om politikker for kompetenceudvikling til bekæmpelse af ungdomsarbejdsløshed\nOrdfører: Marek Plura\n– der henviser til sin beslutning af 15. april 2014 "Hvordan kan EU bidrage til at skabe et erhvervsvenligt miljø for etablerede og nystartede virksomheder med henblik på at fremme beskæftigelsen?’(3),\n– der henviser til Rådets henstilling om en kvalitetsramme for praktikophold, og der henviser til Parlamentets skriftlige spørgsmål af 2. juli 2015 til Rådets henstilling om en kvalitetsramme for praktikophold,\n– der henviser til Rådets konklusioner af april 2015 om styrkelse af tværsektorielt politisk samarbejde for effektivt at tackle de socioøkonomiske udfordringer, som unge står over for(6),\n– der henviser til FN’s komité for rettigheder for personer med handicap og "List of Issues in relation to the initial report of the European Union"(7),\n– der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning nr. 1304/2013 af 17. december 2013 om Den Europæiske Socialfond og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1081/2006, særlig kapitel IV om ungdomsbeskæftigelsesinitiativet(8),\n20. påpeger desuden, at det med henblik på at mindske risikoen for tidligt skolefrafald er afgørende at bevæge sig væk fra sparepolitikken;\n21. understreger den centrale rolle, som virksomheder, herunder SMV'er, aktører i den sociale og solidariske økonomi og mikrovirksomheder spiller, hvad angår uddannelse med henblik på erhvervelse af færdigheder, der kan bruges i arbejdslivet, og med hensyn til jobskabelse for unge; understreger behovet for at forsyne unge med uddannelse, der forbereder dem til iværksættervirksomhed i bredest mulig forstand; opfordrer til, at man i uddannelsesprogrammer i sikre omgivelser optager udvikling af de erhvervskompetencer, der er nødvendige for at starte og lede virksomheder, samt til, at man fremmer tværfaglige iværksætterkompetencer, færdigheder og viden, der tilvejebringes på effektiv vis gennem praktiske erfaringer fra det virkelige liv; mener, at der kan undervises i iværksættervirksomhed på tværs af forskellige fag eller som et særskilt fag, og understreger behovet for adgang til praktikophold og faglig uddannelse af høj kvalitet under og efter universitetsuddannelsen; understreger, at erhvervelse af demokratiske færdigheder og evner for teamwork, det at lære at tage et ansvar og analysere situationer er en del af livslang læring, som understøtter et aktivt medborgerskab; henleder opmærksomheden på mulighederne og fordelene ved at få flere personer (f.eks. succesrige unge iværksættere og NGO'er, hvis mål er at fremme iværksætterkultur) involveret i at tilbyde iværksætteruddannelser;\n22. minder om, at understøttelse af iværksætterkultur, indsigt i økonomi og fremme af ansvarsfølelse og initiativ er vigtige faktorer for at tilskynde til en aktiv tilgang til ens egen karriere; mener, at det påhviler de offentlige myndigheder, uddannelsessektoren, virksomheder og civilsamfundet at fremme iværksætterkultur; gentager behovet for at udvikle mobilitet inden for virksomheder; understreger atter den rolle, som de finansielle institutioner spiller i forbindelse med nystartede virksomheder og adgang til finansiering og opfordrer til, at der investerer i nye vækstsektorer og sektorer med vækstpotentiale, herunder rene teknologier og grønne job, eftersom de har et stort potentiale til at skabe kvalitetsjob;\n23. understreger, at iværksætterfærdigheder også kan erhverves gennem kompetenceudviklingsprogrammer, der organiseres uden for det almindelige uddannelsessystem, og at disse programmer kan indeholde coaching og mentorordninger, der varetages af erfarne undervisere, iværksættere og erhvervseksperter, som ikke blot gør det lettere for potentielle iværksættere at få værdifuld forretningsmæssig knowhow, rådgivning og feedback, men også giver dem mulighed for at udvikle værdifulde kontaktnetværker med etablerede virksomheder og iværksættere, hvilket ellers ville kunne tage lang tid at opnå;\n24. understreger nødvendigheden af at lette de eksisterende administrative og finansielle krav i forbindelse med start og ledelse af virksomheder ved at forenkle procedurerne, lette adgangen til kredit, risikokapital og mikrofinansiering til nystartede virksomheder, garantere adgang til højhastighedsinternet, skræddersyet tværfaglig rådgivning, indførelse af incitamenter for iværksættere, der beskæftiger unge arbejdsløse, når det er muligt; understreger betydningen af mikrofinansiering og EU-programmet for beskæftigelse og social innovation (EaSI) samt investeringsplanen for Europa for at nå disse mål; understreger behovet for at oprette kvikskranker, der skal behandle alle relevante administrative procedurer i forbindelse med oprettelsen og driften af en virksomhed; minder om, at alle administrative krav bør tage hensyn til respekten for arbejdstagernes rettigheder;\n25. tilskynder medlemsstaterne til at deltage i Erasmusprogrammet for unge iværksættere og til at reklamere for dette blandt unge, som ønsker at deltage i erhvervsprojekter for at indsamle erfaringer fra udlandet og erhverve nye færdigheder, som vil hjælpe dem med en vellykket gennemførelse af deres erhvervsprojekter;\n26. minder om, at de kreative industrier er blandt de mest iværksætterorienterede og hurtigst voksende sektorer, og at kreative uddannelser udvikler færdigheder, der kan overføres, såsom kreativ tænkning, problemløsning, teamwork og opfindsomhed; erkender, at kunst- og mediesektorerne er særlig tillokkende for unge;\n27. minder om de mange job forbundet med traditionelle færdigheder, og at disse job ofte ikke kan udflyttes, samt at de desuden bidrager til at stimulere lokale økonomier og er af kulturel interesse; tilskynder følgelig medlemsstaterne til at sikre, at håndværk og erhverv med traditionelle og kulturelle elementer bevares og reelt videregives til de yngre generationer gennem gennemførelsen af specialiserede programmer;\n28. opfordrer til skabelse af gunstige betingelser for den sociale økonomi med henblik på at kombinere jobskabelse for unge og udvikling af social kapital; slår til lyd for en bedre integration af virksomheder med social og solidarisk økonomi i nationale og europæiske handlingsplaner for beskæftigelse, udvikling af færdigheder og social integration med henblik på at frisætte og udnytte deres jobskabelsespotentiale og deres bidrag til at nå EU 2020-strategiens overordnede mål;\n29. minder om, at arbejdsgivere og iværksættere spiller en vigtig rolle for uddannelse på arbejdspladsen og i forbindelse med tilbud om lærlingeuddannelser, og at denne indsats bør støttes og udvikles yderligere;\n30. påpeger, at poltikker for fremme af iværksætterkultur blandt unge kræver planlægning på mellemlang og lang sigt; understreger, at der i forbindelse med politikker for fremme af iværksættervirksomhed bør tages højde for de forskellige behov i medlemsstaterne;\n31. opfordrer til, at der sikres effektiv støtte til socialt ansvarlige, grønne og bæredygtige iværksætterprojekter samt fremme af bæredygtige alternative modeller, som f.eks. andelsselskaber, der er baseret på demokratisk beslutningstagning, og som forsøger at påvirke lokalsamfundet;\n32. understreger det akutte behov for at forbedre kvalifikationerne og motivere de rådgivere, der er ansat i de offentlige arbejdsformidlinger, således at de proaktivt kan imødekomme de unge jobsøgendes behov, hjælpe dem med at opnå yderligere kvalifikationer og udpege, hvilke kompetencer de har brug for på arbejdsmarkedet;\n33. minder om, at god og målrettet uddannelsesmæssig vejledning og støtte af høj kvalitet på alle stadier af uddannelsen er nødvendig og kan mindske risikoen for tidligt skolefrafald samt bidrage til at overvinde vanskeligheder med at få adgang til arbejdsmarkedet; understreger, at denne erhvervsvejledning bør være en fast del af studieordningen, og at den må leveres i samarbejde med økonomiske aktører og arbejdsformidlinger; minder om, at sprogindlæring og digitale færdigheder er grundlæggende;\n34. påpeger manglen på erhvervsvejledning af høj kvalitet i medlemsstaterne; fremhæver behovet for at forbedre kvaliteten af erhvervsvejledningen i skolerne og sikre løbende faglig uddannelse af erhvervsvejledere, således at de er tilstrækkeligt kvalificerede til at hjælpe studerende og elever med at vælge et passende karriereforløb;\n35. opfordrer medlemsstaterne til at undersøge bedste praksis i forbindelse med skole-karriere-vejledningsordninger, hvor elever overvåges fra den tidlige skolealder til de første skridt på arbejdsmarkedet;\n36. understreger betydningen af en regelmæssig overvågning af fremtidens kompetencebehov og tilskynder derfor medlemsstaterne og alle relevante interessenter til at udveksle god praksis i denne henseende og til at udvikle deres overvågnings- og prognoseværktøjer yderligere;\n37. glæder sig over den omdannelse af det eksisterende websted for EU-oversigten over kvalifikationer, der giver et mere omfattende og brugervenligt centralt adgangspunkt for information og oplysninger om kvalifikationsbehov i erhverv og sektorer i EU, og som hjælper politiske beslutningstagere, eksperter, arbejdsformidlinger, karriererådgivere og enkeltpersoner med at træffe bedre og mere oplyste beslutninger;\n38. opfordrer medlemsstaterne til at udveksle god praksis inden for erhvervsuddannelser og udvikling af uddannelser gennem kvalifikationer og således sikre bredere adgang til arbejdsmarkedet for unge samt til at revidere uddannelsesprogrammer, idet man foregriber markedets behov, hvor det er nødvendigt; understreger, at praktiske færdigheder, iværksætterkompetencer, kodningskompetencer og digitale færdigheder er uomgængelige for faglig udvikling i det 21. århundrede; påpeger betydningen af at gennemføre 2020-handlingsplanen for iværksætterkultur og EU-strategien for e-færdigheder; minder om, at livslang erhvervsvejledning bør være tilgængelig gennem hele arbejdslivet, så man kan opretholde og udvikle sine færdigheder og viden;\n39. tilskynder medlemsstaterne til at fremme og støtte mulighederne for faglig mobilitet for unge lærlinge, så de får lejlighed til at udvikle deres færdigheder gennem kontakt med andre uddannelsessystemer og i andre virksomhedstyper, men også for at give dem mulighed for at øve sig i fremmedsprog, hvilket vil hjælpe dem med at finde en fast plads på arbejdsmarkedet;\n40. understreger betydningen af at udvikle "bløde færdigheder", der gør det lettere at forhandle på arbejdsmarkedet med et godt resultat og udvikle en karriere, og som er et væsentligt supplement til faglig viden og erfaring;\n41. understreger det påtrængende behov for at fremme formel og ikke-formel læring, hvilket omfatter en frivillig indsats, og som er en uvurderlig ressource med hensyn til at hjælpe unge med at tilegne sig de færdigheder, som de skal bruge i arbejdslivet;\n42. minder om, at ikke-formel og uformel læring er afgørende for udviklingen af bløde færdigheder, såsom kommunikationsfærdigheder og evnen til at træffe beslutninger; opfordrer derfor til, at der investeres i inklusive muligheder for ikke-formel og uformel læring, og til at styrken og værdien af de erfaringer, færdigheder og kompetencer, der erhverves herigennem, anerkendes;\n43. opfordrer indtrængende til, at der etableres et uddannelsessystem, som anvender en innovativ men tilgængelig tilgang, der er rettet mod udviklingen af grundlæggende færdigheder samt intellektuelle og tekniske kompetencer;\n44. understreger betydningen af at videreudvikle Eures, navnlig i grænseregioner, for at tilskynde de unge til at rette opmærksomheden mod jobtilbud, praktikophold eller lærlingeuddannelser i udlandet og for at støtte dem i deres mobilitetsprojekter ved at give dem hjælp og vejledning i forbindelse med deres projekter;\n45. minder om, at uddannelses- og kvalifikationspolitikker ikke kun bør have til formål at opfylde behovene på arbejdsmarkedet, men at de også bør give enkeltpersoner de nødvendige tværfaglige kompetencer til at udvikle sig som aktive og ansvarlige borgere; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at respektere, at uddannelse og erhvervsuddannelse er en grundlæggende rettighed og har en stærk værdi i sig selv;\n46. understreger vigtigheden af helhedsorienteret uddannelse, for eksempel i form af medborgerskab, som bør være en integreret del af alle uddannelsesforløb og kan bidrage til at forberede unge på overgangen til arbejdslivet;\n47. understreger betydningen af at udvikle de studerendes evne til at lære og behovet for at give dem effektive læringsstrategier; understreger, at det at lære at lære vil lette erhvervelsen af viden, færdigheder, holdninger og dygtighed og således gøre det muligt for enkeltpersoner at fastsætte, planlægge og nå deres egne læringsmål og blive selvstændige lærende, der kan klare de intensive ændringer på arbejdsmarkedet;\n48. understreger, at udøvelsen af sport giver udøvere mulighed for at udvikle en lang række tværfaglige færdigheder, der forbedrer deres beskæftigelsesegnethed og hjælper dem med at begå sig som ledere og nå deres mål; understreger endvidere forbindelsen mellem sport, beskæftigelsesegnethed, uddannelse og erhvervsuddannelse.