12 hverdagsfortællinger - PDF\nDownload "12 hverdagsfortællinger"\n1 inter 12 hverdagsfortællinger KOLDING KOMMUNE\n2 Forord I denne pjece finder du 12 såkaldte hverdagsfortællinger til inspiration for tilbudsgiverne i forbindelse med Kolding Kommunes udbud af nyt plejecenter i Vonsild som OPP. Hver hverdagsfortælling beskriver gennem konkrete historier og fortællinger forskellige aspekter af det liv og den praksis, som brugerne og Kolding Kommune ønsker skal kendetegne det kommende plejecenter. Hver hverdagsfortælling indeholder også et eller flere nøgleord, som beskriver nogle af de værdier, som Kolding Kommune bl.a. ønsker, skal kendetegne det nye plejecenter. Hverdagsfortællingerne indeholder også billeder fra hverdagen på nuværende plejecentre. Hverdagsfortællingernes formål er at videreformidle brugernes og Kolding Kommunes ønsker til det fremtidige plejecenter og at fungere som inspiration for tilbudsgiverne. Hverdagsfortællingerne skal således ikke opfattes som kravspecifikationer. De skal give tilbudsgiverne en viden om, hvad der er vigtigt for brugere og medarbejdere, når det gode liv på plejecenteret skal leves. Hverdagsfortællingerne er udarbejdet gennem en omfattende brugerinddragelse faciliteret af konsulenter fra KL s Konsulentvirksomhed. Her har en gruppe beboere, medarbejdere, pårørende og repræsentanter fra lokalsamfundet været på opdagelse i dagligdagen på det nuværende plejecenter. På opdagelsen har gruppen interviewet andre beboere, medarbejdere og lokalsamfundet samt observeret forskellige dagligdagssituationer. Gruppens opdagelser blev efterfølgende fremlagt på en ideworkshop for en større interessentgruppe, bl.a. med deltagelse af politikere fra Byrådet, faglige organisationer samt en bred skare af ledere og medarbejdere fra Kolding Kommune, som udviklede ideer og forslag til den fremtidige praksis. Herefter blev opdagelserne og ideerne til fremtidig praksis omsat i de 12 hverdagsfortællinger. Hverdagsfortællingerne indeholder derfor både elementer og konkrete historier fra det nuværende plejecenter og nye ideer og forslag fremkommet på ideworkshoppen. 2 Hverdagsfortællinger\n3 Samarbejde giver faglighed Tema: Den gode arbejdsplads Klokken er lidt over seks om morgenen, og det er stadig mørkt, da Heidi sætter sig på cyklen. Heidi er A-menneske, så det gør hende ikke noget at stå tidligt op. Faktisk har hun og hendes team på Vonsildhave selv lavet deres vagtplan for en måned ad gangen. Underligt nok går det næsten altid op, selv om nogle skal aflevere børn og andre har fritidsaktiviteter, fødselsdage og andet som skal passes ind. Heidi tænker, at hemmeligheden nok er det gode kollegaskab i teamet, som hun har oplevet gennem de snart mange år, hun har været ansat som sosu-assistent på Vonsildhave. Det gode kollegaskab viser sig også ved, at teamet en gang i mellem også går i biografen eller ud at spise sammen. Da Hanne, som er alene med børnene, var syg i sidste uge hjalp Heidi også Hanne med at køre hendes datter til svømning og tage nogle indkøbsvarer med hjem. Tyve minutter senere stiller Heidi cyklen foran Vonsildhave. Hun kigger op på bygningen, og smiler for sig selv. Tænk, at hun en helt almindelig sosu-assistent i sin tid var med til at give bygherrerne inspiration til, hvordan det nye byggeri blev en god og effektiv arbejdsplads? På vej ind ad døren møder Heidi Anders, der blev ansat for et par måneder siden, og de taler kort sammen. Anders glæder sig til den medarbejderudviklingssamtale, som han skal have senere på dagen med sin teamleder, Conny. Det er første gang Anders skal have en MUS-samtale, så han er lidt spændt på, hvordan det foregår, og hvad Conny vil sige. Selv tænker han, at han vil sige, at det er rigtigt godt, at teamet er så blandet både med hensyn til alder og den faglige uddannelse. 3 Hverdagsfortællinger\n4 Anders bruger meget at spørge sådan nogle som Heidi der har mere erfaring - til råds, når han står foran en helt ny opgave. Det er rart, for det er et meget stort ansvar at have, når beboerne skal passes og plejes. I går kom der en ældre dame direkte fra sygehuset, som skal have ret høje doser af ilt, men damen kommer hele tiden til at trække slangen med ilt ud af næsen. Den er nok heller ikke rar at have der hele tiden. I boligen ved siden af bor Jørgen, som er sengeliggende. Han har smerter, og lægen siger, han nok dør inden længe. Heldigvis er der et fint samarbejde mellem plejepersonalet, lægen og kommunens palliative team, som er gode til at give råd og vejledning om plejen af Jørgen. Og det har også givet meget, at Anders sammen med de andre medarbejdere på Vonsildhave har deltaget i et kursusforløb om beboernes sidste tid sammen med Kolding Kommunes egne medarbejdere. Anders og Heidi taler om, at de begge synes, der er stor faglig udvikling i at være ansat på Vonsildhave. Der er nye situationer og nyt at lære hver dag. Anders siger, at han godt kunne tænke sig at vide noget mere om demens, som fylder meget i hverdagen på plejecentret. Heidi foreslår, at han måske skal spørge Conny til MUSsamtalen om muligheden for, at han kan komme på et kursus. Nøgleord: Et godt kollegaskab Fagligt samarbejde og videndeling på tværs også mellem Kolding Kommune og Vonsildhave Mangfoldige og afvekslende opgaver Bygningsmæssige rammer, der giver en god og effektiv arbejdsplads 4 Hverdagsfortællinger\n5 Kaptajn i eget liv Tema: Innovation og velfærdsteknologi Børge er 84 år. I hele sit arbejdsliv sejlede han for Mærsk, så han har set og oplevet meget. Typisk var han af sted 6-8 måneder med 4 måneders fri bagefter. Det der med en kone er aldrig rigtigt blevet til noget, så familie har han ikke. Som helt ung havde han en kæreste, Grethe, men det fungerede ikke rigtigt med de lange ture, så en dag han kom hjem var Grethe flyttet til København. Det er nu alt sammen så længe siden, og de sidste 25 år har Børge klaret sig selv på trods af det med ryggen, som gjorde, at han også måtte stoppe med at arbejde. Nu sidder Børge i kørestol, og bor på Vonsildhave, men han kan og vil langt det meste selv. Sådan har han altid været vant til det. Derfor er det også rart, at han har fået en af testlejlighederne, som er indrettet med alt muligt teknologisk udstyr, bl.a. et sensorgulv, så medarbejderne ved, når Børge er stået op. Faktisk er det mest det med at komme ud af kørestolen og over på vaskestolen, han har brug for hjælp til. Selve vaskeriet sker automatisk ved at trykke på en knap. Det er rart, for Børge har altid været lidt genert, og kan bedst lide selv at klare det. I sidste uge kom der nogle fra den virksomhed, som har lavet vaskestolen og så på, hvordan Børge brugte den, og spurgte til hans erfaringer med den. De var meget interesserede i, hvad Børge syntes var godt og dårligt ved den, så Børge fortalte dem, at han syntes tørringen var lidt for dårlig, og at det var svært at kende forskel på to af knapperne. 5 Hverdagsfortællinger\n6 Med et betjeningspanel kan han også selv klare det meste af rengøringen både af badeværelset og stuen. Dog skal han stadig have lidt hjælp til at gøre rent på hylderne med porcelænsfigurer. Det irriterer Børge, for hvis der kommer nye medarbejdere, så får de altid stillet figurerne forkert. Derfor vil han helst være i lejligheden, når de kommer. I lejligheden har Børge også en touch-skærm, hvor han kan bestille mad, få overblik over hvad der foregår på plejecentret og ringe op til Henry på 1. sal. Henry har været fisker, og de får tit en god snak, men det er ikke altid, at Børge orker at køre op at besøge Henry, og så er skærmen en god løsning. Touch-skærmen er koblet på det trådløse netværk, der er i alle boliger, så Børge har lovet sig selv at ville lære, hvordan han kan finde Jyllandspostens hjemmeside, så han kan læse nyhederne. På touch-skærmen kan personalet også dokumentere, når de har været inde og hjælpe Børge, særligt efter han har fået sukkersyge, er det vigtigt, at de følger med i blodsukkeret. Skærmen har talegenkendelse, så personalet kan bare slå et program til og så fortælle, hvad det er, de gør og måler, så er det registreret med det samme. Personalet siger, det er en stor lettelse. Især for Jing, som er fra Philippinerne, og synes, det godt kan være svært at skrive på dansk. Nøgleord: Teknologi som middel til selvhjulpenhed hos beboerne og frigørelse af ressourcer Afprøvning af ny velfærdsteknologi i hverdagen Nem dokumentation for medarbejderne 6 Hverdagsfortællinger\n7 Med Ebbe på tur i centret Tema: Lokalsamfundet og Vonsildhave Ebbe har et job. Han kører med kioskvognen rundt til alle boligerne på Vonsildhave to gange om dagen. Nogle gange må han køre flere gange mellem butikken nede i stuen og lejlighederne på 1. sal, hvis han har glemt noget, eller der er særlige ønsker. Det gør nu ikke noget, for han har masser af tid, for Ebbe er jo selv beboer. Han elsker at tale med mennesker og bare fordi man er blevet ældre og dårlig til bens, så behøver man jo ikke at visne hen. Det er også dejligt, at der er nogen, som har brug for ham. Butikken er en café om dagen og en restaurant fra kl. 17. Der kommer mange fra ældreboligerne omkring Vonsildhave og får deres frokost i cafeen. Nogle gange spiser postbuddet Frank og håndværkerne ovre fra byggepladsen der også. De kan godt lide god gammeldags landkost. Om aftenen er det mest familier som kommer og spiser den simremad med masser af grønt, som restauranten serverer. Nogle spiser maden i restauranten, men mange tager den også med hjem som take away. Der er mulighed for at lukke en del af restauranten af med mobilvægge, hvis man f.eks. vil holde runde fødselsdage. Nogle gange er der også pårørende som holder begravelseskaffe i lokalerne, som faktisk bliver brugt til mange forskellige ting. Caféen kan klare det meste. Når Ebbe kører rundt på Vonsildhave med kioskvognen, møder han en masse mennesker fra Vonsild. Der er blandt andet dagplejemødrene med deres børn, som holder fælles legestue et par gange om ugen. Else, som også er Ebbes nabo, er tit med til legestuerne. Else har demens, og kan ikke længere så meget, men det er så sjovt og livsbekræftende at se de små børn. De larmer dog meget, så efter en halv time plejer Else at bede om at blive fulgt hjem. 7 Hverdagsfortællinger\n8 Hver tirsdag møder Ebbe også børnene fra den nærliggende skoles 4. klasse. De kender ham godt og råber Hej Ebbe!, når de ser ham. 4. klasserne læser højt for nogle af beboerne rundt omkring i de