge bliver flyttet, ellers må naboerne få en økonomisk kompensation,« siger Ole Tranberg.\nHan foreslår enten en kontant kompensation, eller at staten tilbyder at opkøbe naboejendommene til Kærshovedgård.


Medie: Ansu Fati kan være tilbage om en måned - Skader - BarcelonaFC.dk\nSkader - 4. januar 2021\nAnsu Fati blev tilbage i november måned skadet i en kamp mod Real Betis og blev efterfølgende opereret i sit venstre knæ med succes af Dr. Cugat. Efter 10 kampe og knap 600 minutter på banen med fem mål til følge måtte han bide i det sure æble og han har lige siden set til hjemme fra sofaen af.\nI dag bekræfter Barca så at Ansu Fatis knæ er blevet undersøgt af Dr. Cugat og her kan lægen bekræfte, at alt ser rigtig godt ud. Og selvom Barca ikke lukker noget ud, så erfarer AS, at Ansu Fatis fremskridt er så gode, at han kan være tilbage allerede i næste måned.\nDen 9. november stod det klart, at Ansu Fati ville være ude i op til fire måneder og derfor først være tilbage i starten af marts, men efter dagens undersøgelse er der måske håb forude og selvom det umiddelbart virker for tidligt, at han er klar til Champions League-braget mod PSG den 16. februar, så er der håb for at han vender tilbage kort tid efter.\nDet er gode nyheder for Barca, at Ansu Fati så småt er ved at være tilbage. Han har været farlig foran mål i samtlige minutter og det er bestemt ikke noget, som man kan sige om de øvrige angribere. Mod Huesca havde man et hav af chancer, men formåede altså kun at score et enkelt mål.\n2 - Medie: Juve vil erstatte Ronaldo med Ansu Fati\n3 - Medie: Ansu Fati er blevet opereret igen!\n4 - Eto'o: Ansu Fati skal tage over for Messi\n5 - Ansu Fati er nu officielt Barca-medlem\n6 - Officielt: Ansu Fati nr. 2 ved Golden Boy\n7 - Ansu Fati har endelig forladt hospitalet\n8 - Video: 90 sekunders spørgsmål til Ansu Fati\n9 - Overblik: Disse kampe går Ansu Fati glip af\n10 - Officielt: Ansu Fati ude i 4 måneder


Mange e-butikker udlover nu om dage en lang række forskellige leveringsudgaver. En af de mest almindelige er i dag at få leveret til et afhentningssted, hvor det er muligt at hente din bestilling når du har lyst. Leveringstypen er jo i høj grad gnidningsløs, og tit derudover den mindst kostelige leveringsmetode.\nDu bør alternativt forsøge at få varerne sendt hjem til dig selv eller til dit arbejde. Muligheden viser sig godt nok en tak dyrere, men derudover i høj grad ligetil. Den mest letkøbte leveringsløsning er utvivlsomt selv at hente pakken, hvilket beroer på at du er i nærheden af internet forhandlerens hjemsted.\nLeveringstidspunktet er jo ret så afgørende såfremt du behøver pakken omgående, så derfor er det tydeligvis væsentligt at du studerer det anslåede leveringstidspunkt på den relevante vare.\nEn lang række e-forretninger giver løfte om dag-til-dag levering på en række varer, der dog kræver at ordren køres igennem inden et givent klokkeslæt, med det formål at de garanteret kan nå at få bestillingen hen til fragtfirmaet inden lagerpersonalet tager hjem.\nVisse internet foretagender lover fri fragt, men oftest kun ifald der bestilles for et præcist beløb. I øvrigt skal man foretrække den mest betalelige leveringsudgave, der i mange tilfælde – uanset om man bor i Køge, Rønne eller Assens – vil være at få bragt ordren til et udleveringssted.\nDet er klogt at du ser nærmere på internet shoppens kritik\nDet er jo meget enkelt for købere at vurdere prisniveauet hos diverse online butikker og altså har langt de fleste forhandlere på nettet ikke kunne lade være med at mindske salgsværdien på produkterne – til babyer og børn, og samtidig også til kvinder og mænd – betydeligt, og endda nogle gange sikre levering uden omkostninger.\nDerfor kan det ikke desto mindre blive nyttigt at efterse et par webbutikker efter udsalg forinden du gennemfører dit køb, sådan at du er velinformeret til at opnå den mest attraktive pris.\nForinden nogen handler i en shop bør man utvivlsomt se på forhandlerens forretningsbetingelser, det er dog bare en omfattende opgave.\nEn anden mulighed kan derfor være at efterse om webshoppen er verificeret af e-mærket, da det er en indikation om at online shoppen efterlever dansk lovgivning, foruden at internet webshoppen hyppigt monitoreres af fagfolk der har den nødvendige knowhow om lovene på området. Dette er desuden din mulighed for at blive assisteret, når du får udfordringer som følge af din bestilling. Se mere på dette link.\nLigeså foreslåes det at du er oppe på mærkerne omkring de mest relevante regler der spiller ind i forbindelse med transaktionen, til eksempel hvilken byttepolitik internet webshoppen anvender. Her er det i øvrigt vigtigt, at man stadig opbevarer ens ordrekvittering, således man når som helst vil kunne eftervise købet, hvad end man er på udkig efter varer til en kvinde eller mand.\nTrustpilot forærer dig evigt sikre genveje til at sondere en lang række aktuelle konsumenters opfattelser og af den grund tilråder vi, at du tager et kig på webbutikkens anmeldelser forud for at du handler.\nFacebook yder ligeledes tilpas fornemme chancer for at få indtryk af internet firmaets troværdighed. Her møder vi mange online shops i Danmark hvor kunder kan ytre en bedømmelse af deres køb, hvilket lige så vel kan tages i brug til at tage stilling til kundetilfredsheden.\nWebsitet er finansieret af indtægter fra reklamer. Vi samarbejder med en lang række internet webshops hvor vi formidler butikkernes varer, og indkasserer betaling når en af de besøgende på vores hjemmeside udfører en handel.