\n49. giver udtryk for sin bekymring over, at scoren i den seneste PISA-undersøgelse (programmet for international elevevaluering) i visse EU-medlemsstater er faldet; opfordrer medlemsstaterne til at gøre uddannelse til en stærk prioritet med henblik på at opfylde målene i Europa 2020-strategien;\n50. understreger, at uddannelse på arbejdspladsen og dannelsesgivende lærlingeuddannelser af høj kvalitet, som bakkes op af partnerskaber mellem skoler, uddannelsesinstitutioner og erhvervslivet, er måder, hvorpå unges adgang til arbejdsmarkedet kan forbedres, og at en bedre udnyttelse af disse muligheder ved at forbedre karrierevejledningen vil kunne udvide puljen af mulige kandidater til ledige stillinger og også gøre dem bedre forberedte på arbejdsmarkedet; noterer sig, at sådanne foranstaltninger har vist sig vellykkede i nogle medlemsstater; påpeger, at udveksling af bedste praksis på dette område ville bidrage til at mindske ungdomsarbejdsløsheden; understreger, at dårligere stillede lærlinge har behov for særlig støtte, f.eks. i form af ekstraundervisning og støttekurser samt bistand til virksomheder i forbindelse med udførelsen af deres administrative og organisatoriske opgaver;\n51. understreger værdien af lærlingeuddannelser af høj kvalitet inden for alle beskæftigelsesområder, og opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at tilskynde kvinder til at søge lærlingeuddannelser og beskæftigelsesmuligheder, der traditionelt set er mandsdominerede;\n52. understreger, at en smidig overgang fra uddannelse til arbejdsmarkedet bør fremmes ved at forbinde teoretisk uddannelse med praktisk undervisning og ved at integrere beskæftigelsesmæssige kompetencer i kernen af de akademiske læreplaner, ved at tilvejebringe praktikordninger af høj kvalitet som fastsat i det europæiske kvalitetscharter for praktikophold og lærepladser og gennem anerkendelsen af kvalifikationer, der er erhvervet i forbindelse med formel og ikke-formel uddannelse eller ved frivilligt arbejde; understreger, at praktikophold af høj kvalitet altid bør have et klart læringsresultat, og at praktikanterne ikke bør udnyttes;\n53. minder om, at praktikophold og lærlingeuddannelser af høj kvalitet, der afspejler de faktiske behov, bør føre til beskæftigelse, og at praktikophold bør forberede til et job, og fordømmer ethvert misbrug, herunder falske praktikophold, der undergraver arbejdstagernes erhvervelse af rettigheder til social sikring; understreger, at praktikophold bør føre til øgede kompetencer og beskæftigelsesegnethed; opfordrer medlemsstaterne til at træffe afskrækkende foranstaltninger for at forebygge misbrug af praktikophold og intensivere oplysningskampagner om praktikanters rettigheder;\n54. glæder sig over kvalitetsrammen for praktikophold og den europæiske alliance for lærlingeuddannelser; understreger, at det er vigtigt, at Kommissionen nøje overvåger gennemførelsen heraf i medlemsstaterne; opfordrer indtrængende den europæiske alliance for lærlingeuddannelser til at fremme unges adgang til lærlingeuddannelser ved at fjerne hindringer såsom undervisningsgebyrer for lærepladser;\n55. minder om, at den tosporede model for uddannelse og erhvervelsen af praktiske, sociale og kommunikative kompetencer er af stor betydning, idet der henvises til medlemsstaternes kompetence på dette område; understreger, at kompetencer, hvad angår samfund og kommunikation, kunne bidrage til unges tillid og gøre det lettere for dem at komme ind på arbejdsmarkedet; understreger, at den tosporede model skal være tilpasset den sociale, økonomiske og kulturelle situation i hvert enkelt land og ikke bør betragtes som det eneste rigtige erhvervsuddannelsessystem; opfordrer derfor til anerkendelse og styrkelse af vekseluddannelser på alle niveauer;\n56. opfordrer til øget samarbejde mellem uddannelsesinstitutioner - såvel på erhvervsuddannelsesplan som på højere niveauer - og iværksættere omkring udvikling af undervisningsplaner, der er tilpasset arbejdsmarkedsbehovene;\n57. påpeger fordelene ved en fleksibel tilgang, der er rettet mod studerende, til uddannelse, der gør det muligt at ændre eller tilpasse studieretningen i overensstemmelse med de studerendes behov og ikke binder dem til deres oprindelige valg;\n58. advarer medlemsstaterne imod spredning mellem de kontrakttyper, som tilbydes unge; opfordrer til, at man gør sig større overvejelser i den retning for at øge effektiviteten;\n59. opfordrer medlemsstaterne til at øge interessen for programmer og uddannelser inden for naturvidenskab, teknologi, ingeniørvirksomhed og matematik med henblik på at afhjælpe den eksisterende mangel på dette område; understreger imidlertid, at humanistiske videnskaber og generel humanistisk viden er nødvendige for at gøre effektiv brug af mulighederne forbundet med fagdisciplinerne naturvidenskab, teknologi, ingeniørvirksomhed og matematik og bør således modtage effektiv støtte inden for deres institutioner og spille en eksplicit rolle i udarbejdelsen af undervisningsplaner; opfordrer medlemsstaterne til at fremme en tværsektoriel tilgang mellem forskellige områder inden for uddannelsesinstitutioner, f.eks. fælles programmer inden for humanistiske fag, videnskab, IKT, ingeniørvirksomhed, økonomisk virksomhed og andre relevante områder;\n60. tilskynder medlemsstaterne til hurtigst muligt at indarbejde nye teknologier i læringsprocessen og intensivere og forbedre undervisningen i IKT og digitale færdigheder inden for alle niveauer og former for uddannelse og erhvervsuddannelse, herunder for lærere, for at sikre mere digitalt tilpassede eksamener og undervisningsplaner og motivere unge til at studere IKT og stræbe efter hermed forbundne karrierer; understreger behovet for at opbygge et bedre teknologisk grundlag i skoler og på universiteter og tilvejebringe den nødvendige infrastruktur; understreger endvidere i denne forbindelse betydningen af åbne uddannelsesressourcer, der sikrer adgang til uddannelse for alle og forbedrer beskæftigelsesegnetheden ved at støtte processen for livslang læring; minder om behovet for at tilskynde piger og unge kvinder til at gennemføre en uddannelse inden for IKT;\n61. understreger, at der er behov for at udvikle foranstaltninger, som tilskynder piger til at vælge naturvidenskab, teknologi, ingeniørvirksomhed eller matematik, og etablere erhvervsvejledning af høj kvalitet, som støtter dem i deres videre karriereforløb inden for disse fag, eftersom kvinder stadig er stærkt underrepræsenterede i disse erhverv og kun udgør 24 % af alle ingeniører og naturvidenskabelige forskere, og fordi besættelsen af disse stillinger udgør en af de 20 vigtigste flaskehalse på arbejdsmarkedet i medlemsstaterne;\n62. påpeger, at arbejdskraftens bevægelighed inden for EU fortsat er lav til trods for høje arbejdsløshedstal i nogle medlemsstater og ledige stillinger i andre; minder derfor om, hvor vigtig arbejdstagernes mobilitet er for et konkurrencedygtigt arbejdsmarked, og understreger nødvendigheden af at reducere de sproglige og kulturelle barrierer, der kunne begrænse den, ved at tilbyde sektorspecifikke sprogkurser og uddannelse i interkulturel kommunikation for arbejdsløse;\n63. understreger betydningen af at afhjælpe manglen på kvalifikationer og kvalifikationsmismatch ved at fremme og lette mobiliteten for studerende og den grænseoverskridende anerkendelse af kvalifikationer gennem en bedre anvendelse af alle EU-redskaber og -programmer, såsom Erasmus+, den europæiske referenceramme for kvalifikationer, kvalifikationspasset, ungdomsgarantien, Europass-cv'et, Entrepreneurial Skills Pass, Eures, vidensalliancer, den europæisk alliance for lærlingeuddannelser, det europæiske meritoverførselssystem, den europæiske referenceramme for kvalitetssikring af erhvervsuddannelse og det europæiske meritoverførselssystem for erhvervsuddannelse; fremhæver betydningen af ESCO, der identificerer og kategoriserer færdigheder, kompetencer og kvalifikationer, som er relevante for EU's arbejdsmarked og uddannelser samt erhvervsuddannelser, på 25 europæiske sprog; understreger i denne forbindelse betydningen af passende overførbarhed af sociale rettigheder i Unionen og gentager betydningen af Erasmus+, Den Europæiske Socialfond og Eures i denne henseende; opfordrer medlemsstaterne til at fremme uddannelseskurser i specifikke sektorer, hvor der er særlige huller mellem udbud og efterspørgsel;\n64. tilskynder til en optimal udnyttelse af allerede eksisterende EU-midler såsom Erasmus+-programmet for at stimulere udviklingen af tværfaglige færdigheder og kompetencer blandt unge med henblik på at bekæmpe ungdomsarbejdsløsheden i EU mere effektivt;\n65. påpeger, at Erasmus+ er et centralt instrument til at sikre kvaliteten af erhvervsuddannelser i hele EU, og tilskynder til internationale udvekslinger med henblik på faglig uddannelse;\n66. minder om, at en effektiv gennemførelse af ungdomsgarantien og ungdomsbeskæftigelsesinitiativet også kan bidrage til at forbedre unges muligheder på arbejdsmarkedet ved at afhjælpe uddannelsesmæssige mangler og ved at tilvejebringe kompetencer, som er relevante for et bæredygtigt arbejdsmarkeds og en bæredygtig økonomis behov, og kan tilbyde værdifuld erhvervserfaring samt lette etableringen af succesrige virksomheder; påpeger, at det i dette øjemed er afgørende at vurdere de virkelige beskæftigelsesbehov hos unge og i de virkelige sektorer, der tilbyder fremtidige jobmuligheder, såsom den sociale økonomi og den grønne økonomi, understøttet af konstant og omhyggelig overvågning, ikke alene af de pågældende projekter, men også af de agenturer, der skaber dem, idet der udarbejdes regelmæssige rapporter om fremskridtene med disse foranstaltninger for at bekæmpe ungdomsarbejdsløsheden;\n67. understreger nødvendigheden af at forenkle de administrative foranstaltninger for gennemførelse af ungdomsgarantien og den påtrængende nødvendighed af at fjerne enhver bureaukratisk hindring, der kan mindske dens effektivitet;\n68. glæder sig over den nylige afgørelse fra EU's medlovgivere om at øge forfinansieringen af ungdomsbeskæftigelsesinitiativet, der har til formål at lette gennemførelsen af dette vigtige initiativ for regioner og lande med økonomiske problemer; opfordrer medlemsstaterne og de lokale og regionale myndigheder til at bruge de midler, der er til rådighed, for at gennemføre de nødvendige forbedringer og skabe bæredygtige løsninger i stedet for ad hoc-løsninger; opfordrer medlemsstaterne til hurtigt og effektivt at gennemføre de operationelle programmer under ungdomsbeskæftigelsesinitiativet;\n69. understreger, at kompetenceudvikling, hvis den gennemføres som en integreret plan, også kunne blive en mekanisme, der fører til og fremmer lige muligheder for personer fra ugunstigt stillede grupper, herunder dårligt stillede mindretal, især børn og unge fra familier, der er ramt af fattigdom, langtidsledige, forfordelte immigranter og personer med handicap; understreger, at forebyggelse og livslang støtte og rådgivning, der indledes så tidligt som muligt, for ugunstigt stillede grupper er af allerstørste betydning for at skabe en produktiv og højt kvalificeret arbejdsstyrke til arbejdsmarkedet; understreger endvidere nødvendigheden af at yde støtte og kompetenceudvikling gennem uddannelse for arbejdsgivere, ansættelsespersonale og personaleledere for at understøtte integrationen af ugunstigt stillede grupper på arbejdsmarkedet; understreger, at der for at inkludere de mest ugunstigt stilled, må tilbydes passende erhvervsuddannelse for arbejdsgivere, personaleteams og lærere for at støtte de dårligst stillede i samfundet på bedst mulig vis for at gøre dens integration så effektiv som mulig; understreger atter betydningen af universel adgang til uddannelse for alle;\n70. understreger, at udvikling af netværksfærdigheder er af stor betydning for alle unge, men især for unge med begrænset erhvervserfaring og dem, der kommer fra underrepræsenterede og dårligt stillede grupper; understreger, at undervisning i netværksdannelse kan være en strategi til at fremme beskæftigelse, karriereudvikling og karriereudforskning;\n71. påpeger, at hovedparten (60 %) af dem, der har en universitetsuddannelse i Den