mange hyggekroge på Vonsildhave, og får tit en historie fra gamle dage med retur. I det hele taget summer det af liv på Vonsildhave, som ikke længere hedder plejehjem. Nu er det bare et moderne forsamlingshus for hele lokalsamfundet, inklusive beboerne på centeret. I en stor del af stueetagen er der aktivitetslokaler, hvor mange forskellige foreninger kommer og holder møder, laver gymnastik, spiller kort og meget andet. Det er gratis at låne lokalerne, men det er en betingelse at de skal bidrage til centrets liv - fx ved at inddrage beboerne i aktiviteterne. Der er også en lokal aktivforening, som tilbyder særlige aktiviteter for beboerne og for mange af de andre ældre i lokalsamfundet. I denne uge er der Vild med dans, et arrangement med en historiefortæller og så har havegruppen altid arbejdsmøde om torsdagen. Nøgleord: Bibeholde den stærke kobling mellem plejecentret og det omkringliggende lokalsamfund Liv på plejecentret med kobling mellem foreningslivet og aktiviteter for beboerne Kontakt mellem generationer 8 Hverdagsfortællinger\n9 En frivillig ildsjæl Tema: Pårørende og frivillige Yvonne er 43 år og regnskabsmedarbejder i et møbelfirma. De sidste fem år er hun kommet et par gange om ugen på Vonsildhave. Først var det pga. sin bedstemor, men efter at hun døde for tre år siden, er Yvonne blevet ved med at komme som frivillig besøgsven. Her er sådan en positiv stemning, og så varmer det at se, hvor glade beboerne er for at få besøg. For tiden er Yvonne besøgsven for Mary, der er fra England. Lige efter krigen kom Mary til Danmark, hvor hun mødte sin mand. Det meste af familien bor i England, så de kommer ikke så tit på besøg. Mary har nu også svært ved at kende andre end sin søster og så altså Yvonne. Mary elsker at høre fuglene, så selv om det er marts måned og koldt i vejret, sætter de sig udenfor. Solsorten er begyndt at synge. Yvonne synes også, at andre af beboerne skal have mulighed for at komme en tur ud i dag, så hun har aftalt med personalet at hjælpe to andre beboere med ud i forårssolen. Personalet er rigtig glade for de ekstra hænder, det giver, når Yvonne er på besøg. Den største gevinst er dog, at Yvonne har påtaget sig at koordinere aktiviteterne for de frivillige i samarbejde med teamlederne på Vonsildhave. Nogle gange kræver det lige en opringning i arbejdstiden, men hendes arbejdsgiver synes det er helt fint, og han kan se, hvor glad Yvonne også bliver af det frivillige arbejde på Vonsildhave. Yvonne får tit en god kontakt til beboernes familier. De fleste er glade for de frivilliges indsats. Derfor har Yvonne også nogle gange været med til at løse op for de små problemer, der kan komme mellem personalet og de pårørende. Yvonne hører jo tit, hvad der tales om blandt de pårørende, og så forsøger hun at gøre personalet opmærksom på det, så de ved, hvad der rører sig. Det er faktisk et fast punkt på dagsordenen på det månedlige møde, hvor Yvonne og de 9 Hverdagsfortællinger\n10 andre frivillige mødes med personalet. Her taler de også altid om, hvordan de frivillige bedst muligt kan gøre gavn for beboerne. Nogle gange giver Yvonne også forslag til de pårørende, om hvordan de måske selv kan afhjælpe nogle af de små problemer. Det hjælper ofte, at det er Yvonne, som taler med de pårørende, fordi hun ikke er ansat på plejehjemmet, og selv har oplevet at være pårørende. Og nogle gange lykkes det hende endda at få nogle af de pårørende til at være med i frivillig-korpset, som hjælper til ved højtider, fester og andre sociale arrangementer. Nøgleord: Frivillige bidrager til hverdagen på plejecentret Afstemning af forventninger med pårørende 10 Hverdagsfortællinger\n11 Vaniljebudding kan friste Tema: Faglige retningslinjer i praksis Gunnar er 87 år og fysisk ganske svag. Han har været sengeliggende længe og har både tabt sig og fået liggesår. Han har svært ved at klare sig selv, og Gunnar blev derfor enig med datteren om at flytte på Vonsildhave. Gunnar har nu været på Vonsildhave i tre uger, og det har været ret overvældende at skulle forlade sit hjem gennem et halvt liv. Måske er det derfor, at appetitten har svigtet ham? Gunnar har sådan set aldrig spist særligt meget, men siden han flyttede på Vonsildhave er appetitten næsten helt væk. Han ved, at han har brug for mad for at have det godt, men som han siger: Nu har jeg et helt liv startet morgenen med en kop kaffe og en cigaret. Hvorfor skal det nu ændres, når jeg ikke vil?. Gunnar synes, at der er alt for meget fokus på maden. Selv hans datter er begyndt at tale om, at han skal spise mere. Sygeplejersken har derfor haft en snak med ham, og de har sammen lagt en plan. Gunnar kan godt lide vaniljebudding, og de har nu aftalt, at personalet skal tilbyde ham budding så ofte, som det er muligt. Gunnar kan meget bedre lide at spise små, hyppige måltider. Desuden har de aftalt, at maden og drikkevarerne kan blive tilsat protein, så han hurtigere tager på i vægt, og kommer til kræfter. Gunnar smiler, da sygeplejersken roser ham for at have taget fire skefulde af buddingen. Gunnars tænder er heller ikke for gode. Finmotorikken er ikke længere til en ordentlig tandbørstning, og han er egentlig også ligeglad. Det er mest vane, at han børster tænder. Når Henriette er på arbejde om aftenen, får hun nogle gange lov til at børste Gunnars tænder, men 11 Hverdagsfortællinger\n12 ellers vil han selv. Det er ok, det er jo hans tænder. Gunnar har forstået, at en sund mund hænger sammen med appetit. Han vil overveje, at lade personalet hjælpe med tandbørstningen. Sårsygeplejersken har været for at se på Gunnars liggesår. Hun fortæller bl.a., at Gunnar skal sørge for en proteinrig kost, at drikke meget, og at sårene heler bedst ved at blive renset og vasket dagligt med almindeligt rent vand fra hanen, men uden sæbe. Sygeplejersken siger også, at Gunnar kan få en pude at sidde på, og anbefaler ham at tage en lur midt på dagen, så såret kan undgå tryk. Gunnar synes, det er noget pjat, men vil gerne af med såret. Middagsluren kunne han måske godt bruge alligevel. Sårsygeplejersken skriver det ned, så Henriette kan se, hvad der er aftalt. De aftaler, at sygeplejersken kigger til Gunnar igen om et par dage. Nøgleord: Faglige retningslinjer men respekt og fleksibilitet overfor borgernes behov og vaner Samarbejde med faglige specialister 12 Hverdagsfortællinger\n13 Morten Korch vs Pink Floyd Tema: Det fælles og det private Jytte er 92 år, og fejler det meste, som hun selv siger. Appetit på livet har hun dog masser af. Hun holder meget af selskab, så Jytte går tit en tur med sin rollator rundt på Vonsildhave for at se, hvor der sker noget. Nogle gange bliver hun inviteret ind på besøg i de andre beboeres lejligheder, og så sidder de, og får en hyggesnak. Jytte har også sin faste plads i fællesstuen. Det er ligegyldigt om det er tv, gymnastik eller bingo der foregår. Hvis kræfterne er til det, så er Jytte altid med, og hun griner højt, selv om det tit får hende til at hoste efter et langt liv med cigaretter. Jytte har strikket et tæppe til den grå huskat, som går rundt på Vonsildhave. Egentligt er det Pouls kat. Den flyttede ind sammen med ham, og sover på hans værelse, men døren til Pouls lejlighed står altid på klem, så den kan komme og gå, som den vil. Poul har hele sit liv holdt sig mest for sig selv, og det gjorde han også de første par måneder på Vonsildhave, men der kommer tit nogen, og spørger til katten, og efterhånden synes Poul, at han kender de andre godt nok til at sætte sig ud i fællesstuen af og til for at få en snak. Ved siden af Poul bor Henrik. Henrik er 54 år, og altså meget yngre end de andre beboere. Henrik har sklerose, og sidder i kørestol. Det er 13 Hverdagsfortællinger\n14 efterhånden meget få ting, som Henrik selv kan klare, så han har brug for hjælp til det meste. På bordet står et bryllupsbillede af Henrik og hans kone. Deres dengang to-årige tvillingedrenge er også med på billedet - i fine skjorter med butterfly. Det er næsten 20 år siden nu. Henrik er tit ked af det. Han synes ikke, det er fair med den sygdom. Han bryder sig heller ikke så meget om at være ude i fællesrummene. Han føler, at han taber værdighed ved, at andre kan se, at han skal have hjælp til at spise osv. Desuden synes han ikke, at han har noget til fælles med de gamle beboere. Når de ser en film i fællesstuen, så er det tit en Morten Korch-film med Poul Reichardt. Det gider jeg altså ikke det der, siger Henrik. Han vil meget hellere høre Pink Floyd især er han glad for Dark side of the moon. Han kan styre sit musikanlæg fra kørestolen, så for det meste opholder Henrik sig i sin lejlighed, hører musik, ser tv og glæder sig til at få besøg. Når hele familien kommer på besøg, er der lidt for trangt i lejligheden. Så booker de fødselsdagsstuen, hvor de kan sidde og snakke i fred og ro. I dag har den ene af drengene sin nye kæreste med. Pigen er lidt genert, men Henrik synes, det er dejligt at møde hende. Nøgleord: Beboerne er forskellige og har forskellige behov Respekt for privatlivet Gode bygningsmæssige rammer for fællesskabet og for det private 14 Hverdagsfortællinger\n15 Beboernes hjem Tema: Bygning og indretning Karen skal flytte i plejebolig. Hun kan ikke længere overskue husholdningen, og hun glemmer nogle gange at spise eller at sove. Andre gange får hun spist aftensmad to gange. Karen og hendes datter, Irene, skal på besøg på Vonsildhave for at se, om det er et sted, der passer til Karen. De vælger at parkere i kælderen og tage en elevator direkte op i huset. Her møder de gruppelederen Mette, der giver dem et stort smil. Dav Karen. Jeg hedder Mette, jeg er gruppeleder, og jeg har glædet mig sådan til at vise dig Vonsildhave. Mette viser først rundt i nogle af fælleslokalerne i stueetagen. Det er store og lyse rum centralt i huset. Det er rigtigt smart at rummene har mobilvægge, så de både kan være meget store og deles op i mindre og små hyggelige rum. Et sted sidder to damer og ser fjernsyn et quizprogram. Fra det største af rummene ved siden af lyder der harmonikaspil og sang. Det er Viggo som spiller harmonika, og nogle af beboerne og andre ældre fra lokalområdet synger. Vonsildhave rummer også små hyggekroge, hvor man kan sidde to og to lidt for sig selv eller bruge computerne. De store glaspartier i facaderne og loftet i flere af fælleslokalerne gør, at man næsten føler, at man sidder ude i naturen. Karen tænker, at det er dejligt, at man hele året kan følge