Cases - DI\nVi samler statistik på DI's web sites ved hjælp af cookiesKlikker du videre på sitet, accepterer du, at der sættes cookies til dette formål. Du kan læse nærmere om cookies og fravælge brug af cookies på denne side. DU ER HER: DI.DK > DI INTERNATIONAL BUSINESS DEVELOPMENT > CASES\nLær her, hvordan DI's internationale virksomhedsrådgivning har hjulpet danske virksomheder med at udfolde deres forretningspotentiale på verdens vækstmarkeder.\nFØR du beslutter at etablere dig på et vækstmarked\nEr du i tvivl om markedspotentialet, skal du præsentere en strategi for ledelsen, leder du efter en partner eller er du usikker på, hvor det er optimalt at placere produktion og hvad det kræver i investering? Se hvordan DI hjalp fem virksomheder med at skabe det rigtige beslutningsgrundlag.\nBerendsen Textil Service i RuslandCUBIC-Modulsystem A/S i KinaDolle i KinaPressalit i ThailandVestas Control Systems A/S i Asien\nNÅR du har besluttet at etablere dig på et vækstmarked\nMåske ved du allerede hvilket marked du skal ind på, men skal have gang i salg og samtidig holde styr på lokale ansættelser, faciliteter, tilladelser og kontrakter. Se hvordan DI har hjulpet fem virksomheder med at starte op på udfordrende markeder, kontrol- og omkostningseffektivt.\nAccoat i BrasilienJensen Group i KinaLinak i RuslandPK Chemicals i USAAarhusKarlshamn i Kina\nAfrika for danske virksomheder\nDI har arbejdet med danske virksomheder og lokale søsterorganisationer i Afrika gennem 16 år, så vi ved hvordan det foregår, når en dansk virksomhed skal vælge afrikanske markeder, udvikle den rigtige forretningsmodel og skabe et marked på et fremadstormende kontinent.\nBlom Trading i GhanaInternational Starch Institute A/S i GhanaKjaer Group A/S i UgandaRoyal Unibrew i TanzaniaSadolin A/S i Østafrika\nMange muligheder for ekstern finansiering\nDer findes mange støtteordninger og fonde, der kan medfinansiere din ekspansion på verdens vækstmarkeder. DI kender langt de fleste, og her kan du se nogle eksempler på, hvordan vi har hjulpet virksomheder med at skaffe midler til etablering på udfordrende markeder.\nCarlsen Europa A/S i USAEm. Z. Svitzer A/S i EgyptenEnvotherm i BangladeshErgoFloor ApS i VietnamA/S Jydsk Aluminium i Indien\nVis alle underemner Skjul alle underemner\nSØG PÅ LANDE OG BRANCHER


Hjælpemidler | Gladsaxe Kommune\nBorgere med en varig lidelse eller et handicap kan få stillet hjælpemidler til rådighed af kommunen. Har du brug for hjælpemidler i en midlertidig periode, bliver de stillet til rådighed af sygehuset.\nDu kan få bevilliget hjælpemidler, så du kan få mulighed for at føre en så normal og selvstændig tilværelse som muligt. Bevillingen træffes på baggrund af en faglig vurdering af dit behov. Visitationen, der skal indstille dig til hjælpemidler vil efter aftale besøge dig i dit hjem.\nHvis du opfylder betingelserne for at få støtte til hjælpemidler eller boligindretning, har du to muligheder:\nBenytte kommunens tilbud om hjælpemiddel eller boligindretning\nBenytte retten til frit at vælge et andet produkt, mod betaling af en eventuel merpris\nDer er ikke frit valg, hvis vi kan stille et hjælpemiddel til rådighed, der er identisk med det hjælpemiddel, du selv har valgt. Arbejdsredskaber eller plejehjælpemidler er heller ikke omfattet af frit valg.\nI Hjælpemiddeldepotet er der mulighed for at se og afprøve et udvalg af de mest almindelige hjælpemidler. Kun onsdage mellem kl. 10-12.\nI hjælpemiddeldatabasen kan du se hvad der findes af hjælpemidler på markedet.\nAfhentning af hjælpemidler\nDu og dine pårørende har mulighed for selv at hente eller aflevere visiterede hjælpemidler på Hjælpemiddeldepotet. Du kan komme alle hverdage mellem kl. 8-10. Du skal dog huske at der skal være lavet en køreseddel.\nSpecialrådgivning om hjælpemidler hos Falck\nVi har indgået aftale med Falck Hjælpemidler om specialrådgivning om hjælpemidler. Har du behov for at besøge Falck Hjælpemidler, eller har du behov for generel rådgivning og vejledning, kan du kontakte en terapeut fra Falck Hjælpemidler for en aftale. Kontaktinformationer til en terapeut hos Falck Hjælpemidler findes via Falcks hjemmeside her: http://www.falckhm.dk/kontakt/medarbejdere/.\nOpdateret 23. januar 2018\nInformation om frit valg af hjælpemidler\nInformation om frit valg af boligindretning\nSådan forløber din boligsag\nKvalitetsstandarder for træning og pleje