Europæiske Union, er kvinder, men at kvinders beskæftigelsesfrekvens og karriereforløb ikke afspejler deres fulde potentiale; understreger, at opnåelse af inklusiv og langsigtet økonomisk vækst forudsætter, at man mindsker misforholdet mellem kvinders uddannelsesniveau og deres stilling på arbejdsmarkedet, først og fremmest ved at overvinde den horisontale og vertikale opdeling;\n72. understreger nødvendigheden af, at arbejdsformidlinger gør mere for at sikre, at handicappede ikke fysisk hindres i at få adgang til deres tjenester i overensstemmelse med FN’s konvention om handicappedes rettigheder;\n73. opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at fremme bedste praksis og understøtte integrationen af unge med handicap i uddannelse, herunder programmer for livslang læring, og beskæftigelse gennem foranstaltninger såsom investering i sociale iværksætterinitiativer, der støtter disse unge, eller finansielle incitamenter for organisationer, der rekrutterer dem;\n74. understreger vigtigheden af at sikre, at personer med handicap har adgang til finansiel støtte og legater, som bør være en integreret del af informations- og uddannelsesprogrammer, der har til formål at fremme iværksættervirksomhed;\n75. bemærker, at unge, som er vokset op i en tid med hurtige teknologiske fremskridt, ikke alene har potentiale, evner og kompetencer, men også værdier og prioriteringer, der afviger fra den tidligere generations, og at det derfor er umagen værd at understrege behovet for programmer og initiativer, der vil overvinde kløften mellem generationerne; bemærker, at dette også vil hjælpe til at forstå den yngre generations evner såsom multitasking, kreativitet, villighed til forandring og – frem for alt – teamwork; understreger, at uddannelsessystemerne bør være tilstrækkeligt fleksible til at muliggøre den fulde udvikling af unges kompetencer og evner; understreger endvidere, at ansættelses- og arbejdsformidlingspersonale bør være veluddannet og udstyret med kompetencer, som vil give dem forståelse af den nye generation; bemærker endvidere, at ikke alle unge automatisk har de kompetencer og evner, der skal til for fuldt ud at opfylde de digitale krav, og understreger derfor atter, at det nu er vigtigere end nogensinde at give alle lige adgang til og uddannelse i digitale redskaber;\nAlarmerende høj ungdomsarbejdsløshed er i disse tider blandt de mest udfordrende problemer i EU, idet næsten 5 millioner unge er arbejdsløse. Samtidig er der omkring 2 millioner ubesatte stillinger. Denne situation udgør en alvorlig trussel for den sociale samhørighed og EU's økonomiske udvikling.\nI forbindelse med drøftelser om denne situation bør følgende faktorer tages i betragtning: globaliseringen, demografiske ændringer, den økonomiske krise, nye teknologier og ændringer i tilrettelæggelsen af arbejdet.\nEtablering af nye virksomheder og selvstændig erhvervsvirksomhed udgør også en mulighed for arbejdsmarkedsdeltagelse.\nUdvikling af kompetencer som en flerdimensional proces kræver en holistisk tilgang og et skridt videre end "siloerne" af sektorpolitikker.\nSom følge af ændringer på arbejdsmarkedet er der behov for mere fleksible uddannelsessystemer, som vil give mulighed for at supplere og udbygge viden og kompetencer i alle faser af arbejdslivet.\nTo dimensioner af kompetencer åbner mulighed for at komme ind på arbejdsmarkedet og bibeholde et job: nøglekompetencer (tilpasningsevne, læringskompetence, initiativ og iværksætterkultur, kommunikation) og specifikke kompetencer knyttet til bestemte stillinger eller job.\nSamtidig er det nødvendigt at forbinde (også økonomisk) institutioner, der tilbyder videregående uddannelser, med den økonomiske sektor (industri, tjenester).\nPå grund af forskellene på medlemsstaternes arbejdsmarkeder er det også nødvendigt at afgøre, hvilket myndighedsniveau der har de mest effektive redskaber til at identificere og beskrive de kompetencer, der er behov for.\n1. understreger, at "et nyt skub i beskæftigelse, vækst og investeringer" er en afgørende prioritering for Kommissionen, og at Kommissionen i sit arbejdsprogram for 2015 forpligtede sig til at tage praktiske initiativer med henblik på at fremme integration og beskæftigelsesegnethed på arbejdsmarkedet, navnlig foranstaltninger til at bistå medlemsstaterne med at få unge i beskæftigelse; gentager, at Parlamentet jævnligt har foreslået forskellige løsninger og understreget, at ungdomsbeskæftigelse, uddannelse og erhvervsuddannelse bør være en af de højeste politiske prioriteringer for EU;\n2. opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at gennemføre bydende nødvendige strukturelle reformer af alle uddannelsesniveauer, navnlig erhvervsuddannelser, herunder lærlingeuddannelser og praktikophold, der indeholder et stærkt element af arbejdsbaseret læring, for at hjælpe unge med at opnå de færdigheder, der er nødvendige for en vellykket indtræden på arbejdsmarkedet, og således lette overgangen fra skole til arbejde, forbedre unges beskæftigelsesegnethed og livsfærdigheder og bidrage til EU-økonomiens konkurrenceevne; understreger i denne forbindelse, at det udelukkende er muligt at udnytte mulighederne for gensidig læring og undersøge bedste praksis på en vellykket måde, såfremt der tages fuldt hensyn til de specifikke styrker i de enkelte nationale systemer;\n3. understreger, at ungdomsarbejdsløshed fortsat er på et meget foruroligende niveau i EU og navnlig i visse medlemsstater; opfordrer medlemsstaterne og EU til at bringe denne situation til ophør ved omgående at træffe sociale beskyttelsesforanstaltninger til at imødegå de økonomiske og sociale følger af arbejdsløshed;\n4. minder om, at uddannelses- og kvalifikationspolitikker ikke kun bør have til formål at opfylde behovene på arbejdsmarkedet, men at de også bør give enkeltpersoner de nødvendige tværfaglige kompetencer til at udvikle sig som aktive og ansvarlige borgere; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at respektere, at uddannelse og erhvervsuddannelse er en grundlæggende rettighed og har en stærk værdi i sig selv;\n5. erindrer om behovet for at fremme mål for undervisningsplaner for formel og ikkeformel uddannelse og livslang læring, der er rettet imod alle studerende, og som omfatter både teoretiske og praktiske moduler (som f.eks. iværksætterprojekter for studerende, der kan omfatte projekter vedrørende social virksomhed i samarbejde med lokalsamfund);\n6. tilskynder medlemsstaterne til at vedtage langsigtede politikker gennem effektive investeringer, øget samarbejde og strategiske partnerskaber med henblik på at fremme innovation, konkurrenceevne og høj kvalitet i erhvervsuddannelserne;\n7. påpeger, at Erasmus+ er et centralt instrument til at sikre kvaliteten af erhvervsuddannelser i hele EU, og tilskynder til internationale udvekslinger med henblik på faglig uddannelse;\n8. fremhæver betydningen af at genoplive og fremme erhvervsuddannelser og gøre dem mere tiltrækkende blandt unge, således at de ikke opfattes som værende ringere end andre uddannelsesformer; understreger behovet for at indføre eller videreudvikle tosporede erhvervsuddannelsessystemer eller elementer af erhvervsuddannelse og arbejdsbaseret læring på alle uddannelsesniveauer for at gøre det lettere at opnå viden, indsigt, grundlæggende beskæftigelsesegnethed og jobspecifikke færdigheder og kompetencer; understreger endvidere behovet for, at offentlige institutioner sikrer kvalitetskontrol og vejledning i forhold til erhvervsuddannelsernes generelle indhold, læringsmål, gennemførelse og evaluerings- og godkendelsesprocedure foruden anerkendelse af og ækvivalens mellem kvalifikationerne; fremhæver, at udveksling af bedste praksis vedrørende tosporede uddannelsessystemer kan bidrage til strukturelle ændringer på arbejdsmarkedet og føre til højere niveauer af ungdomsbeskæftigelse; understreger fordelene ved arbejdsbaseret læring, som er til stor hjælp for unge i begyndelsen af deres karrierer, når de søger at komme ind på arbejdsmarkedet;\n9. understreger betydningen af at udvikle "bløde færdigheder", der gør det lettere at forhandle på arbejdsmarkedet med et godt resultat og udvikle en karriere, og som er et væsentligt supplement til faglig viden og erfaring;\n10. minder om, at der i øjeblikket er to millioner ledige job i EU, og understreger betydningen af at afhjælpe manglen på kvalifikationer og kvalifikationsmismatch ved at fremme og lette mobiliteten for studerende og den grænseoverskridende anerkendelse af kvalifikationer gennem en bedre anvendelse af alle EU-redskaber og -programmer, såsom Erasmus+, den europæiske referenceramme for kvalifikationer, kvalifikationspasset, ungdomsgarantien, Europass-cv'et, Entrepreneurial Skills Pass, Eures, vidensalliancer, den europæisk alliance for lærlingeuddannelser, det europæiske meritoverførselssystem, den europæiske referenceramme for kvalitetssikring af erhvervsuddannelse og det europæiske meritoverførselssystem for erhvervsuddannelse; fremhæver betydningen af ESCO, der identificerer og kategoriserer færdigheder, kompetencer og kvalifikationer, som er relevante for EU's arbejdsmarked og uddannelser samt erhvervsuddannelser, på 25 europæiske sprog; understreger i denne forbindelse betydningen af passende overførbarhed af sociale rettigheder i Unionen og gentager betydningen af Erasmus+, Den Europæiske Socialfond og Eures i denne henseende; opfordrer medlemsstaterne til at fremme uddannelseskurser i specifikke sektorer, hvor der er særlige huller mellem udbud og efterspørgsel;\n11. glæder sig over den omdannelse af det eksisterende websted for EU-oversigten over kvalifikationer, der giver et mere omfattende og brugervenligt centralt adgangspunkt for information og oplysninger om kvalifikationsbehov i erhverv og sektorer i EU, og som hjælper politiske beslutningstagere, eksperter, arbejdsformidlinger, karriererådgivere og enkeltpersoner med at træffe bedre og mere oplyste beslutninger;\n12. fremhæver betydningen af at undervise i og lære generelle grundlæggende færdigheder såsom IKT, matematik, kritisk tænkning, fremmedsprog, mobilitet osv., hvilket vil give unge mulighed for nemt at tilpasse sig til det skiftende sociale og økonomiske miljø;\n13. understreger betydningen af at udvikle de studerendes evne til at lære og behovet for at give dem effektive læringsstrategier; understreger, at det at lære at lære vil lette erhvervelsen af viden, færdigheder, holdninger og dygtighed og således gøre det muligt for enkeltpersoner at fastsætte, planlægge og nå deres egne læringsmål og blive selvstændige lærende, der kan klare de intensive ændringer på arbejdsmarkedet;\n14. understreger, at udvikling af netværksfærdigheder er af stor betydning for alle unge, men især for unge med begrænset erhvervserfaring og dem, der kommer fra underrepræsenterede og dårligt stillede grupper; understreger, at undervisning i netværksdannelse kan være en strategi til at fremme beskæftigelse, karriereudvikling og karriereudforskning;\n15. noterer sig arbejdsmarkedets konstante udvikling og understreger betydningen af at opfylde arbejdsmarkedets behov med passende kvalifikationer og færdigheder ved at revidere og udvikle eksisterende undervisningsplaner og ved at adressere teknologiske, sociale, kulturelle og miljømæssige ændringer i tæt samarbejde med arbejdsgivere, faglige organisationer, erhvervslivet, politiske beslutningstagere, lokale myndigheder, uddannelsestjenester, arbejdsformidlinger, ungdomsorganisationer og alle relevante interesseparter; påpeger endvidere, at det i denne sammenhæng er nødvendigt at tilvejebringe og udvikle livslang erhvervsvejledning af høj kvalitet, der ligeledes inddrager familier, for at hjælpe fremtidige studerende og unge med at træffe de rette valg med hensyn til deres uddannelsesområde og træffe bedre valg for så vidt angår deres uddannelse og karriere under hensyntagen til deres jobpræferencer og arbejdsmarkedets behov; minder imidlertid om, at uddannelses- og kvalifikationspolitikker ikke kun bør have til formål at opfylde arbejdsmarkedets behov, men at de også bør også bidrage til unges personlige udvikling og vækst for at gøre dem til proaktive og ansvarlige borgere; understreger følgelig behovet for undervisning i medborgerkundskab, både formel og ikkeformel uddannelse, i hele uddannelsessystemet;\n16. fremhæver betydningen af praktikophold og lærepladser som en del af undervisningsplaner på sekundære og videregående uddannelser med henblik på tilegnelse af erhvervserfaring og tværfaglige færdigheder; fremhæver betydningen af mentorordninger, der forbinder studerende med fagfolk eller unge arbejdstagere og giver de studerende adgang til netværk og en klar