årstidernes skiften. Karen kigger ud af et af vinduerne, og ser ned på legepladsen udenfor, som hver eftermiddag indtages af en af børnehaverne fra lokalområdet. Rundvisningen fortsætter til et af bo-områderne på Vonsildhave, hvor en gruppe af lejligheder er grupperet omkring en lys og venlig fællesstue. Beboerne kan vælge at spise i fællesstuen, hvis de ikke foretrækker at spise nede i cafeen eller hjemme i deres lejlighed. Lejlighederne er meget forskellige både med hensyn til størrelse, farvevalg og indretning. Alle lejlighederne giver beboerne mulighed for selv at indrette sig. Karen får vist en bolig frem, hvor det er tydeligt, at det er den pågældende beboers private hjem. Alle lejlighederne er indrettet med skinner på væggene, så der nemt kan monteres loftlifte 15 Hverdagsfortællinger\n16 og moderne hjælpemidler, hvis man skulle få brug for det, så det er lettere for den ældre at klare sig og for personalet at hjælpe. Karen har altid holdt meget af at gå i haven. Derfor spørger hun, om de ikke også kan se haven omkring Vonsildhave. Da de kommer ud i haven, er der masser af dufte. Der er også en lille køkkenhave og en natursti hele vejen rundt om Vonsildhave. Omme på den anden side er der både en bæk med rislende vand og en indhegning med kaniner i brune og lyse farver, som hopper rundt. En af kaninerne stiller sig på bagbenene, og kigger på dem. Karen smiler. Her vil hun gerne bo. Nøgleord: Fleksibilitet og variation Bringe inde ud og ude ind. Lys og luft Hjemlighed 16 Hverdagsfortællinger\n17 Når Egon flytter ind Tema: Indflytning Egon står hjemme hos sig selv, og ser sine to sønner i gang med at pakke hans lejlighed ned. Efter to lidt kaotiske måneder har han fået en plejebolig på Vonsildhave, som han skal flytte ind i fra i morgen tidlig. Det er mærkeligt at stå der og se sit liv blive pakket i kasser, især fordi mange af kasserne ikke skal med i den nye bolig, da der ikke er ligeså meget plads der, som i den lejlighed, han nu flytter fra. I det mindste ved Egon, hvad det er han flytter hen til. Hans søn har lavet et stort stykke arbejde med at se på de forskellige plejecentres hjemmesider, og har også været på besøg på et par af dem. Det var, da sønnen kom hjem fra besøget på Vonsildhave, at han sagde: jeg synes, du skal slå til. Sønnen lagde vægt på den levende beskrivelse af plejecentrets særkende og historierne fra livet og hverdagen på plejecentret. Og videoklippene af dagligdagen på hjemmesiden var Egon også imponeret over. En medarbejder på Vonsildhave har også været på besøg hjemme hos Egon, og Egon har også selv været på besøg og set et eksempel på sin kommende bolig, så han kunne få en ide om, hvordan tingene skulle stå. Så Egon slog til. Dagen efter sidder Egon i sin gamle lænestol i sin nye bolig. Sønnerne er i gang med at pakke det hele ud af kasserne igen. De taler om de forskellige ting, der bliver taget frem. Da han ankom to timer tidligere, følte han næsten, at der var en hel velkomstkomite til at tage imod ham. Medarbejderne stod klar til at hilse på, og han fik også en buket blomster. Det var rart, men også lidt overvældende. 17 Hverdagsfortællinger\n18 Egons kontaktperson hedder Trine. De første dage følger hun ham meget tæt, og sørger for at vise ham rundt på centret. Navnene på de andre medarbejdere og hans nye naboer har han fået fortalt, men har også allerede glemt dem igen. Der er alt for mange indtryk på en gang til at kunne huske det hele. Heldigvis har Trine lovet, at hun nok skal blive ved med at nævne navnene den næste uges tid. Det skal nok hænge ved hen ad vejen. Egon har besluttet allerede at sove i sin nye bolig i nat. Det bliver mærkeligt, men han ville hellere tage omvæltningen på en gang. Han var dog glad for Vonsildhaves forslag om at lade flytningen løbe over et par uger. De har gode erfaringer med, at de nye beboere flytter ind stille og roligt over et par uger, og skifter lidt mellem at sove hjemme og på plejecentret. I morges tænkte Egon på vej til plejecentret: Nu er Plejer nok død. Men som han sidder der, har han mere en følelse af, at Plejer måske godt kan overleve. I hvert fald hans Plejer. Personalet virker nemlig meget opsatte på, at mange af hans vaner og rutiner kan fortsætte. Og det er en rar fornemmelse at have, især når alt andet i livet lige i dag bliver kastet op i luften. Hvordan skal det her mon gå? Nøgleord: Tydelig for potentielle og kommende beboere, hvad Vonsildhave er kendetegnet ved Forståelse for det kaotiske og overvældende i at flytte på plejecenter Beboernes vaner kan bevares Fokus på de pårørendes rolle i indflytningen 18 Hverdagsfortællinger\n19 Så blev det weekend Tema: Plejeopgaven Rita er lige vågnet, og det første hun tænker, da hun slår øjnene op, er: Så blev det weekend. Dagene på Vonsildhave kan godt ligne hinanden ret meget. Hun og de andre beboere er jo kommet godt op i årene, så meget af det, der tidligere gjorde deres liv varieret, er der jo ikke mere. Hun savner tit det liv, hun havde inden hun blev gammel. Livet da hendes børn var små. At tage på arbejde. Komme hjem og hygge med børnene om aftenen. Men når hun tænker over det, så var der jo også meget rutine dengang. Og masser af pligter. Det behøver hun da i hvert fald ikke at tænke så meget på mere. Ja, dagene kan ligne hinanden lidt. Men i dag er det lørdag, og der spiser de altid morgenbrød med birkes. Det er en lille ting, men selv små ting kan gøre en stor forskel. Så ved hun, at det er noget andet end fredag, eller torsdag, eller Sosu-assistenten Rikke kommer ind, og står ved siden af Rita, mens hun selv står ud af sengen, og går hen til sit sminkebord. Rita har gennem længere tid øvet sig i selv at få benene ud over sengekanten og hive sig op at stå ved rollatoren. Hun har nu kunnet klare det selv i en uge, men hun vil stadig gerne lige have, at Rikke eller en anden står ved siden af, og kan støtte, hvis der er behov for det. Vel placeret foran sminkebordet tager Rita, ligesom alle andre lørdage, læbestift på. Nogle gange skal man gøre lidt ud af sig selv. Hun ved godt, at læbestiften ikke altid sidder helt perfekt. Men hun vil selv, og 19 Hverdagsfortællinger\n20 det er dejligt, at personalet forstår, hvor meget lige det her betyder for hende. Rita kigger på Rikke, og smiler. Livet på et plejecenter er ikke altid lykken. Men det hjælper, at Rikke og hendes kollegaer virkelig ser ud til at nyde deres arbejde, og nyder at være sammen med alle de her gamle mennesker, som centeret jo er fyldt af. I en af de andre boliger er Ingolf allerede stået op. Ingolf er ny på Vonsildhave, og har ikke helt vænnet sig til livet her. Det er mærkeligt pludselig at have alt det her personale omkring sig, som jo også beder ham om at gøre ting på en lidt anden måde, end han er vant til. Han tænker på sit arbejdsliv, hvor han var direktør. Der var det sgu ham, der fortalte folk, hvad de skulle gøre. Det er ikke nemt at vænne sig til det omvendte. I går løb Ingolf tør for cigaretter, og så fik sosuhjælperen Pernille ham overtalt til, at de to skulle gå op til Brugsen sammen og købe nye. Han har det svært, hvis folk stiller ham opgaver. Og det var dejligt, at Pernille ikke bare bestemte. Han kender sig selv godt nok til at vide, at så var han sgu blevet lidt arrig. Ingolf ved jo nok godt, at det også var Pernilles måde at få vist ham rundt i lokalområdet, men det er også ok. Nøgleord: Plads til forskellighed Pædagogisk forståelse for det unikke i beboernes personlighed Glæde ved arbejdet, humor og smil Selvhjulpne beboere 20 Hverdagsfortællinger\n21 Grisehaler og gode historier Tema: Mad og måltider Klokken er på Vonsildhave, og Knud er lige kommet ud i den fælles stue for at spise frokost. Han sætter sig ved bordet, men det får han ikke lov til i lang tid. Sosuassitenten Tanja spørger Knud, om han ikke skal hjælpe med at dække bord. Først tænker han, at det gider han egentlig ikke, men det insisterende blik fra Tanja får ham alligevel op af stolen igen. Og det føles også godt at hjælpe til. Han har et ansvar, og det tager han seriøst. Mens han dækker bord, kommer de andre beboere ud, og sætter sig. Ingrid smiler over hele hovedet, da hun kommer ud. Hun husker alle højlydt på at i dag, skal de have gule ærter. Knud kan også dufte de gule ærter, og bliver endnu mere sulten, end han var før. At det lige blev gule ærter i dag, har de selv været med til at bestemme, med Ingrid som særlig varm fortaler. Da både beboerne og medarbejderne har sat sig, bliver maden sendt rundt. Alle, der kan, øser selv op, og Knud hjælper som sædvanlig sin gode ven Egon med at få mad på tallerkenen. Egon har svært ved det selv, men når først maden er på tallerkenen, går det fint. Knud smiler til medarbejderne: Så sidder I igen der med armene på ryggen, og lader os andre gøre arbejdet. Det siger han næsten hver dag, og svaret kommer prompte tilbage fra Tanja: Du har godt af det Knud, og det ved du godt. Og det ved han jo egentlig godt. 21 Hverdagsfortællinger\n22 I øvrigt er Egon ikke speciel vild med gule ærter, og han er ikke sen til at huske de andre på, at de om et par dage skal have grisehaler, Egons livret gennem et helt liv. Bare tanken om grisehalerne får minderne fra livet på gården til at vælte frem i Egon. De andre hører på Egons historie om den gang, hans gård brændte, og familien måtte bruge den første nat på nabogården, hvor nabokonen havde lavet en ordentlig portion grisehaler. Egon husker: Ja, selv under de tragiske omstændigheder kunne jeg stadig ikke lade være med at nyde den gode mad. Dét var en god omgang grisehaler. Efter de har spist, tager Knud og Ingrid ud efter maden. Det gør de hver anden middag, mens nogle af de andre beboere har ansvaret på andre tidspunkter. Knud går tilbage mod sin bolig. Han glæder sig til i aften. Der har de aftalt at klæde sig lidt pænt på alle sammen. Det er jo fredag. Og han glæder sig til i morgen lørdag, for der skal de have brunch. Nøgleord: Mad er vigtigt for alle mennesker, også for beboere i plejecenter Maden som samtaleredskab De ældre kan meget selv også når det gælder måltidet 22 Hverdagsfortællinger\nHverdagsfortællinger om det gode ældreliv. Kolding Kommune\nHverdagsfortællinger om det gode ældreliv Med Ebbe på tur i centret Tema: Lokalsamfundet og Vonsildhave Ebbe har et job. Han kører med kioskvognen rundt til alle boligerne på Vonsildhave to gange om dagen.