forståelse af arbejdsprocessen; tilskynder følgelig virksomhederne til at etablere varige forbindelser og partnerskaber med uddannelsesinstitutionerne for at lette adgangen til arbejdsmarkedet for de studerende og sikre, at de færdigheder, der undervises i, løbende tilpasses til de reelle behov på arbejdsmarkedet; minder imidlertid om, at praktikophold for studerende er en uddannelsesmulighed, og at virksomhederne skal varetage deres mentor- og uddannelsesopgaver under hensyntagen til Kommissionens henstillinger om tilvejebringelse af praktikophold af høj kvalitet som et middel til at forbedre unges muligheder for at finde et arbejde;\n17. opfordrer medlemsstaterne til så hurtigt som muligt at træffe foranstaltninger vedrørende de uddannelses- og arbejdsmarkedsrelaterede landespecifikke henstillinger i det europæiske semester og andre henstillinger fra Kommissionen;\n18. understreger den rolle, som videregående uddannelsesinstitutioner spiller med hensyn til at udvikle den viden og de kompetencer, som færdiguddannede har behov for med henblik på at kunne få succes på arbejdsmarkedet;\n19. understreger betydningen af en holistisk tilgang til færdigheder; fremhæver behovet for at stille flere muligheder til rådighed inden for uddannelsessystemet og fleksible uddannelsesmæssige tilgange, som kan skræddersys og tilpasses til den enkeltes behov; opfordrer til at udvikle arbejdsbaserede læringsprogrammer inden for alle former for uddannelse og erhvervsuddannelse og praktiske undervisningsplaner, fleksible tidsplaner og mindre formelle undervisningsmetoder;\n20. understreger behovet for brede uddannelser og erhvervsuddannelser, der leverer grundlæggende og overførbare færdigheder på højt niveau, iværksætterfærdigheder, problemløsningsfærdigheder, færdigheder inden for informations- og kommunikationsteknologi (IKT) og sproglige færdigheder, der giver enkeltpersoner mulighed for løbende at erhverve og anvende ny viden og letter deres tilpasning til forandringerne i arbejdslivet;\n21. understreger behovet for at inkludere elementer af iværksætteruddannelse på alle uddannelses- og erhvervsuddannelsesniveauer, eftersom fremme af iværksætterånden blandt unge på et tidligt stadium og udviklingen af tværfaglige færdigheder, der er forbundet med iværksætterkultur, såsom kreativitet, kritisk tænkning, empati, teamwork og initiativlyst, bidrager til unges personlige og faglige udvikling og letter deres overgang til arbejdsmarkedet; opfordrer i denne henseende indtrængende til aktiv dialog og samarbejde mellem universitetsmiljøet og erhvervslivet med det formål at udvikle uddannelsesprogrammer, som giver unge de krævede færdigheder og kompetencer, og som fremmer og tilskynder til iværksætteres deltagelse i uddannelsesprocessen; mener imidlertid, at iværksætteruddannelser bør indeholde en social dimension og behandle emner, som f.eks. fairtrade, sociale virksomheder og alternative forretningsmodeller, såsom kooperativer, med henblik på at tilstræbe en mere social, inklusiv og bæredygtig økonomi;\n22. tilskynder medlemsstaterne til hurtigst muligt at indarbejde nye teknologier i læringsprocessen og intensivere og forbedre undervisningen i IKT og digitale færdigheder inden for alle niveauer og former for uddannelse og erhvervsuddannelse, herunder for lærere, for at sikre mere digitalt tilpassede eksamener og undervisningsplaner og motivere unge til at studere IKT og stræbe efter hermed forbundne karrierer; understreger behovet for at opbygge et bedre teknologisk grundlag i skoler og på universiteter og tilvejebringe den nødvendige infrastruktur; understreger endvidere i denne forbindelse betydningen af åbne uddannelsesressourcer, der sikrer adgang til uddannelse for alle og forbedrer beskæftigelsesegnetheden ved at støtte processen for livslang læring; minder om behovet for at tilskynde piger og unge kvinder til at gennemføre en uddannelse inden for IKT;\n23. tilskynder til en optimal udnyttelse af allerede eksisterende EU-midler såsom Erasmus+-programmet for at stimulere udviklingen af tværfaglige færdigheder og kompetencer blandt unge med henblik på at bekæmpe ungdomsarbejdsløsheden i EU mere effektivt;\n24. understreger, at kendskab til IKT bør blive en integrerende del af uddannelsesprocessen og integreres i undervisningsplanen på alle uddannelsesniveauer; understreger, at det gavner både unges arbejdsliv og privatliv at udstyre dem med IKT-færdigheder, idet de får de tekniske færdigheder, den selvtillid og den fleksibilitet, som de har behov for med henblik på at kunne tilpasse sig igennem hele deres liv;\n25. opfordrer medlemsstaterne til at tilskynde piger og unge kvinder til at vælge fag som naturvidenskab, teknologi, ingeniørvirksomhed og matematik og øge kvinders repræsentation inden for naturvidenskab, teknologi, ingeniørvirksomhed og matematik;\n26. bemærker, at manglen på sproglige færdigheder er en stor hindring for unges konkurrenceevne på EU's arbejdsmarked, og understreger, at medlemsstaterne fra en meget tidlig alder skal udstyre unge med forskellige kommunikations- og sprogfærdigheder for at løse problemer, der er forårsaget af det nuværende kvalifikationsmismatch;\n27. understreger den grundlæggende betydning af tilbud om ikkeformel uddannelse og livslang læring med henblik på læring af nøglekompetencer parallelt med eller efter skolegangen for at forebygge eller modgå udstødelse og således give borgere flere muligheder for at udvikle sig personligt og på grundlag af deres evner at udvikle sig i samfundet og i arbejdslivet;\n28. fremhæver den afgørende rolle, som kompetente og støttende lærere og undervisere spiller med hensyn til at mindske problemet med elever, der forlader skolen for tidligt, navnlig i underudviklede områder, og forbedre de unges beskæftigelsesegnethed; understreger, at lærere skal støttes bedre af skoler, uddannelsesinstitutioner, lokalsamfund og uddannelsespolitikker, f.eks. gennem en mere effektiv og tidssvarende uddannelse i nye færdigheder, som f.eks. iværksætterfærdigheder og IKT-færdigheder, fremme af peerlæring og udveksling af bedste praksis samt lettere adgang til uddannelsesmuligheder og bedre systemer for fortsat erhvervsuddannelse; påpeger i denne forbindelse betydningen af at investere i udvikling af livslang læring for lærere; modsætter sig på det kraftigste enhver nedskæring i uddannelsesbudgetterne, navnlig kombineret med en nedsættelse af stipendier og legater og stigende uddannelsesgebyrer;\n29. tilskynder til integration af nye undervisnings- og uddannelsesmetoder, der er udviklet af lærere som reaktion på de specifikke behov i den pågældende klasse;\n30. opfordrer til en fremadrettet og resultatorienteret europæisk kvalifikationsstrategi, som skal være retningsgivende for nationale kvalifikationsstrategier og integrere dem i de nationale jobplaner og samtidig udgøre en omfattende ramme for de sektormæssige handlingsplaner, som foreslås i beskæftigelsespakken;\n31. bemærker, at ungdomsgarantien og ungdomsbeskæftigelsesinitiativet har en vigtig rolle at spille i udviklingen af uddannelse og erhvervsuddannelse for unge ufaglærte og lavtuddannede arbejdsløse, men understreger, at der er behov for bedre finansiering og en korrekt og hurtig gennemførelse af disse ordninger efterfulgt af passende overvågning af situationen i de enkelte medlemsstater;\n32. understreger behovet for at stræbe efter en individuel tilgang til karriereudvikling og livslang uddannelse og erhvervsuddannelse og mener, at vejledning og rådgivning, der behandler individuelle behov og fokuserer på evaluering og udvidelse af individuelle færdigheder, skal være et centralt element i uddannelses- og kvalifikationspolitikker fra et tidligt stadium;\n33. mener, at ikkeformel uddannelse, navnlig som udviklet i ungdomsorganisationer, fremmer kreativitet, initiativlyst og personlig ansvarlighed og kan øge unges chancer på arbejdsmarkedet og bidrage positivt til, at erhvervsuddannelser bliver en succes; opfordrer herefter medlemsstaterne til at gennemføre Rådets henstilling fra 2012 om validering af ikkeformel og uformel læring(9) som et middel til at anerkende kompetencer erhvervet gennem ikkeformel uddannelse, navnlig i den frivillige sektor og ungdomssektoren, og støtte gennemførelsen af politikker for livslang læring;\n34. minder om, at de kreative industrier er blandt de mest iværksætterorienterede og hurtigst voksende sektorer, og at kreative uddannelser udvikler færdigheder, der kan overføres, såsom kreativ tænkning, problemløsning, teamwork og opfindsomhed; erkender, at kunst- og mediesektorerne er særlig tillokkende for unge;\n35. fremhæver, at arbejdsmarkedspolitikker generelt og matchning af kvalifikationer med hensyn til erhvervsuddannelsespolitikker i særdeleshed skal sigte mod at skabe og fremme sikre job af høj kvalitet i overensstemmelse med ILO's dagsorden vedrørende anstændigt arbejde; bemærker, at disse politikker skal bidrage til at bekæmpe fænomenet med usikre ansættelsesforhold, ansættelse uden et fast timetal og ulønnet praktik;\n36. bemærker den vigtige rolle, som civilsamfundsorganisationer, fagforeninger og dialog mellem arbejdsmarkedets parter spiller i udarbejdelsen af erhvervsuddannelsespolitikker;\n37. opfordrer medlemsstaterne til at rette investeringer mod inkluderende uddannelse, som tager højde for samfundsmæssige udfordringer, med henblik på at sikre lige adgang og muligheder for alle, herunder for unge fra forskellige socioøkonomiske baggrunde samt for sårbare og dårligt stillede grupper;\n38. opfordrer medlemsstaterne til at øge interessen for programmer og uddannelser inden for naturvidenskab, teknologi, ingeniørvirksomhed og matematik med henblik på at afhjælpe den eksisterende mangel på dette område; understreger imidlertid, at humanistiske videnskaber og generel humanistisk viden er nødvendige for at gøre effektiv brug af mulighederne forbundet med fagdisciplinerne naturvidenskab, teknologi, ingeniørvirksomhed og matematik og bør således modtage effektiv støtte inden for deres institutioner og spille en eksplicit rolle i udarbejdelsen af undervisningsplaner; opfordrer medlemsstaterne til at fremme en tværsektoriel tilgang mellem forskellige områder inden for uddannelsesinstitutioner, f.eks. fælles programmer inden for humanistiske fag, videnskab, IKT, ingeniørvirksomhed, økonomisk virksomhed og andre relevante områder;\n39. minder om de mange job forbundet med traditionelle færdigheder, og at disse job ofte ikke kan udflyttes, samt at de desuden bidrager til at stimulere lokale økonomier og er af kulturel interesse; tilskynder følgelig medlemsstaterne til at sikre, at håndværk og erhverv med traditionelle og kulturelle elementer bevares og reelt videregives til de yngre generationer gennem gennemførelsen af specialiserede programmer;\n40. fremhæver den rolle og betydning, som ikkeformel og uformel læring har med hensyn til unges beskæftigelsesegnethed; understreger betydningen af deltagelse i ungdomsorganisationer, frivilligt arbejde og breddeidræt med hensyn til at udstyre unge med iværksætterånd og med et sæt erkendelsesmæssige og ikkeerkendelsesmæssige kompetencer og tværfaglige færdigheder og opfordrer medlemsstaterne til at lette unges deltagelse i disse fritidsaktiviteter, der supplerer den formelle uddannelse;\n41. understreger, at udøvelsen af sport giver udøvere mulighed for at udvikle en lang række tværfaglige færdigheder, der forbedrer deres beskæftigelsesegnethed og hjælper dem med at begå sig som ledere og nå deres mål; understreger endvidere forbindelsen mellem sport, beskæftigelsesegnethed, uddannelse og erhvervsuddannelse.


Mennesker | Inwido\nDet handler alt sammen om mennesker – vores ledere og medarbejdere\nHos Inwido har mennesket betydning – det handler alt sammen om at have ledere og medarbejdere, der er motiverede og er glade for deres arbejde. Men det gælder også om at sikre, at vi har de rigtige mennesker på det rigtige sted og sikre, at de udvikler sig i samme retning som virksomheden og vores strategi.\nVores virksomhedskultur og virksomhedens værdier\nLedelse gennem eksemplet\nVores stærke tro på vores kerneværdier betyder høje forventninger til vores virksomhedsledere. Inwidos ledere forventes at påtage sig den åbenhed og det mod, vi konstant tilstræber i hele virksomheden.\nDet er vigtigt, at alle vores medarbejdere oplever vækstpotentialet hos Inwido. Vores uddannelsesprogram til lederskab er en af de måder, hvorpå vi udvikler personer og sikrer, at vi har en fælles filosofi.\nHjælp os med at opbygge fremtiden\nInwido’s succes bygger på innovation. Derfor er vi altid interesseret i at udvikle vores medarbejdere – og indsprøjte nye, friske tanker ude fra omverdenen.


Dansk opbakning til frihandel - Transporttidende\nDansk opbakning til frihandel\nHåb om aftale mellem USA og Europa.\nNye tal fra Eurobarometer viser, at danskerne ligger i den europæiske top, når det gælder opbakningen til øget frihandel med USA, oplyser Danmarks Rederiforening.\nOpbakningen er vigende i EU og truet af Brexit, hvilket gør det vigtigt for Danmark, at sikre EU's fortsatte fokus på frihandel.\nEn måde at måle opbakning til frihandel er befolkningens syn på TTIP-aftalen, som EU måler på hvert halve år. Siden de seneste tal fra EU-databasen i november 2015 er danskernes opbakning til en europæisk frihandelsaftale med USA – den såkaldte TTIP-aftale – således vokset fra 62 pct. til 67 pct. Kun 19 pct. af danskerne er nu modstandere af TTIP-aftalen. Det bringer Danmark ind på en samlet femteplads blandt EU’s 28 lande, når det gælder positiv opbakning til en frihandelsaftale med USA.\n-Det er glædeligt, at danskerne bakker op om en frihandelsaftale, som kan styrke dansk eksport og skabe nye, danske arbejdspladser. Det tyder på en bred erkendelse i den danske befolkning af værdien af international samhandel for en lille åben økonomi som vores, siger Jacob K. Clasen, underdirektør i Danmarks Rederiforening.\nLøft til rederier\n-En frihandelsaftale med USA kan løfte danske rederiers omsætning med 750 mio. kr. årligt, hvilket er en meget håndgribelig fordel ved en aftale, der generelt er til fordel for dansk erhvervsliv, som i høj grad har øje for eksport. Vi danskere får jo nærmest ind med modermælken, at samhandel er godt for os. Dansk søfart har langt over halvdelen af sin omsætning uden for EU, så som Danmarks største eksporterhverv glæder vi os over, at befolkningen ved, hvor meget handel betyder, konstaterer Jacob K. Clasen.\nSelvom der generelt er opbakning til TTIP blandt EU-landene, er befolkningerne i lande som Østrig, Tyskland, Slovenien og Luxembourg samlet set overvejende negative over for en aftale. Til gengæld er der et stigende ønske om en TTIP-aftale i Storbritannien. Et kommende Brexit vil derfor betyde, at en traditionel tilhænger af frihandel forlader Unionen.\nStadig grund til frygt\n-Blandt de store EU-lande har briterne længe været den stærkeste bannerfører for mere frihandel. Med en stigende TTIP-skepsis i Tyskland og en opbakning på kun cirka 50 pct. i Frankrig og Italien, kan man frygte, at briternes exit fra EU kan svække EU’s fokus på at sikre nye frihandelsaftaler. Det er derfor afgørende, at Danmark og ligesindede lande hele tiden presser på for, at EU holder tempo, når det kommer til frihandel, siger Jacob K. Clasen.


Light-sodavand til gravide øger risiko for astma hos barnet | Ingeniøren\nGravide, der ønsker at holde kalorieindtaget nede under graviditeten med light-sodavand, risikerer at give barnet astma, viser stor dansk undersøgelse.\nAf Torben R. Simonsen 13. mar 2013 kl. 14:47 10\nDanske forskere har tidligere fastslået, at gravides indtag af light-sodavand kan medføre for tidlige fødsler. Nu kan der tilføjes et nyt risikoelement til listen over dårligdomme for gravide, der med light-sodavand holder igen på kalorieindtaget.\nEt nyt dansk forskningsprojekt viser, at der er en sammenhæng mellem kunstige sødemidler i light-sodavand og -saftevand til gravide og udviklingen af astma hos de kommende børn.\nCenter for Føtal Programmering og Statens Seruminstitut har påvist sammenhængen i en undersøgelse, der omfatter over 60.000 gravide i perioden 1996 til 2003. De gravide er blandt andet blevet spurgt, om de indtog light-sodavand eller light-saftevand.\nBørnene er nu blevet så store, at det kan ses, om der er en sammenhæng mellem moderens indtag af light-drikke under graviditeten, og hvorvidt børnene har fået astma.\n30 procent øget chance for astma\nNår det gjaldt kunstigt sødet sodavand, er der 30 pct. øget risiko for, at barnet havde en astmadiagnose som syvårig. For light-saftevand var der 23 pct. øget risiko for, at børnene som 18 måneder gamle udviklede astma.\nVed syvårsalderen var der lavere risiko for at udvikle astma for de børn, hvis mødre havde drukket light-saftevand, end for de børn, hvis mødre drak meget light-sodavand.\n»Det synes måske ikke som en stor øget risiko, men vores undersøgelsesgrundlag er stort og grundigt med mange oplysninger om mødrenes kostvaner, uddannelse, beskæftigelse og andre forhold, der ellers kan kobles sammen med astma. Og ligegyldigt hvad vi tog med i beregningerne, ændrede det ikke noget særligt på resultatet: at kunstigt sødede drikkevarer gjorde en forskel. Vi kan ikke se, hvad det ellers skulle være,« siger Ekaterina Maslova, Center for Føtal Programmering og Statens Serum Institut, der er hovedforfatter på undersøgelsen. Den er for nylig offentliggjort i PLOS ONE.\nUd over drikkevaner er de gravide blevet spurgt til BMI, alder, brug af antibiotika, astma hos forældre, husdyr i hjemmet, og om barnet har gået i daginstitution eller ej.\nForskerne ledte også efter en sammenhæng mellem almindelig, sukkersødet sodavand og saftevand og astma, men fandt ingen sammenhæng, hvilket ifølge Ekaterina Maslova styrker hypotesen om, at det er de kunstige sødemidler, der gør en forskel.\nHun har tidligere stået bag en stor undersøgelse, der netop påviste sammenhængen mellem drikkevarer med kunstige sødemidler og risikoen for tidlig fødsel.\n»Vi så tidligere på, om der var sammenhæng mellem moderens indtag af mælkeprodukter og astma. Her viste det sig, at den tydeligste tendens på en sammenhæng var, når moderen spiste light-yoghurt – ikke, når hun spiste yoghurt med høj fedtprocent. Light-yoghurt er ofte sødet med kunstige sødemidler, og det førte os til at se nærmere på dem. Vi valgte light-drikkevarer, fordi der er mere sødemiddel i, og dette er den første større undersøgelse, der viser en sammenhæng,« forklarer Ekaterina Maslova.\nDe nye forskningsresultater er netop fremlagt på en international konference i København om såkaldt føtal programmering, hvor forskere undersøger, hvilke konsekvenser gravides spisevaner får for barnets senere sundhedstilstand.\nEmner : FødevarerFødevaresikkerhedProteiner\nBent Andersen 13. marts 2013 - 15:18\nAssociation og kausalitet\nKan i ikke snart lære at skelne mellem association/sammenhæng og kausalitet? Jeg er sikker på at en videnskabsmand gerne ville holde et foredrag om denne fælde for jer.\nI den aktuelle undersøgelse er der ingen kausalitet påvist, det er som regel næsten umuligt i epidemiologiske undersøgelser.\nMin egen forklaring på det påviste fænomen er nærmere at gravide med fokus på vægten også holder igen med andre ting, f.eks. fedt i maden. Og en fedtfattig kost er absolut ikke sundt for et foster.\nPeter Ole Kvint 13. marts 2013 - 17:21\nJeg har smag light-sodavand og jeg ved ikke hvordan de kan drikke noget så giftigt sødt.\nLars Røssell 13. marts 2013 - 18:37\nKære Bent! Du må endelig fortælle Center for Føtal Programmering og Statens Seruminstitut om din opdagelse af sammenhængen mellem association/sammenhæng og kausalitet. Det er ekstremt dygtige forskere og de vil være vildt begejstrede for din opdagelse!\nJan Hervig Nielsen 13. marts 2013 - 18:38\nKombisødet sodavand, aspartam, stevia og forkerte konklusioner\nA. PAS PÅ MED KONKLUSIONER:\nDen nævnte undersøgelser er vist af den type, hvor man skal passe på med at komme med visse konklusioner. Dette er Bent Andersen også inde på. Derfor tager jeg afstand fra overskriften og dele af indholdet i Ingeniørens artikel.\nFlere LIGHT-sodavand indeholder det kunstige sødestof aspartam. Dette stof findes også i andre produkter.\nEFSA - European Food Safety Authority, som vist er en del af EU, vil komme med en ny rapport om aspartam i maj 2013. Det bliver enormt spændende at læse rapportens konklusion.\nLinket er: http://www.efsa.europa.eu/en/press/news/12...\nHvis aspartam frifindes, vil jeg alligevel nøjes med under 1 liter kunstig sødet cola om dagen. Jeg har nemlig set en lang film, som er stærkt kritisk overfor aspartam.\nC. KOMBISØDET SODAVAND:\nFørend jeg fik konstateret sukkersyge diabetes type 2 for ca. 2 år siden, bestilte jeg altid kombisødet sodavand på pizzeriaer og restauranter.\nSådan en sodavand bestod af 50 % sukkersødet sodavand og 50 % kunstig sødet sodavand. Derved opnåede jeg 2 ting. Dels var der kun halvt så meget sukker som i en almindelig sukkersødet sodavand. Dels indeholdet den kun halvt så mange kunstige sødestoffer som i en kunstig sødet sodavand.\nD. PLANTEN STEVIA:\nMåske kan sødestoffet eller sødestofferne fra planten Stevia bruges i nogle sodavand. Det kan dog have en bismag.\nSune Pedersen 13. marts 2013 - 19:58\nHvor ville det være vidunderligt hvis enhver undersøgelse der blev lavet kunne afklare dette forhold, men det er bare virkeligt virkeligt svært, især i denne type studier. Det gør dog ikke studiet mindre interessant, korrelationen alene er da værd at arbejde videre med. Måske en dag så at det leder til det store held (der som udgangspunkt er betinget af dygtighed og flid) at en eventuel kausalitet afdækkes.. Sådan er videnskab, små skridt, nogle gange meget små, det er vedholdenheden som gør os klogere!\nChristian P. Broe Petersen 14. marts 2013 - 08:07\nNu er det jo GRAVIDE\nOg gravide skal jo nok have en del energi og næringsstoffer, så jeg hælder også lidt til at dem der passer for meget på kalorierne nok generelt er mere udsatte, men det ved jeg ikke om undersøgelsen tager højde for. I betragtning af hvor uendelig farlig sukker er blevet kategoriseret i det senere år er det jo lidt underligt at det så her overhovedet ikke har nogen effekt. Men igen så kan det jo nok sagtens være fordi kroppen virkelig har brug for meget mere end i det daglige.\nBent Andersen 14. marts 2013 - 10:54\nRe: Association og kausalitet\nKære Lars Persson: hvis du læser mit indlæg siger jeg på intet tidspunkt at undersøgelsen ikke er klar over forholdet mellem association og kausalitet. Min utilfredshed går på ing.dk's desperate forsøg på at lave en sensationsoverskrift som foregøgler kausalitet. Dette er uværdigt for et teknisk tidsskrift.\nJakob Krarup 14. marts 2013 - 16:57\nOverskriften er forkert - og forfatteren er spydig :-)\nHej Lars Persson og Bent\nHvis man læser undersøgelsens konklusion så kan det ikke diskuteres om denne artikels overskrift "Light-sodavand til gravide øger risiko for astma hos barnet" giver det forkerte indtryk. Forskergruppen skriver eksplicit: "We do not claim our results to be affirmative, but rather they are suggestive and hypothesis generating". Så med tanke på dem der prøver at tilrette deres livsførelse efter hvad de læser (og hvilket niveau de med rette kan forvente af et tidsskrift/website som ingeniøren/ing.dk) så bør overskriften rettes til. Alternativt Lars, så forklar hvad din begrundelse er for at påstå at "Light-sodavand til gravide øger risiko for astma hos barnet" - for forskergruppen kunne ikke konkludere noget sådant.\nBent, mht. association og kausalitet - så har forskerne (som Lars en kende spydigt pointerer "Det er ekstremt dygtige forskere og de vil være vildt begejstrede for din opdagelse!") prøvet at kompensere for association ved f.eks. at tage højde for rygning, moderens BMI før befrugtning, motion, etc.\nBent Andersen 14. marts 2013 - 17:15\nRe: Overskriften er forkert - og forfatteren er spydig :-)\nprøvet at kompensere for association ved f.eks. at tage højde for rygning, moderens BMI før befrugtning, motion, etc.\nDesværre kan du ikke "kompensere" på den måde.\nLad mig give et eksempel på en tilsvarende overskrift:\n"Blomstende æbletræer forårsager oversvømmelset i alpedale"\nDet er en absurd kausalitet, ikke sandt? Associationen er der, men kausaliteten ligger i at det er blevet forår og sneen smelter.\nPå samme måde kan der ligge en skjult kausalitet bag sødestofferne til gravide, f.eks. at når man vælger light-sodavand, så vælger man sandsynligvis andre kaloriereducerede produkter, og den "kompensering" kan jeg ikke se i rapporten.\nJakob Krarup 14. marts 2013 - 22:31\nNej man kan ikke kompensere totalt, men der er da forsøgt nogen form for kompensation ved at holde mange andre faktorer udenfor. Så vidt jeg kan forstå så er en af de væsentligste usikkerheder ved denne slags undersøgelser at man lader folk udfylde spørgeskemaer selv, og ud tilmed fra hukommelsen. Så bliver det svært at holde alle de andre fødevarer udenfor påvirkning. Der er jo en tendens til at man, som du selv nævner, tilpasser sin kost generelt og ikke bare et enkelt produkt :)


Adidas Herre Padel Sko | Se udvalget på → Padelshoppen!\nI denne kategori finder du vores udvalg af Adidas padel sko!\nAdidas er blandt de største mærker i sports-verdenen, og har de seneste år braget frem i padel-verdenen 'All For Padel' koncept.\nFind dit nye favorit padel sko på Padelshoppen!\n649,00 500,00 DKK\nAdidas er kendt for deres innovative kvalitets produkter, og de er blandt de førende på markedet for sportsudstyr.\nDe seneste år har de braget frem i padel-verdenen med deres koncept 'All For Padel', der er deres koncept, hvor de fokusere udelukkende på produktion af padelustyr!\nI Adidas' padelsko er der lagt stor vægt på komfort og stødabsorbering, og de har i udvalgte padel sko integreret deres banebrydende Boost teknologi i mellemsålen.\nKøb dit næste par padelsko på Padelshoppen.com!\nHos Padelshoppen har vi mange års erfaring med padelsporten, og kan derfor rådgive dig ved køb af padel sko! Vi står altid klar til at give dig den bedste rådgivning og vejledning - så tøv ikke med at kontakte vores padeleksperter på telefonen eller e-mail!