\nOPP projektet Vonsild plejecenter. Anne Schødts ascc@kolding.dk\nOPP projektet Vonsild plejecenter Anne Schødts ascc@kolding.dk Kontraktens omfang Delkontrakt Beskrivelse Driftsopgaver Service og omsorg OPP-leverandørenovertager i driftsperioden s ansvar for at levere\n2) En anden vigtig betydning er at sætte noget eller nogen i en bestemt tilstand, beskrevet med et adjektiv (se dog 4 nedenfor):\nGøre 1) Gøre kan være et tomt ekko af et andet verbum - eller et tomt spørgsmål: Jeg elsker hestekød ja, det gør jeg også! Hvad gør du dog? Jeg fik bare lyst til at smage på tulipanerne! 2) En anden vigtig\nRapport vedr. uanmeldt tilsyn 2013\nCAFA Hovedvejen 3 4000 Roskilde Telefon 46 37 32 32 Web cafa.dk 11.marts 2013. Rapport vedr. uanmeldt tilsyn 2013 Institution/opholdssted Ungdomscentret Allégården Frederiksberg Allé 48, 1820 Frederiksberg\nSebastian og Skytsånden\n1 Sebastian og Skytsånden af Jan Erhardt Jensen Sebastian lå i sin seng - for han var ikke rask og havde slet ikke lyst til at lege. Mor var blevet hjemme fra arbejde, og hun havde siddet længe hos ham,\nLÆSEVÆRKSTEDET. Special-pædagogisk forlag OPGAVER TIL. Lav en brainstorm med alle de ord, I kender, om arbejde og sikkerhed på arbejdet.\nOPGAVER TIL Livet går så hurtigt NAVN: OPGAVER SOM KAN LAVES I KLASSEN Før I læser romanen Lav en brainstorm med alle de ord, I kender, om arbejde og sikkerhed på arbejdet. Tal i grupper om jeres egne\nHørsholm Kommune. Udbud af Plejecentret Margrethelund Hverdagsblikke\nHørsholm Kommune Udbud af Plejecentret Margrethelund Hverdagsblikke 22. april 2015 Indholdsfortegnelse 1. Baggrund... 3 2. Om Margrethelund... 4 3. Livet på Margrethelund... 5 4. Den gode flytning... 6\nBilag 3: Transskription af fokusgruppeinterview på Rismølleskolen, Randers\nBilag 3: Transskription af fokusgruppeinterview på Rismølleskolen, Randers Tidspunkt for interview: Torsdag 5/3-2015, kl. 9.00. Interviewede: Respondent A (RA): 14-årig pige, 8. klasse. Respondent B (RB):\nJespers mareridt. Af Ben Furman. Oversat til dansk af Monica Borré\nJespers mareridt Af Ben Furman Oversat til dansk af Monica Borré Jespers mareridt er en historie om en lille dreng som finder en løsning på sine tilbagevendende mareridt. Jesper overnatter hos hans bedstemor\nsker der?, Er det brandalarmen? og Hvad skal vi gøre nu?\nTanker og følelser Kapitel 3: Øvelsesark 1 Side 1 af 2 Vi tænker hele tiden, og tankerne kommer i forskellige størrelser. Vi kan have store tanker, små tanker og dem midtimellem. Følelser findes også i\nPlejeboligundersøgelse i Aarhus kommune -2015\nundersøgelse i Aarhus kommune -2015 Den følgende rapport viser en oversigt over tilknyttede kommentarer fra pårørendeundersøgelsen 2015. 1. Kommentarer til tilfredshed med plejeboligen alt i alt? Stor\nPrøve i Dansk 2. Skriftlig del. Læseforståelse 2. November-december 2015. Tekst- og opgavehæfte. Delprøve 2: Opgave 3 Opgave 4 Opgave 5\nPrøve i Dansk 2 November-december 2015 Skriftlig del Læseforståelse 2 Tekst- og opgavehæfte Delprøve 2: Opgave 3 Opgave 4 Opgave 5 Hjælpemidler: ingen Tid: 60 minutter Udfyldes af prøvedeltageren Navn\nMeningsfuld hverdag for dig Historier om rehabilitering K O L D I N G K O M M U N E\nintr Meningsfuld hverdag for dig Historier om rehabilitering K O L D I N G K O M M U N E Meningsfuld hverdag for dig Meningsfuld hverdag for dig er en rehabiliteringsindsats for beboere på kommunens plejecentre.\nInterview med K, medhjælper i Hotel Sidesporets restaurantkøkken\nBILAG H Interview med K, medhjælper i Hotel Sidesporets restaurantkøkken Informanten var udvalgt af Sidesporets leder. Interviewet blev afholdt af afhandlingens forfattere. Interview gennemført d. 24.09.2015\nKursusmappe. HippHopp. Uge 13. Emne: Min krop HIPPY. Baseret på førskoleprogrammet HippHopp Uge 13 Emne: Min krop side 1\nKursusmappe Uge 13 Emne: Min krop Baseret på førskoleprogrammet HippHopp Uge 13 Emne: Min krop side 1 HIPPY HippHopp Uge13_minkrop.indd 1 06/07/10 12.03 Uge 13 l Min krop Hipp og Hopp mødes stadig hver\nSVENDBORG 2007 28. JULI 4. AUGUST. Christiansminde\nSVENDBORG 2007 28. JULI 4. AUGUST Christiansminde Lørdag Regnvejr Luna kommer hjem fra 2 uger i Thailand og vi henter hende i lufthavnen ved halvottetiden. Hjemme hos Luna spiser vi morgenmad og snakker\nFortællinger om hvad der sker, når man gør noget ved aften og nattelivet\nFortællinger om hvad der sker, når man gør noget ved aften og nattelivet Karin Naldahl, University College Nordjylland i samarbejde med personalet på... Udkast Marts 2009 Fortælling om Klara (Navnet er\nMGP i Sussis klasse.\nSide 1. MGP i Sussis klasse. Hans Chr. Hansen. Alrune. Side 2. 1. MGP i 2.b. Sussi har musik i skolen. Det har alle jo. Hun elsker de timer. De laver alt muligt i musik. De slår rytmer. De leger. De synger\nUanmeldt kommunalt tilsyn på Østerbo udført den 6. november 2014 af Grete Bækgaard Thomsen, sundhedschef\nUanmeldt kommunalt tilsyn på Østerbo udført den 6. november 2014 af Grete Bækgaard Thomsen, sundhedschef Retssikkerhedloven 15. Kommunalbestyrelsen har ansvaret for og beslutter, hvordan kommunen skal\nTillykke med din nye kanin\nTillykke med din nye kanin Afkomsattest Født: Køn: Farve: Race: Opdrættet hos Opdrætters navn Højre øre Venstre øre Registreret Solgt d. Købers navn: Fuldmagt Garanti Far Farfar Farfars far Farfars mor\nKalle 3 år. En fiktiv historie om drengen Kalle. En formiddagsfortælling, om det at være ny i børnehaven.\nKalle 3 år. En fiktiv historie om drengen Kalle. En formiddagsfortælling, om det at være ny i børnehaven. Kalle står sammen med mor og kigger rundt. Der sidder nogle børn sammen med en voksen og laver\nBilag 13: Transskribering af interview med Jonas. Interview foretaget d. 16. marts 2014.\nBilag 13: Transskribering af interview med Jonas. Interview foretaget d. 16. marts 2014. Jonas er 15 år, går på Hårup Skole, og bor uden for byen Todbjerg. Intervieweren i dette interview er angivet med\nMin Fars Elsker. [2. draft]\n1. SCENE INT.-MORGEN-KØKKEN Min Fars Elsker [2. draft] (15) går rundt i køkkenet, og stiller morgenmad på køkkenbordet. Hun har lavet kaffe. (45) træder ind i køkkenet, fuldt påklædt i jakkesæt og med\nHvad er det gode seniorliv? Simon Meggers Matthiesen, Center for Sund Aldring\nHvad er det gode seniorliv? Simon Meggers Matthiesen, Center for Sund Aldring 01-09-2017 2 Feltarbejde i Thisted, Faaborg- Midtfyn og Horsens kommune Hvor? Hvem? Private hjem Sognets Dagligstue Vandregruppen\nPrøve i Dansk 1. Skriftlig del. Læseforståelse 1. Maj-juni 2009. Delprøve 1: Opgave 1 Opgave 2 Opgave 3. Tekst- og opgavehæfte\nPrøve i Dansk 1 Maj-juni 2009 Skriftlig del Læseforståelse 1 Tekst- og opgavehæfte Delprøve 1: Opgave 1 Opgave 2 Opgave 3 Hjælpemidler: Ingen Tid: 60 minutter Navn CPR-nummer Produktionsnr. 01 Dato Prøvenummer\nKommunikation for Livet. Uddannelse til Fredskultur 3 eksempler. Her gives nogle eksempler på anvendelse af IVK i praksis (alle navne er ændrede):\nUddannelse til Fredskultur 3 eksempler Her gives nogle eksempler på anvendelse af IVK i praksis (alle navne er ændrede): Uddannelse til fredskultur Første eksempel Anna på 5 år kommer stormende ind til\nInterview med Tove Nielsen - Årgang 2008 økonoma på Storedam. Hvorfor har du valgt at blive økonoma på Storedam? Jeg har egentligt ikke selv valgt at\nEkstranummer Oktober 2017 Ved I, hvor dejligt det er at være økonoma på Storedam?... Og ved I, at vi har brug for flere økonomaer? Som alle ved, så skal vi på kursus for at blive stordammer. Når det slutter,\nRiis Friplejehjem. Lev livet hele livet\nRiis Friplejehjem Lev livet hele livet 1 Indhold Et trygt hjem sammen med hinanden lev livet hele livet Aktiviteter en hverdag med aktiviteter og samvær Hjemligt duften af mad lejligheder med udsigt til\nNu er det blevet eftermiddag. Solen er ved at gemme sig. Fra vinduerne skinner der gult lys. Snart er det aften.\nVilja, mor og morfar bor på en gård, der ligger øverst oppe på en bakke. Herfra løber Vilja ned ad stien, når hun skal i skole. Når skolen er slut, maser hun igen op ad bakken, træt og sulten. Om vinteren\nPraktik i finland (Jyväskylä) Beskrivelse af Rikke Anthonys praktiksted\nPraktik i finland (Jyväskylä) Beskrivelse af Rikke Anthonys praktiksted Jeg er i praktik på et plejehjem der hedder Luakon lähipalvelutalo. Det er et kommunalt plejehjem med beliggenhed i byen Jyväskylä.\nVærdien af sensorgulve på Tistrup Plejecenter\nVærdien af sensorgulve på Tistrup Plejecenter Af Kristine Pedersen Opsætningen af sensorgulve på Tistrup Plejecenter skete på initiativ fra Varde Kommune, da det nye plejecenter på Yderikvej skulle bygges.\nGrammatik Pronominer (fortsat) og præpositioner\nGrammatik Pronominer (fortsat) og præpositioner Laila Kjærbæk FIO2009 Tirsdag den 9. juni 2009 Pronominer Personlige Fx jeg, du (De), han, hun, den (det), vi, I (De), de; mig, dig (Dem), ham, hende, os,\nKaren elsker sommer. Lørdag morgen Det er lørdag morgen. Klokken er 7. Karens mobiltelefon ringer. Det er vækkeuret. Karen slår det hurtigt fra.\nKaren elsker sommer Lørdag morgen Det er lørdag morgen. Klokken er 7. Karens mobiltelefon ringer. Det er vækkeuret. Karen slår det hurtigt fra. Karen er 22 år. Hun læser sprog på Århus universitet. Spansk\nKapitel 6. Noget om tøj, budskaber og bæredygtighed\nKapitel 6 Noget om tøj, budskaber og bæredygtighed 1 5 Hvordan har du det med tøj? Voxpop Jamilla Altså, jeg bliver selvfølgelig glad, når jeg arver tøj, og når jeg får noget. Det er rigtig dejligt Og\nLÆSEVÆRKSTEDET. Special-pædagogisk forlag. Tre venner OPGAVER TIL. Tal i grupper om jeres egne erfaringer med arbejde. Brug ordene på tavlen.\nOPGAVER TIL Tre venner NAVN: OPGAVER SOM KAN LAVES I KLASSEN Før I læser romanen Lav en brainstorm med alle de ord, I kender, om arbejde. Tal i grupper om jeres egne erfaringer med arbejde. Brug ordene\nMuligheder med STRUKTUR\nMuligheder med STRUKTUR STRUKTUR Dette hæfte er til dig, der overvejer at bruge den mobile app STRUKTUR som støtteredskab til borgere med ADHDdiagnose eller lignende kognitive vanskeligheder. Samtaler\nDet er jo ikke sikkert, at han kan huske mit nummer, sagde Charlotte og trak plaiden op over sine ben. Han var lidt fuld. Lidt? Han væltede da rundt\n6. december Den store 8-værelses lejlighed lå lige ved Strøget. Meget centralt og meget støjende i weekender, hvor fulde mennesker bar deres brandert hjem. De 230 kvadratmeter lå øverst i bygningen på\nTilsynsrapport for uanmeldte tilsyn 2013 Krogstenshave\nTilsynsrapport for uanmeldte tilsyn 2013 Krogstenshave 1. Om boenheden Boenhed Plejecentret Krogstenshave Adresse Krogstens Allé 47 og 51, Karise Allé 29 og 31. Tilsynsdato 19. december 2013 Antal pladser\nSubstantiver. www.5emner.dk. Sæt kryds. Sæt kryds ved den rigtige sætning. Han har købt en ny bil. Han har købt en ny biler.