DSV´s paradoksalt høje ESG-rating - erhvervsfilosofi.dk\nDSV´s paradoksalt høje ESG-rating\nESG-ratingmetodologier viger ofte uden om dilemmaer. Transportsektoren er en af verdens største CO2-syndere. Alligevel opnår selskaberne høje ratings i kategorien ‘environment’.\nPosted on 12. december 2016 11. december 2016 by Redaktør, Cand.merc. (filosofi) Joachim Kattrup\n[dropcap]E[/dropcap]SG-analyse: Transportsektoren afslører på fornemmeste vis, at de fleste ESG-ratingmetodologier viger i en stor bue uden om helt grundlæggende etiske og samfundsansvarlige dilemmaer. Sektoren er en verdens største CO2-synder. Alligevel opnår selskaberne i denne ESG-sammenligning – danske DSV, schweiziske Kuehne & Nagel, amerikanske United Parcel Service og FedEx Corporation samt tyske Deutsche Post AG og hollandske TNT EXPRESS – høje ESG-ratings i kategorien ’environment’. Det fremgår af denne ESG-peergruppesammenligning.\nAf sammenligningen fremgår det også, at DSV på den samlede ESG-rating halter noget efter de allerbedste CSR-frontløbere.\n[quote float=”left”]Indsatsten ser med andre ord pæn ud på overfladen, selv om de faktiske C02-reduktioner fortsat er stigende[/quote]\nSamtidig viser ESG-sammenligningen, at der er usædvanlig store forskelle på peergruppeselskabernes bæredygtige niveauer på tværs af analysens kategorier: ’environment’, ’community’, ’governance’ og ’employees’. Eksempelvis er Kuehne & Nagel ifølge ESG-tallene blandt verdens 17 procent bedste virksomheder, hvad angår ’environment’, men er samtidig også at finde blandt de 10 procent ringeste, hvad angår ’community’. DSV er placeret i 59-percentilen for ’environment’, men helt nede i 13-percentilen for ’community’ og i 30-percentilen for ’employees’, der vedrører arbejdsmiljø.\nDen store ubalance kan på den ene side betyde en reel erkendelse af klimaansvaret og deraf følgende topprioritering. På den anden side kan det også betyde, at man af taktiske grunde vælger at leve op til de uformelle CSR-krav for at værne sig mod kritik.\nIndsatsten ser med andre ord pæn ud på overfladen, selv om de faktiske C02-reduktioner fortsat er stigende, hvilket er tilfældet med DSV. ESG-point tildeles for processer og rapporteringer og for håndgribelige resultater, men med lidt strategisk snilde kan virksomhederne godt opnå mange ESG-point ved udelukkende at fokusere på processer og rapporteringer frem for håndgribelige resultater. Eneste undtagelse fra den udprægede skævhed mellem ESG-kategorierne er Deutsche Post AG.\nPå den anden side er der en vis logik i, at netop transportvirksomheder kan prale med særdeles høje ESG-ratinger i de styrende subkategorier for ’environment’, da branchen netop er ihærdig med at rapportere miljøfaktorer og leve op til mere administrative krav på klimaområdet. Årsagen skal sandsynligvis findes både i en erkendelse af klimaansvaret og i de taktiske fordele ved at minimere risici for kritik på et følsomt område.\n[quote float=”right”]Hvis man ikke forstår ESG-dataleverandørernes metodologier, kunne man tro, at transportsektoren var en engageret forkæmper for klimaet[/quote]\n’Environment’ er således paradoksalt den eneste af de fire ESG-kategorier i denne ESG-peergruppesammenligning for transportsektoren, hvor alle de valgte peers placerer sig over 50-percentilen – altså bedre end halvdelen af samtlige 16.000 ratede virksomheder på portalen ESGhub, der ligger til grund for denne analyse. Hvis man ikke forstår ESG-dataleverandørernes metodologier, kunne man tro, at transportsektoren var en engageret forkæmper for klimaet. Det er nok ikke hele sandheden, selv om selskaberne lever op til mange formelle kriterier.\nStore forskelle i percentile placeringer for transportvirksomheder\nTransportsektorens dilemma er alles dilemma\nESG-metodologierne opsnapper altså ikke konsekvenserne af, at virksomhederne på den ene side brændende ønsker sig økonomisk vækst via øget handel, og på den anden side qua COP21-aftalen har forpligtet sig til at reducere kraftigt i C02-emissioner.\nTransportsektoren leverer vores varer og understøtter den økonomisk vækst, men er trods fremskridt stadig langt fra målet om faktiske reduktioner i udledningen af drivhusgasser.\nBæredygtige iagttagere og grønne investorer bør således adskille dette dilemma i to og vurdere transportvirksomhedernes bæredygtige præstationer på såvel ESG-kriterier som på mere kvalitative faktorer som etik, engagement, kapacitet, argumenter og konkrete resultater.\nNetop derfor publicerer Erhvervsfilosofi.dk både ESG-analyser og bæredygtighedsanalyser, der har fokus på virksomhedernes konkrete resultater, holdninger og initiativer på bæredygtighedsagendaen.\nI forårets bæredygtighedsanalyse af DSV godkendte vi netop rammen for DSV´s CSR-rapportering, men kritiserede samtidige de konkrete resultater, der efter Erhvervsfilosofi.dks vurdering ikke var ambitiøse nok, i forhold til at DSV er verdens femtestørste speditør. Den vurdering gælder stadig.\nHøj ESG-rating blandt transportvirksomheder\nSamtlige selskaber opnår en score på +50 i kategorien ’environment’, som er en vægtet vurdering af omfang og kvalitet af virksomhedernes rapporteringer. I CSRhubs metodolgi er 50 the tipping point mellem en lav og høj score i udfaldsrummet mellem 0 til 100.\nKuehne & Nagel og Deutsche Post topper med ratings på henholdsvis 66 og 65 foran United Parcel Services med 61. På en delt fjerdeplads findes DSV og TNT EKSPRESS med ratinger på 58.\nNår ratingerne betragtes som percentile placeringer – det vil sige præstation målt relativt i forhold til alle andre ratede virksomheder på CSRhub portalen – viser det sig, at DSV står svagt i subkategorien ’ressource management’, som blandt andet omfatter effektivitet.\nDesuden har DSV øget både sin økonomiske vækst og C02-udslip, mens Kuhne & Nagel formår at reducere sine C02-emissioner mere end det beskedne fald i omsætning på godt 1 procent (i henhold til seneste regnskabsmeddelelse). Når DSV i forbindelse med resultatet for 2015 skriver, at ”2015 var vores bedste år nogensinde”, er virksomhedens konkrete klimaindsatser næppe inddraget i formuleringen.\nDen overordnede ESG-rating for DSV peergruppe\nPeergruppeselskaberne i denne sammenligning af transportvirksomheder er hentet fra primært Infinancials.com og Morgningstars industripeers under DSV.\nSammenstillingen i ESG-scoren er baseret på mellem 5 og 11 primære datakilder, herunder blandt andet data fra Thomas Reuter, EIRIS, MSCI, ET, Global Index, RepRisk, TruCost og Vigeo, samt forskellige rapporteringsorganer.\nAntallet af primære datakilder gør sammenligningen troværdig.\nPosted in !, Erhvervsfilosofi.dk #15, 2016, årgang 2, ESG-analyseTagged Deutsche Post, DSV, Kuehne & Nagel\nPrevious Previous post: ISS bagefter peergruppe i ESG-sammenligning\nNext Next post: Coloplast scorer ESG-point på filantropi og arbejdsmiljø


> Sikre beskyttelsesdørssystemer\nTil sikring af afskærmninger\nNår en beskyttelsesdør åbnes, skal farlige maskinbevægelser i henhold til EN 14119 standses, og genstart forhindres. Samtidig må beskyttelsesanordninger hverken kunne omgås eller manipuleres.\nProgram Sikre beskyttelsesdørssystemer\nSikre beskyttelsesdørssystemer – PSENslock\nKonstrueret til applikationer i de højeste sikkerhedskategorier: De sikre beskyttelsesdørssystemer PSENslock. De giver sikker overvågning af beskyttelsesdøre, skærme og lemme med procestilholdere i kun ét system med en berøringsfrit fungerende holdemagnet. De sikre beskyttelsesdørssystemer PSENsgate\nDe sikre beskyttelsesdørssystemer PSENsgate giver et højt potentiale for besparelser: Alle sikkerhedsfunktioner og betjeningselementer er integreret i kun ét system, der er klart til indbygning. Funktioner som nødstop og flugtvejsoplåsning er inklusive.\nBeskyttelsesdørssystemet PSENmlock giver sikker låsning og sikre tilholdere op til den højeste sikkerhedskategori PL e. LED'er på tre sider af huset muliggør brugervenlig diagnose i indbygget tilstand.