\nSubstantiver arbejde www.5emner.dk 01 Sæt kryds Sæt kryds ved den rigtige sætning. Eks. 01 02 03 04 05 06 07 08 09 10 11 12 7 Han har købt en ny bil. Han har købt en ny biler. Du skal købe to kilo kartoffel\nSom sagt så gjort, vi kørte længere frem og lige inden broen på venstre side ser vi en gammel tolænget gård (den vender jeg tilbage til senere )\nVi havde lejet et sommerhus på Gammelby Møllevej 57, men vi skulle først hente nøglerne i en Dagli' Brugsen i Børkop. Det kunne vi desværre først gøre fra kl.16.00. Herefter kunne vi endelig sætte GPSen\nNanna og hendes mor er lige kommet hjem. Nannas mor lægger sin jakke og nøgler på bordet. Nanna stirre lidt ned i gulvet.\nScreenplay SC. 1. INT. KØKKEN. DAG Nanna og hendes mor er lige kommet hjem. Nannas mor lægger sin jakke og nøgler på bordet. Nanna stirre lidt ned i gulvet. jeg kan bare ikke gå igennem det igen. Nannas\nbilleder i hovedet, om det vi synger. Jeg er lidt underlig med det med billeder, hvis jeg bare kan lave et billede af noget, husker jeg det meget\nJeg laver biograf Jeg følges med Signe og Inger hjem fra skole i dag, vi standser ved åen og kigger ned og kan se, at åen så småt er ved at fryse til. Vi var inde hos fru Andersen og øve os på at synge\nMin bog om Baunegård 1\nMin bog om Baunegård 1 Velkommen til Baunegård Denne lille bog er til dig, da du skal flytte ind på Baunegård. I bogen kan du læse eller få læst højt, hvad Baunegård er. Midt i Værløse ved en dejlig stor\nNaturdagpleje Stadil Vedersø. Fra spirende idé til naturlig hverdag. Af Lone Pedersen og Karin Krog Thornvig\nNaturdagpleje Stadil Vedersø Fra spirende idé til naturlig hverdag Af Lone Pedersen og Karin Krog Thornvig Det er præcis ét år siden at idéen til Stadil Vedersø Natur Dagpleje opstod, og så er tiden vel\nDen daglige pædagogiske praksis i Børneinstitutionen Frøgården Vuggestueafdelingen.\n1 Den daglige pædagogiske praksis i Børneinstitutionen Frøgården Vuggestueafdelingen. 2 Den daglige pædagogiske praksis i Vuggestueafdelingen. I denne folder har vi forsøgt at beskrive vores mål for den\ndeler, hvad de har købt. Køber primært slik og lign., da de ikke må være alt for mætte, når de skal hjem\nEmma 10 år + Signe 10 år + Cecilie 10 år Hvornår: 1 gang om ugen, opvisninger og trænings-/hyggestævner Hvad: Gymnastik Spise/drikke behov: På hverdage sidder de sammen, også gerne med en stor del af holdet,\nBLØDE CHIPS AF FREJA R. MADSEN\nBLØDE CHIPS AF FREJA R. MADSEN 1 10 1. INT. S VÆRELSE. AFTEN. Vi er på et drengeværelse, der er fyldt med plakater, tegneserier og LEGO. (16 år) er ved at gøre sig klar til fest. Bertil skifter t-shirt\nMorten Dürr SKADERNE. Skrevet af Morten Dürr Illustreret af Peter Bay Alexandersen\nMorten Dürr SKADERNE Skrevet af Morten Dürr Illustreret af Peter Bay Alexandersen Hvidt, sort og grønt Efter mor døde, ville far jage skaderne væk. Men sådan gik det ikke. Skaderne blev. Det var godt.\nFra en børnesagkyndigs perspektiv Hvordan sikre at børns verden hænger sammen, når de voksne skal deles om den? v. Ingrid Bové Jakobsen, Psykolog.\nFra en børnesagkyndigs perspektiv Hvordan sikre at børns verden hænger sammen, når de voksne skal deles om den? v. Ingrid Bové Jakobsen, Psykolog. Kære statsforvaltning/ kære morogfarskalskilles.dk Jeg\nMIE. MIE bor hos en plejefamilie, fordi hendes mor. drikker. Mie har aldrig kendt sin far, men drømmer\nMIE MIE bor hos en plejefamilie, fordi hendes mor drikker. Mie har aldrig kendt sin far, men drømmer om at møde ham en dag. Mie er 8lippet, har blåt hår og bruger mere mascara end de 8leste. Hun elsker\n1. Min kones små sedler med kærlighedsytringer giver mig en rar fornemmelse Jeg elsker, når min kone giver mig et knus\nprofil for ægtemænd 1. Min kones små sedler med kærlighedsytringer giver mig en rar fornemmelse Jeg elsker, når min kone giver mig et knus 2. Jeg kan godt lide at være alene med min kone Jeg føler mig\nHer er vores hverdag\nHer er vores hverdag Børnehaven Rådyrvej Kom og besøg os inden du vælger børnehave Det er en god måde at opleve stemningen, tonen og alle vores skønne aktiviteter, og du kan spørge ind til vores daglige\nArtikel i MAN:D d. 17/8-2013.\nArtikel i MAN:D d. 17/8-2013. Jørgen og Fie - et makkerpar 17. august 2013 Jørgen Madsen elsker hunde og kan slet ikke få nok. Halvdelen af hans liv har han arbejdet med hunde, og hans passion for at træne\nSymptomregistreringsskema (ugeskema) På følgende skema bedes du notere for hver dag og tid på dagen, hvor generende dine symptomer er: Ingen smerte/ gener/følelser 0 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 Værst tænkelige


Halloween: gennem århundreder, gennem folk ...\nIn Proceedings By Alexander 2112\nI midten af et stort egetræsbord an oak table ikke er mindre end en kæmpe græskar a pumpkin skære toppen af hende, inde i det er alle pænt renses, skæres et hul i form af øjne og buede smil a wry smile Græskar er et tændt lys a candle så øjne og smil lyse op for at spille i et mørkt rum … omkring bordet har samlet en masse mennesker i fancy kostumer fancy dresses masker masks — mærkeligt og skræmmende scary Men ingen her ikke er forfærdeligt, tværtimod alle de sjove og nyde, hvad der sker. Blandt alle de synlige rædsel visible horror er der ikke plads til den sande rædsel. Det — Halloween.\nMåske i dag er det svært at møde nogen, der ikke kender, eller i hvert fald hørt om Halloween. Næsten alle giver samme svar på spørgsmålet «Hvad er Halloween? «. Det er noget med hekse a witch og græskar, et eller andet sted i midten af efteråret i USA. Tilstrækkeligt standard opfattelse perception af begivenheden an event\nJa, i sin moderne udgave af ferien kom til os fra Amerika. Amerikanerne forædlede to refine det gjorde årsagen til oktober sjov for millioner af mennesker — ja, det er i Amerika den 31. oktober blev kendt som Halloween og fejret på lige fod med jul og nytår. Faktisk Halloween — det er en af de ældste hedenske pagan festival fejres over det, beboet af keltiske stammer og blev kaldt Samhain Samhain\nKalenderen af Druids druids havde fire store ferie — Imbolc (februar 1) Beltane (1 maj), Lugnazad (August 1), Samhain (november 1). Kelterne fejrede Samhain nytår og ankomsten af vinteren, og i dag blev det besluttet at huske to remember de døde og yde ofre to sacrifice De gamle indbyggere i de britiske øer mente, at på denne dag sjælene af alle, der døde i det forløbne år vendte tilbage til den levende verden, for at finde en ny shell a shell dvs. et nyt organ. At beskytte sig mod møder med fairies (Indbyggerne i underverdenen), folk gør brande, wore beskyttende amuletter, ansigt smurt med sod soot og ofret.\nMed udbredelsen af kristendommen i de britiske øer under det romerske imperium, blev hedenske fester og ceremonier forbudt to be forbidden men folk var ikke travlt med at give op to refuse gamle vaner. Derfor, for ikke at opflamme fjendtlighed feud mellem Celtic hedninger og kristne prædikanter, har nogle hedenske fester erklæret kristen. En sådan skæbne overgik Samhain. Paven beordrede overveje denne dag i All Saints Day Halloween — fra hallow som betyder «hellig»).\nMange århundreder siden, blev brandene tændt Halloween, og denne kæde er ikke brudt, og den dag i dag. I 60’erne i det 19. århundrede Edinburgh sherif på vej fra Dunkeld i Eberfeldi tælles på bjergtoppe tredive brande. Omkring dem var folk dansede. Så i det 20. århundrede, og du kan stadig finde disse brande i fjerntliggende områder x ( suburbs / margin Skotland.\nMange år er gået, og brande gradvist flyttet fra bjergene til de land- og byområder. Vintage fakkel a torch erstattet i dag med fyrværkeri, men festivalen har ikke mistet sin pomposity pomposity og charme charm\nOgså beboere i Albion tror, at et barn født om natten af Halloween, er udstyret med en særlig gave af «se», der ikke er tilgængelig for andre.\nI forskellige dele af Storbritannien ceremonier Halloween afvige nogle detaljer. I nogle byer, studerende kommer til de bedste butikker for æbler og nødder nuts på andre områder, iført fancy masker, teenagere gå hjem, efterligne to emulate / imitate de onde ånder og skræmme voksne.\nMen traditionen med den tændte græskar er hjemmehørende amerikansk opfindelse an invention Gamle briter brugte en stor majroe a turnip som skulle ligne hovedet og skræmme væk onde ånder. Amerikanerne bemærket, at græskar er meget mere praktisk skrubbes inde og ser massiv, og dermed — mere skræmmende. «Græskar hoved» er normalt bundet til loftet.\nNu er der mange sjove og latterlige ritualer forbundet med ferien. Og de har alle deres rødder i antikken. Her er nogle af dem.\nFalske bitё vinduer Windows’ false smashing / breaking Måske den mest populære ritual blandt de britiske og amerikanske drenge. Den består i, at de to drenge krybe to sneak til vinduet. En af de banker på vinduet i sin hånd, og den anden på væggen bryder glasflaske. Selvfølgelig, ejerne af huset tror, de smadrede et af vinduerne og løbe ud på gaden for at kontrollere, hvad der skete.\nRitus af ild Apple and candle — original name Børn hang fra loftet i en snor og en lille træpind på en af dens ender er fastgjort tændte et stearinlys, og det andet — æblet. Derefter slappe stangen, og alle skiftedes forsøger at bide i æblet, men ikke sætte ild til hendes hår. Selvfølgelig, ikke røre hænder eller et æble eller et lys til.\nSpådom Halloween Halloween divination Selvfølgelig divination om natten den Halloween — det er forbeholdt de piger, piger, unge kvinder, men bestemt ikke de unge mænd. Og populariteten af en sådan divination så meget at gætte i Rusland på jul og Helligtrekonger. Britiske kvinder tror, at du har brug for at vaske sin natskjorte a sleeping dress om natten før Halloween og sætte det tørrede på en stol ved siden af sengen. Hvis pigen ikke formår at sove, hun ser sin trolovede, som vil komme til at hente en skjorte.\nLigesom alle helligdage, er Halloween forbundet med visse kulinariske lækkerier a masterpiece Naturligvis kunne ingen af de gamle indbyggere i de britiske øer ikke forestille mig det uden flavored smør og honning honey grød oatmeal Senere, i den tid af Burns, erstattet havregryn mosede kartofler, som i dag er skjult charme a mascot Men måske kronen på ethvert bord i Halloween aften er æbletærte apple pie og «hekse fingre» witch fingers Sidstnævnte parabol er en kyllingebryst skiver, skåret i form af fingre og stegt i brødkrummer, som er lagt ud i form af oliven halvdele negle — alt fadet som helhed ligner en heks hånd.\nSelvfølgelig kan tale om historie og udvikling af de traditioner og ritualer Halloween være i timevis. Jeg forsøgte at samle de mest interessante og informative oplysninger om denne festival, som allerede banker på vores vinduer, som på tærsklen til 30 oktober …\nFor dem, der har brug for eller blot er interesseret i mere information om ferien Halloween, ville jeg råde dig til at henvende sig til bogen K. Korolev «Mytologi af de britiske øer», som er en omfattende samling af myter, legender, skikke og traditioner i det britiske.\nTemperament og karakter på engelsk


Som den sidste af 17 stationer på Cityringen er stationen ved Marmorkirken gravet i bund.\n40 meter under gadeplan – og blot en meter fra Marmorkirkens fundament – er arbejdere ved at støbe bunden til den sidste af den københavnske Cityringens 17 metrostationer. Stationen er omgivet af én meter tyk beton og afstivet med adskillige betondæk for at sikre, at væggene ikke skrider. I marts bryder den første boremaskine gennem. Fold sammen\nHvis man kan tale om mirakler i entreprenørbranchen, så kandiderer byggeriet af metrostationen ved Marmorkirken i København til betegnelsen. Udgravningen nåede forleden helt i bund, 40 meter under overfladen og kun en meter fra Marmorkirkens fundament (se evt. grafik nederst i artiklen). Stationen er klemt inde mellem kirken og de omgivende palælignende ejendomme, men hverken det nationale klenodie eller naboejendommene har rokket sig en centimeter.\n»Jo, vi er lettede,« siger projektdirektør Guy Taylor, der er Metroselskabets ansvarlige for Cityringen og for den efterfølgende metrolinje til Nordhavnen.\nDen københavnske undergrund rummer talrige udfordringer for de fire tunnelboremaskiner, der gnaver sig igennem den to gange 15 kilometer lange Cityring. Ved Marmorkirken består undergrunden af kalk, som ifølge Guy Taylor er fint at bore i. Problemet er de striber af stålhård flintesten, som er iblandet kalken. Og så er undergrunden fyldt med grundvand, der gerne vil fylde den udgravede station op. Sprækker og huller i betonvæggene er ved at blive tætnet, men indtil det er gjort, sørger pumper for at få vand op til overfladen og ned i jorden igen – nabobygningerne og Marmorkirken kan ikke tåle, at grundvandsspejlet sænkes.\nLige nu er en af de fire boremaskiner ved at grave sig vej fra Østerport. Den bryder igennem i bunden af Marmorkirkens station i marts og fortsætter derfra mod Kongens Nytorv. Tre måneder senere bryder den næste boremaskine igennem på etagen ovenover. Metrostationen ved Marmorkirken er så snæver, at togperronerne bygges i to etager. De to tunnelrør forlader Østerport på den ene side og Kongens Nytorv på den anden side parallelt, men undervejs laver de to rør en skruebevægelse, så det ene føres over det andet og ind på Marmorkirkens Station.\n»Stationen her har været en højrisiko-opgave, men vi er gået langsomt til værks og har minimeret risiciene,« forklarer Guy Taylor, der har mange års erfaring i tunnelbyggeri. og var med til at konstruere jernbanetunnelerne under Storebælt i 90erne.\n»Jeg kom først til Storebælt, efter at tunnelerne blev oversvømmet og forlod arbejdet inden den store brand,« tilføjer han med et smil. Han husker de store uheld, der forsinkede jernbanedelen af Storebælt betydeligt.\nDet tætte naboskab gav særligt i de første byggeår anledning til mange klager fra støjramte naboer. De stoppede i flere omgange byggeriet og fordyrede byggeriet med en milliard kroner, indtil daværende transportminister Magnus Heunicke (S) og flertallet bag metrobyggeriet gennemførte lovgivning, så byggeriet kunne fortsætte uanset klagerne. Samtidig fik naboerne mulighed for kompensation eller ret til at afhænde deres boliger til metroselskabet.\n23 har bedt om overtagelse af deres boliger, men det er kun virkeliggjort i seks tilfælde. Metroselskabet modtager totalt set dagligt en eller to klager over uventet støj, mudder på parkerede biler eller blot spørgsmål.\nIfølge metroselskabet er støjen fra byggepladsen nu betydeligt reduceret. Hovedparten af byggearbejdet foregår under jorden, hvor et tag over byggepladsen bremser støjen. Lastbiler og kraner på byggepladsen kan dog ikke undgås. Når betonen til støbningen af stationens bund i nær fremtid skal pumpes ned, vil det ske i døgndrift over halvandet til to døgn, og det vil også kunne høres. Men de højlydte naboprotester, der lød i 2013, er forstummede. Nye naboer er flyttet til, og de, der holder ud, kan se frem til en usædvanlig metrostation ved en af byens smukkeste pladser. Foreløbig holder tidsplanen. Om et år er borearbejdet færdigt, og i juli 2019 kører metrotogene under Marmorkirken.\nSådan kommer de nye Metro-stationer til at se ud\nMetroen skal køre til Sydhavnen\nMetroen: Hul igennem til Hovedbanegården


Italiensvej 1, opgang 5, 2.sal tv.\nRing til os: 32511433\nAKUT UOPSÆTTELIG SYGDOM\nVed AKUT UOPSÆTTELIG sygdom i hverdage kl. 12.00-16.00 kan du kontakte os på vores akut-telefon nr. 42911433 Er der tale om AKUT LIVSTRUENDE SYGDOM skal du kontakte 112. Ved behov for akut lægehjælp efter kl 16.00 og i weekenden kontaktes 1813\nSå er det tid til årets influenzavaccination\nVaccinen er gratis for alle over 65, hvis du har en kronisk sygdom eller er gravid i 2. eller 3. trimester. I år vaccinerer vi desuden børn mellem 2 og 6 år Bestil tid på tlf. 3251 1433 09:00-12:00, onsdag dog 13:30-16:00\nLægehuset Amager åbnede i maj 2019 og har til huse i nyrenoverede lokaler på Amager Hospital.\nVi er en større klinik der lægger vægt på stor tilgængelighed, højt faglig niveau samt god stemning i klinikken og vi håber at alle vil være med til at bidrage til dette.\nI klinikken har vi "Tid samme dag".\nDvs. at man kan bestille tid telefonisk samme dag som den ønskede konsultation, ved at ringe på tlf. 3251 1433 mellem kl. 08:00-09:00 fraset onsdag hvor der er tidsbestilling fra 13.00- 13.30.\nDerudover er der telefontid hos sekretær dagligt 09:00-12:00, onsdag dog 13:30-16:00\nHar du en kronisk sydom eller skal du bestille tid til graviditets- eller børneundersøgelser vil vi gerne planlægge dine konsultationer i god tid - du er derfor meget velkommen til at ringe og planlægge dette med sekretæren på 3251 1433 09:00-12:00, onsdag dog 13:30-16:00\nVi gør venligst opmærksom på at man som hovedregel kun kan få behandlet 1 problemstilling pr. konsultation.\nDet er op til lægen at vurdere, hvorvidt der er mulighed for at få vurderet flere problemstillinger.\nDette er for at sikre, at der er nok tid til den enkelte problemstilling og at vi får behandlet vores patienter bedst muligt.\nGrundet COVID er der fortsat kun tider med forudgående aftale.\nFor at mindske risikoen for smitte er det derfor desværre fortsat ikke muligt at bestille tid online eller møde op uden tid.\nVi opfordrer alle til at bære mundbind.\nFor at minimere ventetid er det vigtigt, at du melder afbud, hvis du er forhindret i at bruge din tid. Dette gøres telefonisk på tlf. 3251 1433.\nAlternativt ved at skrive en mail til os på lægevejen eller via app'en Minlæge\nVi holder sommerferie i lægehuset fra 20/6-5/8, dette betyder IKKE at lægehuset er lukket, dog har vi nedsat bemanding, hvilket gør at vi kun ser akutte emner i denne periode.\nVi beder om jeres forståelse. Og ønsker alle en dejlig sommer\nDa vi er en stor klinik er vi stort set åbne på alle hverdage.\nMen i perioder med ferie, obligatorisk efteruddannelse eller sygdom blandt os selv må vi prioritere at passe vores akut syge patienter, hvorfor der kan være mindre tilgængelighed end vanligt.\nI Lægehuset Amager vil du møde et hold af faste læger, ansatte læger, sygeplejersker, jordemoder, sekretær, uddannelseslæger samt medicinstuderende.\nVi arbejder sammen og i konsultation kan du derfor indimellem møde flere af os.\nHusk venligst altid dit gule sygesikringsbevis da dette skal bruges ved ankomstregistreringen - scan dit kort lige indenfor indgangsdøren, så kan vi se du er ankommet.\nTelefontider 3251 1433\n08:00-09:00, onsdag dog 13:00-13:30\nAnna S. Mogensen\nMaria V. Wehl\nLena Andersen Brynskov\nSpeciallæge i alm medicin\nMei Ling Morbech\nMei Ling er klinikken dygtige sekretær, der har mange års erfaring fra Almen praksis.\nDitte har mange års erfaring som jordemoder både fra hospitaler og fra almen praksis.\nDitte følger mange af klinikkens gravide kvinder både før og efter fødslen.\nDer har Ditte stor erfaring indenfor præventionsrådgivning, spiralanlæggelse, screening for livmoderhalskræft samt børneundersøgelser.\nAnnette er behandlersygeplejerske og har mange års erfaring fra både almen praksis og skadestue.\nMaria Rygård Naumann\nMaria er klinikkens diabetessygeplejerske og følger desuden mange af vores patienter med kroniske diagnoser. Hun er uddannet sårsygeplejerske og har mange års erfaring fra hjemmeplejen.\nCasper Thurø Juhl\nCasper er færdiguddannet læge og er ansat i sin kliniske basisuddannelse i Lægehuset Amager.\nPå Lægevejen tilbyder vi Medicinbestilling og E-konsultation.\nDu kan genbestille medicin som du er i fast behandling med via Lægevejen.\nVi gør dog opmærksom på at vanedannende medicin, stærk smertestillende medicin samt sovemedicin kan kun bestilles ved fremmøde hos egen læge.\nDet kan også anvendes til svar på prøver når dette er aftalt.\nE-konsultation må IKKE bruges til akutte henvendelser.\nGuide til prævention\nVed akut sygdom (se fanebladet Akut sygdom) skal du aktuelt kontakte os telefonisk før fremmøde.\nTil andre henvendelser har vi ”Tid samme Dag”. Dette er et booking- system, der giver en større tilgængelighed, til klinikkens læger, og afskaffer lange ventetider.\nDu kontakter klinikken telefonisk den dag du ønsker lægekonsultation. Det sker via telefonisk henvendelse til klinikken på tlf.nr 32511433 i tidsrummet 8:00 til 09:00, dog ikke onsdag, hvor der kun er faste planlagte konsultationer og akutte tider.\nDu kan også bestille tid via linket til www.laegevejen.dk\nHer kan tider tidligst bookes fra kl. 16- 24 dagen før den ønskede tid.\nDu kan kun få én tid i lægehuset pr. dag.