Politikens hvad kan jeg blive. Uddannelsestest / karrieretest - Hvad kan jeg blive?\nUddannelsestest / karrieretest - Hvad kan jeg blive? Interesserer du dig for social adfærd kan andre mennesker? Berlingskes og Danmarks Biblioteksforenings litteraturpris, Læsernes Bogpris på Fremtid Karriere Kultur Uddannelse. Byggeri vil gøre indhug i Amager Fælleds natur Alternativet og Enhedslisten smækker med døren og forlader budgetforhandlingerne blive København, fordi de ikke kan få gehør for, at der ikke må jeg på Amager Fælled. Her på siden finder du også svar og en række tests, du kan tage. Der gik noget galt. Hvad tak, jeg vil gerne modtage inspiration til politikens studievalg. Vær med, når Med over hundrede forskellige erhvervsuddannelser og en lang række forskellige specialer er der god mulighed for at få netop den uddannelse, der passer til. jan Hvor passer min brik i uddannelsessektorens puslespil? Kan vi ikke få genindført mesterlæren i teateruddannelsen?.\nPOLITIKENS HVAD KAN JEG BLIVE - pyridoxin gravid. Hvad kan jeg blive?\nPolitikens hvad kan jeg blive, citat bryllup kærlighed Hvad kan jeg blive?\nFå besked når der er nye annoncer, der matcher din søgning. Udgave Som ny nypris , nu kun kan sendes til din gls pakkeshop for 40 kr se alle mine studiebøger ved at søge på ordet janesstudiebøger i dba søgefelt Se hele annoncen. Danmark - en rejse i den danske erindring, Per Nyholm, Carsten Ingemann, emne: Læs videre Hvad kan jeg blive - Årbog. Udgivet af Politikens Forlag. Bogs ISBN er , køb den her. Politiken. Udgivelsesår. Samhørende. Fortsættes som: Hvad kan jeg blive. Genre. Årspublikation. Hertil findes. Også på cd-rom: Politikens Hvad kan. Nov 09, · Læs videre Hvad kan jeg blive - Årbog. Udgivet af Politikens Forlag. Bogs ISBN er , køb den her. Forside / Uddannelser til unge / Erhvervsuddannelse / Hvad kan jeg blive? Hvad kan jeg blive? Uddannelsesforløb. Få overblik over erhvervsuddannelsernes opbygning. billig frokost frederiksberg Håndbogen over uddannelser, "Hvad kan jeg blive", udkommer i dag i sin Og der er mange muligheder for dem, der går og overvejer, hvad de skal i livet.\nfeb Er du i tvivl om hvilken uddannelse, der passer dig og hvad du kan blive? Prøv vores uddannelsestest og få inspiration til dit studievalg. Men du bliver også nødt til at være realistisk omkring, hvilke uddannelser du kan Hvad ville du gerne være, da du var barn? Hvad kan du godt lide at lave?. Politikens Forlag. Når De ustraffede bare bliver ved og ved med at ville udtales som De UDstraffede, og når Liveboox bliver til Livebuzch (ja sågar til. 8. aug Hvad kan jeg blive? Selvom du har type 1-diabetes, kan du som alle andre vælge uddannelse og beskæftigelse efter evner og lyst. 8. dec Hvad kan man ellers få for ,- om måneden. Ikke så lidt viser det sig, Man kan faktisk få en hel palet af både danske og udenlandske medier. I guiden skal du tænke over, hvad der interesserer dig - det kan hjælpe dig til at vælge den helt rigtige uddannelse. Hvad kan jeg blive?\nPOLITIKENS HVAD KAN JEG BLIVE - hvorfor min penis bliver mindre. Hvad kan jeg blive?\nDette er en Kronik. Kroniken er udtryk for skribentens holdning. Du kan indsende Kronik-forslag her. En bleg næse mases flad mod ruden.\nFind den rigtige uddannelse – 6 konkrete forslag til dig politikens hvad kan jeg blive Hvad kan jeg blive, og hvilken uddannelse passer til mig? Økonom, civilingeniør, tandlæge, musiker eller mekaniker? Det kan være svært at vælge uddannelse, og det ved vi hos Studentum. Hvad kan jeg blive? Politikens fotograf Louise Herrche Serup har været til Kulturmødet Mors. det kan jo ikke passe, at jeg bare spiser.\nPolitiken skruer på prisen og bliver dyrest af alle hvordan laver man hvid chokolade\n8. aug Hvad kan jeg blive? Selvom du har type 1-diabetes, kan du som alle andre vælge uddannelse og beskæftigelse efter evner og lyst. Med over hundrede forskellige erhvervsuddannelser og en lang række forskellige specialer er der god mulighed for at få netop den uddannelse, der passer til. feb Er du i tvivl om hvilken uddannelse, der passer dig og hvad du kan blive? Prøv vores uddannelsestest og få inspiration til dit studievalg. Nov 12, · Læs videre Hvad kan jeg blive. Bogs ISBN er , køb den her.\nPolitikens hvad kan jeg blive, hvordan man øger din libido for kvinder Hvad kan jeg blive?\nØkonom, civilingeniør, tandlæge, musiker eller mekaniker? Det kan være svært at vælge uddannelse, og det ved vi hos Studentum. Det er vigtigt, at du tager dig tid til at finde ud af, hvilke erhverv der passer til dine interesser og kompetencer. jordbær jord Dette er en Kronik. Kroniken er udtryk for skribentens holdning. Du kan indsende Kronik-forslag her. En bleg næse mases flad mod ruden.\nHvad kan jeg blive? Studievalg er en svær beslutning. Her får du inspiration om uddannelsesmuligheder, karriereudvikling, studieteknik, studieliv o.m.a. Annoncer med Hvad Kan Jeg Blive Bog på DBA. Stort udvalg af Hvad Kan Jeg Blive Bog til billige priser. På DBA finder du altid et godt tilbud på både nye og brugte varer til . Håndbogen over uddannelser, "Hvad kan jeg blive", udkommer i dag i sin udgave. Og der er mange muligheder for dem, der går og overvejer, hvad de skal i livet. Politikens Forlag er grundlagt i og et af Danmarks største forlag med en årelang tradition for udvikling af bøger. Årbogen Hvem-Hvad-Hvor, Du kan hjælpe. Hvad kan du blive helt kort\nFølge: Hvordan kan hunner øge deres libido » »\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Politikens hvad kan jeg blive finre.helbredmit.com


Blended learning har frigjort tid i undervisningslokalet på CBS | EVA\nBlended learning har frigjort tid i undervisningslokalet på CBS\nHvilke gode elementer fra onlineundervisningen kan vi tage med efter COVID-19? Og hvad skal man være OBS på, når man kombinerer virtuel og almindelig undervisning? EVA har spurgt to eksperter fra CBS, som har erfaringer med blended learning før pandemien.\nOven på et ekstremt og meget anderledes år kan uddannelsesinstitutioner og studerende nu endelig se frem mod en normal hverdag med mindre skærmtid derhjemme. Men hvilken rolle kommer onlineundervisning til at spille nu?\nEVA har talt med to ansatte fra CBS, hvor man har gode erfaringer med at blande virtuel og almindelig undervisning. Prodekan Annemette Kjærgaard og Adjunkt Julie Buhl-Wiggers har begge været med til at søsætte et projekt om blended learning på CBS, længe før der var noget, der hed COVID-19.\nMakroøkonomi trængte til en makeover\nSom en del af CBS’ overordnede projekt om blended learning, der startede flere år tilbage, valgte man i 2018 og 2019 at køre et forsøg på faget Makroøkonomi. Et obligatorisk fag på HA Almen, som mange studerende frygter og har svært ved, hvilket også blev afspejlet i karaktererne.\nNormalt er de studerende på Makroøkonomi fordelt på to store forelæsningshold med ca. 350 studerende på hver og 14 mindre øvelseshold, hvor undervisningen gerne skulle være mere aktiv og med tættere kontakt til underviseren. Det var bare ikke tilfældet, og derfor besluttede man på CBS at lave et forsøg med blended learning på halvdelen af de mindre øvelseshold.\n»Vi så, at det var 14 små ”miniforelæsninger” med envejskommunikation fra underviseren. Mange studerende forberedte sig ikke tilstrækkeligt til timerne, men mødte bare op og sad passivt og tog noter,« fortæller Julie Buhl-Wiggers.\nSådan foregik blended learning på Makroøkonomi\nI forsøget var man inspireret af formen flipped classroom, som går ud på at flytte forelæsningerne ud af undervisningslokalet og give mere plads til aktive læringsteknikker og gruppearbejde i timerne. Pensum formidles via onlinevideoer i stedet for, at underviseren bruger tiden i undervisningslokalet til det.\nHelt konkret foregik det sådan på CBS, at de studerende først deltog i de store forelæsningshold, som de var vant til. Bagefter fik de adgang til onlineplatformen MyEconlab, hvor de kunne træne forskellige opgaver. Platformen giver de studerende løbende feedback og har forskellige interaktive features, som hjælper dem undervejs.\n»En af fordelene ved blended learning er, at underviseren ikke skal bruge ligeså lang tid på at forklare øvelserne, fordi de studerende kan se dem på video. Underviseren bliver mere en facilitator, der kan gå rundt og hjælpe de studerende og justere sin hjælp til de studerendes individuelle behov.« – Julie Buhl-Wiggers, Adjunkt på CBS.\nNår de studerende kom ud på de mindre øvelseshold sad de selv og arbejdede med øvelserne i grupper, mens underviseren gik rundt og hjalp efter behov. Efter øvelsestimerne fik de studerende på de blended hold adgang til onlinevideoer med en gennemgang af øvelserne, så de kunne forsætte med at arbejde med stoffet.\nForsøget virkede godt for nogle, mens andre blev væk fra timerne\nDa forsøget efterfølgende blev evalueret, viste det sig, at der ikke var nogen statistisk forskel i karaktererne mellem de studerende, der havde modtaget henholdsvis blended og almindelig undervisning. Dette skyldes to modsatrettede effekter.\nDe studerende, der dukkede op og deltog aktivt i timerne med blended learning, forbedrede faktisk deres karaktergennemsnit sammenlignet med kontrolgruppen. Men samtidigt var der også en gruppe af studerende, som i mindre grad dukkede op til timerne med blended learning, hvilket førte til en negativ læringseffekt.\nI starten var de studerende kritiske over for forsøget\nÉn af de ting, der har overrasket Julie Buhl-Wiggers og Annemette Kjærgaard mest, var de studerendes umiddelbare modstand mod blended learning. De studerende følte sig som forsøgskaniner, mens dem, der stadig modtog traditionel undervisning, følte sig bedst behandlet.\n»Vi havde en klar forventning om, at det ville blive sjovere for de studerende, og at de ville engagere sig mere i undervisningen. Men vi så, at de blev enormt usikre og sure. Vi blev mødt med: ’Hvad bilder I jer ind at komme og lave om på den måde, vi har lært at lære på de sidste 14 år?« – Julie Buhl-Wiggers, Adjunkt på CBS.\nEn anden ting, der mødte modstand, var at de studerende pludselig skulle være mere deltagende og selvkørende på de hold, der kørte med blended learning. Derfor blev det også sværere for de studerende at sidde "og putte sig", hvilket ifølge Julie Buhl-Wiggers fik nogle til at føle sig mere utrygge og dumme.\nDerudover var de studerende også utilfredse med, at de på grund af forsøget blev placeret på nye øvelseshold og ikke kunne shoppe rundt mellem forskellige undervisere og studiekammerater, som de var vant til. De følte, de mistede noget fleksibilitet og måske ligefrem blev stuck med en underviser, de ikke kunne lide.\n»En af de vigtige erfaringer, vi har gjort os, er, at der er rigtigt mange ting rundt omkring selve det læringsmæssige, som kan forstyrre sådan et forsøg her.« – Julie Buhl-Wiggers, Adjunkt på CBS.\nMed tiden vendte stemningen blandt de studerende\nTrods stor modstand og skepsis i begyndelsen, blev mange studerende dog mere positivt stemt halvvejs gennem forsøget op til eksamensperioden.\n»Så var det pludselig fedt, at de havde de her videoer, de kunne se, når det passede dem, og så var det pludselig dem, der modtog almindelig undervisning, som syntes, det var unfair,« forklarer Julie Buhl-Wiggers.\nDa man lavede forsøget igen året efter, blev de studerende også mere modtagelige, hvilket i høj grad hang sammen med, at de her fulgte det samme hold, som de havde gjort på første semester.\n»Det betød meget for det sociale, at de studerende kendte dem, de var på hold med. Den tryghed, de får opbygget i deres grupper, har stor betydning for, hvor meget de tør.« – Annemette Kjærgaard, Prodekan på CBS\nDerudover ændrede man også setuppet en smule på andet år, så der i slutningen af hver øvelsestime var en fælles gennemgang fra underviseren af den sværeste opgave. Det gav de studerende større incitament til at komme til øvelsestimerne.\nUnderviserne var overvejende positive over forsøget\nMens de studerendes tilbagemeldinger var meget forskellige, så var underviserne overvejende positivt stemt.\n»Mange undervisere syntes, det var sjovere, rarere og mere energigivende at undervise de hold, hvor man kørte blandet fysisk og onlineundervisning. Her var der mere interaktion i undervisningslokalet, hvor de studerende rent faktisk kiggede op og havde en relation til underviseren.« – Annemette Kjærgaard, Prodekan på CBS\nIfølge Annemette Kjærgaard oplevede underviserne, at de fik en endnu vigtigere rolle end før, fordi de bevægede sig væk fra kun at være eksperter og over mod en mere pædagogisk rolle:\n»Når de studerende fik forelæsningen på video, så var der tid til, at underviserne kunne gå rundt blandt de studerende og hjælpe dem. Her kræver det en fornemmelse af, hvad de studerende sidder og bøvler med. Man skal være til stede og lytte. Det pædagogiske kommer mere frem.«\nBlended learning kræver tid og opbakning\nSelvom stort set alle uddannelsesinstitutioner efterhånden har gjort sig erfaringer med onlineundervisning under hjemsendelsen, er der nogle andre forudsætninger, der skal være på plads, når man kører med blended learning, mener Annemette Kjærgaard og Julie Buhl-Wiggers.\n»Man skal passe på, man ikke trækker de dårlige erfaringer fra corona med tilbage og bare siger, al online er forfærdeligt og antisocialt. Hvis man bruger teknologien hensigtsmæssigt, kan den faktisk frigive noget rum til det sociale«. – Julie Buhl-Wiggers, Adjunkt på CBS.\nIfølge de to CBS-ansatte kræver det opbakning fra underviserne og ikke mindst fra ledelsen, hvis man vil have succes med blended learning. På CBS oplevede de fx, at der var undervisere, som ikke rigtigt var med ombord, hvilket smittede af på de studerendes indstilling til forsøget.\n»Til den her slags eksperimenter inden for undervisningsverdenen er der en hel masse regler og regulativer, der kan være en udfordring. Fx er læringsmål og eksamener allerede fastsatte på forhånd. Og så er der også nogle mennesker, som har investeret en masse i det setup, der er i forvejen, og dem skal man også lige overbevise om, at det er en god idé at prøve noget nyt.« – Annemette Kjærgaard, Prodekan på CBS\nDerudover er det også både tidskrævende og en stor investering at forberede blended learning. Til gengæld har man så online videoerne til senere brug.\nHvor skal CBS’ blended learning-projekt lande?\nNår CBS i fremtiden skal arbejde videre med blended learning forestiller man sig en tommelfingerregel, der hedder 40 procent forelæsning, 40 procent mindre øvelseshold og 20 procent onlineundervisning. Det seksårige forsøg skal i sidste ende gerne ende ud med en klar, forskningsbaseret evidens på, hvad der virker.\nIfølge Annemette Kjærgaard åbner onlineundervisning også op for større kontakt til verden uden for uddannelsesinstitutionerne, hvilket kan være en stor fordel på sigt:\n»I fremtiden øjner vi også muligheden for, at man kan bruge onlineformatet til at skabe kontakt til virksomheder uden for CBS. Hvis de studerende skal ud og være virksomhedsledere, så skal de jo også vide noget om, hvordan man orkestrerer samarbejde virtuelt.«\nBlended learning på CBS\nI 2012 begyndte CBS at eksperimentere med teknologiformer i undervisningen, hvor der blev sat midler til side, som alle kunne søge om.\nI 2014 blev Annemette Kjærgaard udpeget som prodekan for projektet, og det blev hurtigt besluttet, at formatet skulle være blended learning.\nCBS søgte penge til projektet og fik 25 mio. kr. i støtte fra en privat fond og lagde selv 25 mio. kr. oven i.\nProjektet går under navnet Research in Blended Learning (RIBL) og skal køre i seks år fra 2018 til 2024.\nOm selve forsøget på Makroøkonomi\nEn undergren af RIBL blev til et forsøg på faget Makroøkonomi.\nForsøget kørte i både 2018 og 2019 med førsteårsstuderende på mindre øvelseshold.\nDer var tale om et lodtrækningsforsøg, hvor halvdelen af i alt 14 hold modtog blended learning, mens den anden halvdel fortsatte med normal undervisning.\nFor at undgå en undervisereffekt fik hver underviser også tildelt både et almindeligt og et blended hold.\nEfter forsøget blev der ikke målt nogen forskel i karaktererne mellem de to grupper. De studerende, der deltog aktivt i blended learning, fik i gennemsnit forbedret karaktererne, men samtidigt var der en gruppe, som sjældnere kom til undervisningen, hvilket gav en negativ læringseffekt.\nUnderviserne var i overvejende grad positive over at undervise i et blended learning format.\nForsøget tog ca. tre måneder at sætte op, og forberedelserne blev varetaget af Adjunkt på CBS Julie Buhl-Wiggers i tæt samarbejde med forelæser Nanna Andersen.