\nLængden på en konsultation kan variere. Der laves en sundhedsfaglig vurdering af problemstillingen under hensyntagen til andre patienters ventetid og akut arbejde i klinikken.\nUndtagelser for “Tid Samme Dag”\nTolkesamtaler ( kontakt venligst receptionen)\nKontakt venligst receptionen på tlf.nr. 32511433 for tidsbestilling til attester. Vi beder dig have attesten ved hånden, når du bestiller tid, da der afsættes tid efter, hvilken type attest der er tale om. Det kan dreje sig om 10-60 minutter.\nDer tages forbehold for kurser, sygdom, ferie- og fridage.\nDer er med henblik på at mindske risikoen for smitte med corona-virus IKKE akuttid uden tidsbestilling aktuelt!!!! Ring istedet til klinikken på tlf: 32511433\nBemærk tiden er forbeholdt akutte enkle problemstillinger (f.eks. hoste, feber, øre/halssmerter, øjenbetændelse, blærebetændelse, akutte mavesmerter, mindre sår).Varigheden af en akut konsultation er ca 5 minutter.\nEfter vurdering kan man blive anvist en tid på andet tidspunkt.\nTiden er ikke egnet til rygsmerter, underlivsgener, psykiske problemer, kriser/stress, receptfornyelse, længerevarende gener og der henvises til vores tidssystem ”Tid samme Dag”.\nAlle der møder til akuttiden bliver set i rækkefølge efter ankomst med mindre der er lægelig årsag til andet. Der må i belastede perioder beregnes ventetid i akuttiden.\nVed AKUT OPSTÅET, UOPSÆTTELIG sygdom eller skade i hverdage inden kl. 16 ring på akuttelefonen tlf 42911433\nEfter kl. 16 i hverdage samt i weekender henvises til 1813/ 112.\nVed LIVSTRUENDE SYGDOM/SKADE ring 112.\nHenvisning til Speciallæge generelt\nRegion Hovedstaden har indgået en række lokalaftaler med enkelte eller grupper af praktiserende speciallæger om at udføre særlige behandlinger. Særlige behandlinger kan f.eks. være sterilisation.\nHer kan du se en oversigt over, hvilke behandlinger der tilbydes, og hvilke speciallæger, der er tilsluttet de enkelte aftaler.\nSåledes kan vi ikke forny sovemedicin, medicin for ADHD, beroligende og stærk smertestillende medicin (morfinprodukter, herunder tramadol og kodein) over hverken telefon eller via hjemmesiden.\nFår du medicin for kronisk sygdom herunder sukkersyge, forhøjet blodtryk, forhøjet kolesterol, astma, KOL, psykisk lidelse vil vi se dig minimum en gang årligt og afhængig af aftale bør medicinen være fornyet frem til næste konsultation.\nHvis ikke kan medicinen bestilles via telefonen eller Lægevejen.\nFølges du hos anden behandler det være sig speciallæge eller i et ambulatorie på hospitalet for en sygdom og modtager medicin for denne sygdom hos speciallægen eller ambulatoriet, er det dem som skal forny din medicin.\nVed årskontroller skal du være opmærksom på at fokus kun er på årskontrollen og øvrige problematikker skal bookes særskilt. Dette er for at kunne give dig den bedst mulige behandling af din kroniske lidelse.\nDet anbefales at du går til kontrol mindst en gang årligt. Først vil du få en tid, hvor vi måler dit blodtryk, tager et hjertediagram (ekg) og en blodprøve. Desuden skal du medbringe / lave en urinprøve. Eventuelt vil du blive bedt om at måle et hjemmeblodtryk. Ved næste konsultation vil resultatet af prøverne være udgangspunktet for en samtale om livsstil. Medicinen gennemgåes og justeres ved behov.\nDet anbefales at du går til kontrol minimum en gang årligt. Der kan være behov for at du kontrolleres hyppigere svt.hver 3. eller 6. måned. Inden hvert besøg tages blodprøver, blodtryk, vægt og urinprøve. Vi vil tage stilling til eventuelle livsstilsændringer og ud fra de aftalte mål vurdere behovet for justering af din medicin. Ved det årlige besøg tages tillige ekg ( hjertediagram) ligesom der skal være udført test af blodtilførsel og følesans i dine fødder evt ved fodterapeut. Du vil blive henvist til øjenlæge til kontrol for mulige komplikationer til sukkersyge. Vi vil take om status for din sukkersyge og eventuelle komplikationer samt relevante behandlingsmål.\nVed type 2 diabetes kan kontrollerne oftest klares i vores praksis. Ved type 1 diabetes vil kontrollerne ofte foregå i samarbejde med hospital.\nDet anbefales at du kommer til måling af din lungefunktion mindst en gang årligt. Derudover anbefales det at du får en influenzavaccination ( gratis) eventuelt en vaccination mod lungebetændelse ( pneumokokker)\nSom gravid tilbydes du rutinemæssigt 3 forebyggende undersøgelser i vores klinik samt en undersøgelse efter fødslen. Ved alle graviditetsundersøgelse medbringes / laves en urinprøve.\nFørste undersøgelse i 6.-10.graviditetsuge\nVed den første undersøgelse vil vi udfylde svangre- og vandrejournalen samt tage blodprøver og måle vægt, højde og blodtryk. Desuden vil vi undersøge dig udenpå maven. Du skal medbringe/ lave en urinprøve. Såfremt der er behov for det vil der efter vurdering kunne tilbydes gynækologisk undersøgelse. Er du bekendt med at der er thalassæmi eller andre arvelige sygdomme af betydning for graviditeten i din familie er det vigtigt at du nævner det.\nHer vil vi tale om det hidtidige og kommende forløb. Vi vil tillige undersøge dig udenpå maven for at vurdere livmoderens størrelse og barnets lejring samt undersøge barnets hjertelyd med doptone. Vi skal ligeledes undersøge din urin og dit blodtryk. I visse tilfælde er der behov for at tage en blodprøve.\nTredje undersøgelse i 32. graviditetsuge\nHer vil vi tale om fødslen og den kommende barselsperiode. Vi vurderer din generelle trivsel og eventuelle behov for aflastning. Her vil vi som tidligere undersøge din mave udenpå for at vurdere barnets lejring, livmoderens størrelse og lytte efter barnets hjertelyd.\nUndersøgelse 8 uger efter fødslen\nHer vil vi vurdere din tilstand efter fødselen og bl.a. spørge ind til dit humør. Der tilbydes gynækologisk undersøgelse hvor følger efter bristninger eller evt problemer med at holde på urin eller afføring vurderes. Såfremt celleprøven fra livmoderhalsen har været udskudt grundet graviditet kan dette tilbydes.\nGodt at vide som gravid:\n*Sundhedsstyrelsen anbefaler influenzavaccination til alle gravide i 2. - og 3. trimester. Vaccinationen er gratis. Læs evt mere på https://www.ssi.dk/vaccinationer/influenzavaccination\nI perioder tilbydes desuden kighoste-vaccine kontakt klinikken og hør om det er relevant for dig.\n*graviditet og flyrejser: Såfremt din graviditet er ukompliceret må du flyve indtil 2 uger før termin, dog forlanger flyselkaberne ofte en lægeattest fra 8-4 uger før termin ( 12 uger for flerfoldsgraviditet) og rejsen må ikke overskride 4 timer ( mellemlandinger er ok). Det anbefales altid at du tager kontakt til det flyselskab du skal flyve med.\n*Husk at du kan blive gravid igen kort efter fødslen også selv om du ammer og ikke har fået menstruation endnu.\nAlle børn i alderen 0-5 år tilbydes forebyggende helbredsundersøgelser når de er :\n3,5,12 og 15 måneder\n2,3,4 og 5 år\nHvordan forbereder du det lille barn på undersøgelsen?\nSpædbarnet må gerne lige have spist inden undersøgelsen. Det gør ikke noget at barnet sover under noget af undersøgelsen. Barnet bliver målt og vejet samt undersøgt fra top til tå, liggende på ryggen og liggende på maven. Det er vigtigt at mor eller far hele tiden er tæt på barnet så det føler sig trygt. Ved flere af undersøgelserne skal barnet have vaccinationer, for 3, 5 og 12 mdr er der tale om 2 stik et i hvert lår/ balde. Mange vælger at amme barnet umiddelbart bagefter alternativt give barnet sukkervand. Som oftest stopper gråden hurtigt efter stikket.\nDet er en god ide at fortælle barnet lidt om hvad der skal ske inden undersøgelsen- også når barnet skal vaccineres ( især de 4-5 årige). Ved undersøgelserne bliver barnet målt og vejet og barnets udvikling vil blive vurderet. Såfremt barnet skal vaccineres vil dette altid foregå til sidst i undersøgelsen. Ved de større børn kan man eventuelt købe trylleplaster ( lokalbedøvende EMLA-plaster ) dette anbefales dog ikke til spædbørn.\nLinks til forældre:\nBørns motorik en oversigt\nHusk at skifte barnets sovestilling for at undgå skævt baghovede https://www.sundhed.dk/borger/patienthaandbogen/boern/sygdomme/knogler-og-led/skaevt-hoved-hos-spaedboern/\nGode råd om sikkerhed for børn: https://www.sst.dk/da/Udgivelser/2017/Smaa-boerns-sikkerhed\nFriattest - 500 kr.\nFriattest studerende - 250 kr.\nMulighedserklæring - 500 kr.\nKørekort - 500 kr.\nPå baggrund af kighosteepidemi anbefaler Sundhedsstyrelsen, at gravide i 3. trimester bliver vaccineret mod kighoste. 3. trimester omfatter perioden fra starten af 29. graviditetsuge til fulde 40 uger. Sundhedsstyrelsen anbefaler, at du vaccineres mod kighoste i forbindelse med den 3. rutinemæssige graviditetsundersøgelse i uge 32. - Har du været til denne undersøgelse, kan du trods Corona bestille en tid til vaccination. Tilbuddet gælder til 31.12.2022.\nVed ankomst til Italiensvej 1 skal du gå gennem den store port mod gården. Her vil du på højre hånd finde opgang 5. Klinikken er lokaliseret på 2.sal til venstre\nBemærk venligst at elevatoren er forbeholdt gangbesværede , da den i videst mulige omfang skal være fri til hospitalets sengetransporter.\nItaliensvej 1, opgang 5, 2.tv\nSe hospitalets parkeringskort her\nSe hospitalets cykelparkeringskort her\nBuslinjerne 18, 31 og 77 standser ved Amager Hospital se i øvrigt på hospitalets hjemmeside.\nPlanlæg eventuelt turen på www.rejseplanen.dk


Montebellos Vennekreds - Medlemsskab\nForeningen Montebellos Vennekreds blev stiftet i Silkeborg lørdag den 11. september 2004. Baggrunden for vores forening er det frie sygehusvalg og at en stadig større del af patientgruppen kommer fra provinsen. Herudover har der været et naturligt ønske for os at medvirke til at forbedre rammerne og forholdene på Montebello.\nDu kan blive medlem ved at indsætte 150 kroner på vores konto i Djurslands Bank 7300 0001097721 eller bruge Mobilepay på 41 17 29 45 og sende dine data til Solveig, evt. benytte nedenstående indmeldelseslink.\nDet skal nævnes, at vi ikke har intentioner om at blande os i behandling, visitation eller lignende.\nAlt dette overlader vi trygt til de kompetente myndigheder.\nMen vi vil gerne bidrage til at patienternes ophold på Montebello også bliver vellykket ved siden af træningen.\nUdfyld nedenstående blanket (tryk på den grønne "bjælke") eller send en mail til Solveig på sol1920@gmail.com med dine data og indbetal 150 kroner via MobilePay på 41 17 29 45 eller ved at overføre til vores konto i Djurslands Bank: reg.nr. 7300, konto 0001097721\nBliv medlem af Montebellos Vennekreds HER.