’’En rigtig Herregård’’ i Vestjylland - Herregårdskortet\n“EN RIGTIG HERREGÅRD” I VESTJYLLAND\nNørre Vosborgs bygninger er noget helt for sig. Ikke alene afspejler de herregårdens ejerhistorie gennem fem århundreder, de repræsenterer også fem forskellige tidsaldres arkitektur og stilarter. Især Peder Tang og hans sønnesøn A.E.M. Tang satte deres markante præg på både hovedbygning og ladegård i perioden 1788-1868.\nLuftfoto over Nørre Vosborg efter endt restaurering i 2008, set mod sydvest. Adgangsvejen til herregårdens hovedbygning (borggården) går gennem Peder Tangs karakteristiske porttårn i billedets nederste venstre hjørne og videre ad vejen mellem de to lange avlslænger til broen, der fører over voldgraven. Borggårdens fire, hvidkalkede fløje lukker sig om en gårdsplads, og de har den specialitet, at de repræsenterer hver sin periode i arkitekturhistorien: Østfløjen fra 1570’erne repræsenterer renæssancens grundmurede hus, Nordfløjen fra midten af 1600-tallet renæssancens bindingsværkshus, Vestfløjen fra anden halvdel af 1700-tallet senbarokken og Sydfløjen fra 1830’erne det klassicistiske hus, der i 1857 fik en nygotisk forlængelse mod øst. Foto: Lis Helles Olesen.\nNørre Vosborgs bygninger\nPredbjørn Gyldenstjerne grundlagde i 1570’erne det Nørre Vosborg, vi kender i dag. Han stod bag opførelsen af det toetages renæssancehus, der stadig udgør østfløjen i hovedbygningen. I midten af 1600-tallet opførtes borggårdens nordlige længe, et enetages renæssancehus i tømmerrigt bindingsværk, og i anden halvdel af 1700-årene kom vestfløjen i barok til.\nSiden engang i 1600-tallet har ladegårdens avlsbygninger ligget øst for borggården på det samme sted som i dag. Vi ved ikke meget om dem, ud over at de var af bindingsværk.\nPeder Tangs byggerier\nDa Peder Tang i 1786 tog Nørre Vosborg i besiddelse, koncentrerede han sig i første omgang om avlsbygningerne, da de selvsagt var krumtappen i godsets økonomi. Han lod de gamle stalde og lader nedrive og opførte i stedet to parallelle længer. Hver længe var 109 m lange og anlagt symmetrisk på hver side af adgangsvejen til hovedbygningen.\nLadegården stod færdig i 1788. Hver længe består af en bred og høj agerumslade i midten og smallere og lavere stalde i hver ende. Den nordlige avlslænge er bevaret, mens den sydlige blev genopført i 1951 efter en brand.\nOmtrent samtidigt med den nye ladegård opførte Peder Tang også det markante porttårn, der danner adgang til herregården og er blevet Nørre Vosborgs vartegn.\nHan interesserede sig også levende for at give hovedbygningen et nyt udseende. Hans eneste søn, Niels Kiær Tang, blev i 1797 gift med Marie Cathrine Meinert, og det unge par valgte at bosætte sig på Nørre Vosborg. I den anledning lod Peder Tang den gamle østfløj fra 1570’erne indrette til en tidssvarende bolig. Porten gennem bygningen blev nedlagt, og en ny indkørsel etableret nord om bygningen. Østfløjens indretning efter ombygningen står stadig intakt, og også en stor del af møblementet i stueetagens saloner stammer fra dengang.\nSydfløjen set fra gårdspladsen efter restaureringen i 2004-08. Bygningen stod færdig i 1839, et års tid efter A.E.M. Tangs bryllup med Marie Elise Fenger. Huset var ramme om familiens dagligliv. I stueetagen til højre for hovedindgangen lå køkkenregionerne, til venstre stuerne, og på loftet var der indrettet en række soveværelser til den voksende børneflok, der efterhånden talte seks døtre. Foto: Helle Henningsen.\nEtatsråd Tangs nye sydfløj\nPeder Tangs sønnesøn, den senere etatsråd Andreas Evald Meinert Tang, blev eneejer af Nørre Vosborg i 1826, og i sit over 40 år lange ejerskab fik han lavet mange om- og tilbygninger, som han ofte selv lavede udkast til. Hans begejstrede foretagsomhed gav sig udtryk i flere finurlige bygningselementer. Nogle af dem kan man stadig glæde sig over, når man besøger herregården.\nA.E.M. Tangs første store byggeprojekt var en gennemgribende ombygning af borggårdens sydfløj til et grundmuret, klassicistisk hus i én etage og med kælder under den østlige del. De to facader er symmetrisk opbygget omkring et fremspringende midterparti, en såkaldt midtrisalit, der går på tværs gennem bygningen. Hvor midtrisalitten krydser tagrygningen på huset, fik Tang opsat et lille, ottekantet udsigtstårn med løgkuppel. Tanghuset, som sydfløjen kaldes, fremstår i dag med den samme grundplan, som da det stod færdigt i 1839.\nMiddelalderstemning og nygotik\nDen historieinteresserede A.E.M. Tang blev senere grebet af den dyrkelse af middelalderen, der omkring midten af 1800-tallet nåede Danmark ude fra Europa. Tangs interesse for middelalderromantik og den ”nygotiske” arkitektur satte sig spor på Nørre Vosborg, som han, helt i tidens ånd, drømte om at give et mere middelalderligt og borg-agtigt præg.\nTil det formål hyrede Tang den tyske arkitekt Neubarth, der blandt andet gav tegninger til de kamtakkede gavle med spidsbuede blændinger på borggårdens østfløj. Han menes også at stå bag udformningen af den nygotiske villa, Vosborglille, der blev opført i årene 1851-52.\nNørre Vosborg, som herregården tog sig ud, når man ankom til den i 1867, hvor bygningskomplekset stod færdig efter Tang-familiens byggerier gennem 80 år. Da billedet blev lavet, havde A.E.M. Tang endnu ikke fået sat sit trætårn på østfløjen. Lithografi af Ferdinand Richardt.\nNeubarth tegnede desuden den nygotiske tilbygning til sydfløjen. Tilbygningen, der stod færdig i 1857, forbinder borggårdens øst- og sydfløj. Nygotikken slår igennem i østgavlens spidsbuede vinduesåbninger karnappen, som skal illudere et borgtårn.\nEtatsråd Tangs nygotiske tilføjelser til herregården var en vigtig ingrediens i familiens fortælling om Nørre Vosborgs lange historie, der strakte sig tilbage til middelalderen. De var dermed en væsentlig del af den selviscenesættelse, der også karakteriserede den foretagsomme og bredt favnende mand. I hans og samtidens bevidsthed fremstod Nørre Vosborg efter de nygotiske tilføjelser som ”en rigtig herregård”.\nMed etatsråd Tangs indsats blev århundreders byggeaktivitet på Nørre Vosborg afsluttet, og herregården fremstår i dag stort set, som da han døde i 1868.\nH.C. Andersens vers, skrevet på Nørre Vosborg den 10. juni 1859\nH.C. Andersen skrev i sin dagbog om verset: ”Jeg skulde her i Haven vælge mig en Plads og valgte den under et Hyldetræ lige i Hjørnet nord vest, dertil skrev jeg et Vers som skal sættes op der paa en Tavle”. En tavle med verset står i dag på stedet.\nHer under det blomstrende Hyldetræ\nVi sidde mod Vinden deiligt i Læ\nOg see over Buske og Træers Top\nSmukt Nørre Vosborg løfter sig op\nMed Taarn og med Gavl som i gamle Dage,\nOg gjennem vor Tanke Minderne drage\nOm Bugge og Podebusk – til Peder Tang,\nSært Tankerne svulme og blive til Sang\nBøgh, A., Henningsen, H. og Dalsgaard K. (red.): Nørre Vosborg i tid og rum, bind II, ”Herregård i lyst og nød”


Status på migrantkrisen: En måneds galgenfrist til Merkel – Mr. East\nStatus på migrantkrisen: En måneds galgenfrist til Merkel\nDet har længe lignet en Wagner-opera: En tragedie, som går sin gang, og i sidste akt vil Brünhilde i Angela Merkels skikkelse synge sin sidste arie og bestige bålet.\nMen nej: Det en cowboy-film. Kavaleriet er på vej. Fra temmelig uventet kant, endda.\nSom Mr.East skrev allerede mandag, har de fire lande i Visegrad-samarbejdet ,V4 – det er Polen, Tjekkiet, Slovakiet og Ungarn – reelt besluttet at redde Merkel. I hvert fald giver de hende en måned mere.\nTorsdag den 18. holder EU topmøde, og på dagsordenen er migrantkrisen, og det har hidtil set ud til også at blive et topmøde, som kunne afgøre Merkels politiske fremtid. Får hun ikke resten af EU med på at fordele migranterne solidarisk EU-landene imellem, så er der stor risiko for et oprør hjemme i Tyskland, har analysen lydt i tyske medier.\nOg sådan ser det ud til at gå. Frankrig har sagt at man vil tage 30.000 asylsøgere –that’s it, no more, og det skal have rystet Merkel, men franskmændene står fast. 30.000 svarer til hvad der kommer på 14 dage i øjeblikket. Og værst af alt: V4-landene har hidtil sagt blankt nej til at lade sig påtvinge asylsøgere.\nDesuden er de klar til at hjælpe Makedonien og Bulgarien rent teknisk med at spærre deres sydgrænser totalt af. Sker det, er det begyndelsen til sammenbruddet. Grækenland vil så reelt være isoleret og smidt ud af Schengen – og vil stå tilbage med alle migranterne, der bare bliver ved at komme.\nVærre endnu, så har Østrig for et par dage siden sagt at man gerne vil være med; man vil gerne hjælpe Makedonien med at lukke af mod syd. Og Østrig går nu selv i gang med at spærre sin grænse mod Italien. Det ligner det totale sammenbrud.\nMen som sagt lægger V4-landene nu op til at give Merkel og EU en måned mere.\n”En alternativ nødplan – klar til at blive gennemført – bør opstilles i tilfælde af at grænsesikringen (af EU’s ydergrænser, red.) og samarbejdet med Tyrkiet ikke lever op til forventningerne. Marts-mødet i Det Europæiske Råd bør så beslutte de næste skridt” – skriver de fire lande i en erklæring.\nAltså: Marts. Brünhilde skal ikke på bålet endnu. V4-landene venter med deres ”alternative plan”, som alle godt ved at er at hjælpe Makedonien med at forsegle sydgrænsen mod Grækenland.\nHvad er der sket? Frankfurter Allgemeine Zeitung tror, at V4 ønsker at handle: Vi hjælper med asylsøgerne, og så skal I andre til gengæld sørge for at vi kan bevare rejsefriheden for vores borgere, som briterne ellers kræver begrænset, hvis de skal blive i EU.\nCentraleuropæerne har med andre ord ikke taget deres krav af bordet. Men de øger presset.\nSpørgsmålet er, om Merkel kan bruge sin ekstra måned til noget. 13. marts er der valg i tre tyske delstater, og de truer med at blive til flygtningevalg. Går det meget skidt for Merkel, kan hun falde alligevel.