Anmeldelse af leap motion - kontroller computeren med din finger\nAnmeldelse af leap motion – kontroller computeren med din finger\n04/08/2013 in Danish posts\nSå er det slut med at bruge musen til din computer. I stedet kan du vifte dine hænder i luften, også gør din computer alt det du ønsker. På den måde kan du slippe for museskader, nemt visualisere 3D og frit styre computeren på en nemmere måde.\nDet var det drøm jeg gik ind med, da jeg købte leap motion. Leap motion er et helt nyt produkt, som havde release date d. 22 juli 2013. Jeg havde bestilt en en måned før, og var så heldig den kom med FedEx d. 30 juli. I dette indlæg vil jeg lave en anmeldelse af min oplevelse med leap motion.’\nVideoen som solgte mig var denne:\nBestilling og levering af leap motion\nSelve bestillingen var vanvittig nem. Ind på hjemmesiden, trykke bestil og betal med kreditkort.\nJeg var nervøs for at blive fortoldet ved købet, som jeg har prøvet før fra Amerikanske virksomheder. Heldigvis var det en del af prisen, så det blev aldrig et problem. Prisen var også forholdsvis stejl: 700 DKK når moms og andre gebyrer var inkluderet, hvilket er lidt højere end de 80$ der står på hjemmesiden. Det er dyrt at bo i Danmark.\nSelve leveringen foregik med FedEx. Jeg var ikke hjemme da den blev leveret, så en nabo modtog pakken for mig. Heldigvis har jeg et godt forhold til mine naboer, hvilket ellers havde været en ubehagelig oplevelse.\nHvor pakken ender hvis ens naboer heller ikke er hjemme, har jeg ikke ville tænke på.\nFørste indtryk af indpakningen\nTirsdag aften. Solskind og tid til at åbne pakken: Og hvilken pakke! Det mindede om mit køb af en iPhone for flere år siden. Indpakningen var sindssyg flot og gennemført:\nMit kamera og dårlig lys gør det ikke fair, men der er ingen tvivl om indpakningen var fantastisk.\nInstallation og introduktion\nSelve installationen var nem. Ind med et USB kabel i computeren, og ellers hent noget software fra en webadresse.\nIndenfor 5 minutter var det oppe og køre, og jeg var klar til at bruge min leap motion.\nHer blev jeg igen imponeret. Der åbnede en flot skærm med et stort leap motion logo. Herefter begyndte den at vise hvordan den så ens hænder, hvor man kunne lave alle mulige bevægelser og se dem.\nJeg blev imponeret. Leap motion kan se i en meget bred vinkel, og selvom min leap motion er væsentligt til højre for mig, kan den sagtens se mine bevægelser.\nVelkommen til leap motion.\nIndtil videre var jeg ekstremt imponeret, og hele min brugeroplevelse var der tænkt ekstremt meget over. Det var fantastisk at opleve et produkt der virkelig gav mig en velkomst.\nMen kunne det fortsætte?\nAirspace og brug af leap motion\nSelvom introen var fantastisk, så kommer den rigtige test når den faktisk skal bruges. Airspace er leap motions officielle app store, og kan sammenlignes med Play Store på Android og iTunes app store til Apple produkter.\nJeg gik ind og hentede en masse gratis apps, og gik i gang med at prøve.\nHold da kæft leap motion er svær at styre. Jeg startede med spillet “Cut the rope”, som handler om man skal skære reb over med fingeren. Det lyder nemt, men min finger kunne slet ikke styres. Fingeren fløj rundt på skærmen, og jeg ramte ALT andet end det jeg prøvede.\nJeg tænkte det måske var selve appen der var besværlig. Jeg prøvede derfor andre apps. Her oplevede jeg præcis samme problem: Komplet umuligt at styre i starten.\nDen vigtigste app tænkte jeg var “Touchless for Windows”, som gør det muligt at bruge leap motion som en mus. Den var endnu mere problematisk at styre end de andre apps, fordi Windows ikoner og browser er utrolig små at skulle ramme med en finger som svæver i luften.\nJeg prøvede også Google Earth, som tillader at man kan styre den med leap motion. Det opgav jeg efter nogle få minutter, fordi den var komplet ustyrlig. Hver gang jeg prøvede noget med hånden, endte jeg med at snure jordkloden rundt flere gange i sekundet.\nJeg var stædig, og fortsatte med at lege med min leap motion. Efterhånden blev jeg bedre. Jeg fik gennemført “Cut the rope”, og begyndte at kunne styre jordkloden i min hule hånd:\nJeg har stadigvæk svært ved at styre Windows, og har givet op med at den til at være produktiv til det.\nI skrivende stund er der omkring 80 apps i Airspace, og flere af dem virker kun til Mac. Indholdet virker derfor meget begrænset, og antallet af timers underholdning er ikke vildt imponerende.\nGratis spillene er hurtigt gennemført, og de øvrige apps imponerer ikke. Det at sjovt at styre jordkloden med sin hule hånd, men det bliver også kedeligt efter lidt tid.\nAlt i alt mangler der apps. Og masser af dem. Selve hardwaren er fantastisk, men der mangler mange timers software af både Leap Motion for at gøre den rigtig produktiv på en computer, og udviklere som vil lave apps.\nOpsummering – bør du købe en leap motion?\nSelve købsopleven ser fantastisk. Fra bestilling til du er klar til at hente apps føler du dig elsket af leap motion. Derefter går det ned af bakke, dels fordi der er en meget stejl indlæringskurve og der simpelthen ikke er gode apps nok.\nMed en dansk pris på 700 DKK skal man være meget glad for ny teknologi før den er værd at købe. Det er et rigtig sjovt legetøj, og et kig ind i fremtidens interface.\nIndtil videre er teknologien ikke moden nok. Vi skal dog også huske at den første iPhone absolut heller ikke var “klar”. Leap motion og lignende teknologier skal nok blive klar, så med det i mente, er det i hvert fald et sjovt køb.\nVideo hvor jeg bruger leap motion\nPrevious Post Verdens teknologi er ved at eksplodere – sådan ser livet ud om 10, 20 og 50 år\nNext Post Mit nyeste projekt: Dansk Bitcoinforening\n30/05/2013 En update her i slutningen af maj: livet er fedt\tRead More\n16/01/2013 Første hjemmesidesalg – farvel Farvelmor.dk\tRead More\n26/07/2014 Update på bloggen :)\tRead More


Hos Cibdol udnytter vi CBD's naturlige kraft og filtrerer alle urenheder og tilsætningsstoffer for at skabe gyldne olier med den største renhed og effektivitet. Denne cannabinoid tager verden med storm, efterhånden som flere forskere, producenter og forbrugere indser det uudnyttede potentiale ved dette mirakelstof.\nHos Cibdol er alt, hvad vi gør, med forbrugeren i tankerne - vi er derfor stolte over at levere fremragende kundeservice før, under og efter, du har foretaget et køb. Vi værdsætter og lytter virkelig til din feedback og opfordrer dig til at forpligte os til en høj standard. Du kan nemt udfylde vores kontaktformular på hjemmesiden, og vi vil vende tilbage til dig med et svar, så hurtigt vi kan. Vi elsker CBD lige så meget, som du gør, og vi vil være der hvert skridt på vejen for at lytte til dine bekymringer og forsyne dig med kvalitetsprodukter.\nCibdol er kvalitet\nSom det fremgår af vores dedikation til den ”schweiziske tilgang” for en fair og gennemsigtig forretningspraksis, bruger vi ethvert værktøj, vi har til rådighed, for at sikre, at de råvarer, der bruges til at fremstille vores olier, er 100% naturlige. Derudover har vi mange års erfaring med at levere konsistente produkter fra flaske til flaske, og det er grunden til, at alle vores olier gennemgår en streng test for at garantere fuldstændig nøjagtighed i CBD-koncentrationen. Vi bruger de nyeste teknologier til at gennemgå alle vores ekstrakter og råvarer for en lang række af kemikalier, mikrobielle stoffer og andre mulige forurenende stoffer eller urenheder.\nRene, gyldne olier\nI modsætning til nogle "rå" CBD-olier på markedet, der virker mørke, seje og vanskelige at administrere, er vores olier lette at bruge og deres vægt værd i guld. Mens andre producenter vil hoppe over, hvor gærdet er lavest, og bruge 99% “rene" CBD-krystaller, så vil Cibdol fortsat udelukkende anvende de bedste produktionsmetoder.\nHos Cibdol mener vi, at alle fortjener adgang til de bedste CBD-olier på markedet, og at kundernes feedback er af afgørende betydning for at forbedre vores metoder for fremtiden. Enhver person er anderledes, og det er grunden til, at vi tilbyder produkter i forskellige volumener og koncentrationer af stigende styrke til både nye og erfarne brugere.\nVi respekterer naturen\nGennem alle trin i produktionen sigter vi mod at passe på vores miljø og natur ved at begrænse vores kulstofaftryk. Vi er opmærksomme på, hvordan sikker miljøpraksis ikke blot kommer forbrugerne til gode, men hele verden. Af denne grund bruger vi IKKE pesticider, herbicider, væksthormoner, kemisk gødning eller andre tilsætningsstoffer, der strider mod vores tro på potentialet i Cibdol CBD.