Dating sites introduktion - slaviske ledsagere\nForsideMød slaviske kvinderSlaviske piger for datoerDating sites introduktion\nBannere Central Dating (stor kode)\nDating sites introduktion\nKære besøgende,. Når du er på udkig efter en date med en dame fra Rusland, Ukraine, Rumænien, Polen, Tjekkiet eller ethvert andet land i Østeuropa er du kommet til den rigtige adresse På slaviske Datoer kan du vælge fra en bred vifte af internationale og lokale dating sites, chat samfund og matchmaking agenturer rundt om world wide web.\nSlaviske Datoer ønsker at være din pålidelige guide og navigere du nemt og hurtigt til den slaviske dame og land efter eget valg. Uanset om du er på udkig efter din fremtidige russiske kone, en rejse makker i Bulgarien, en dato med en ukrainsk top-model ser ens ud, bekendtskab med en kroatisk studerende pige eller en tjekkisk chat ven, vil slaviske Datoer vise dig vej på nettet .\nDen dating og chat sites og deres medlemmer afviger meget. Der er store og populære internationale dating sites på nettet som LavaPlace, FriendFinder, TangoWire, 12meet, Mødmig.dk, En Foreign Affair og sort 1'st International Kærlighed Club som har opført tusindvis af kvinder i forskellig type og alder kategorier og ligger i mange østeuropæiske lande og endda ikke-europæiske regioner som Asien og Latin-Amerika. På andre internationale chat og dating steder du kan møde mange kvinder fra en bestemt region som RomanianDating som har mange rumænske kvinder på udkig efter en dato, PolandDate hvor du kan finde masser af enlige polske piger på udkig efter et venskab eller forhold, AlbanianPersonals.com som indeholder mange profiler af albanske piger og HyeSingles.com som har opført snesevis af armenske kvinder. Hvis du er på udkig efter enlige piger i Kroatien, Serbien, Bosnien, Slovenien og Makedonien Balkan dating site eLjubav.com er værd at checke ud. Flere og flere websteder tilbyder også video-chat og chat cam cam (C2C) er normalt muligt.\nDu vil blive overrasket over hvor mange nationaliteter vil du støde på i løbet af din dating søgen, og du vil være i stand til at opfylde selv piger fra Moldova, Georgien og Aserbajdsjan. Især russisk, ukrainsk, polsk og rumænske kvinder er repræsenteret på mange steder og via disse dating sites og chat portaler du nemt kan arrangere din lokale dato. Så forud for din rejse til St. Petersborg, Odessa, Warszawa eller Constanta være sikker på at få kendskab til en lokal pige via et dating site, chat samfund eller matchmaking agentur.\nHvilket websted, du er nødt til at besøge afhænger også meget af dit formål og forventninger. På mange steder vil du finde piger, der søger bekendtskab, venskab eller endda forhold til en udlænding. På mange ægteskab og matchmaking agenturer i Rusland og Ukraine som Elenas Modeller, CuteOnly, RBrides.com, RussiAmore og sort En Pretty Woman vil du finde det meste kvinder fra Rusland, Ukraine, Hviderusland, Moldova, Letland og andre tidligere Sovjet-republikker. Normalt disse damer har reelle hensigter, og er på udkig efter et stabilt forhold eller ægteskab. Tilbuddet om smukke russiske, ukrainske, belarussiske og moldoviske kvinder leder efter en ven eller partner er simpelthen overvældende, men vær opmærksom på, at profilbilleder ikke altid er ægte. Medlemskab er normalt betales per måned, selv om mange matchmaking sites vil opkræve dig for sendte breve eller e-mail. Siden deres kvindelige medlemmer, som ikke altid taler engelsk eller andre fremmedsprog, er oversættelsesservice ofte leveres som godt.\nHvis du ikke er på udkig efter din fremtidige kone eller partner er mere anbefales at besøge de mange normalt gratis lokal chat og dating communities som Singles.ru (Russisk singler), Tauta (Lettiske singler) Armas.ee (Estiske singler), Faces (Moldovisk singler), Den-match.net (Kroatiske singler) og Velida (Bulgarsk singles), hvor piger normalt søger at chatte, flirte, en rejse kammerat eller en dato for real. Især i Rumænien finder du et stort udbud af lokale dating sites og chat samfund som Sentimente.ro, Dating online, Matrimoniale Rombest og sort Rumænske Mates.\nEn særlig kategori er de voksne dating sites som Voksen FriendFinder, Fling.com, XXX BlackBook, AdultCrowd og sort SexSearch.com der har opført mange russiske, ukrainske, lettiske, estiske, polsk, tjekkisk, rumænske og bulgarske piger. På disse sites kvinder er normalt søger eventyr, en kortsigtet møde, en erotisk dato eller venskab til gengæld for sponsorering. Profilen af dame vil normalt fortælle dig alt om hendes intentioner og vilje.\nSå ..... være velkommen til at gøre dit valg i vores Dating sites oversigt.\nVi har 29439 gæster og et medlem online


Våbenhandelstraktaten - hvordan skal Danmark arbejde videre for en international traktat? Debatmøde, FN-forbundet 2. oktober 2012 Maj Rørdam Nielsen. - ppt download\nVåbenhandelstraktaten - hvordan skal Danmark arbejde videre for en international traktat? Debatmøde, FN-forbundet 2. oktober 2012 Maj Rørdam Nielsen.\nOffentliggjort afCaspar Madsen Redigeret for ca. et år siden\nPræsentationer af emnet: "Våbenhandelstraktaten - hvordan skal Danmark arbejde videre for en international traktat? Debatmøde, FN-forbundet 2. oktober 2012 Maj Rørdam Nielsen."— Præsentationens transcript:\n1 Våbenhandelstraktaten - hvordan skal Danmark arbejde videre for en international traktat? Debatmøde, FN-forbundet 2. oktober 2012 Maj Rørdam Nielsen\n2 Disposition  Baggrund – dét er sket indtil nu  Traktatudkastet – styrker og svagheder  Muligheder for videre arbejde  Situationen lige nu  Debat!\n3 Baggrund – dét er sket indtil nu\n4 Baggrund – indledende arbejde  Pt. ingen internationale regler for handel med konventionelle våben  1997: En gruppe nobelprismodtagere kalder for et adfærdskodeks for våbenoverførsler  2006: UNGA resolution 61/89 starter arbejdet – indhentning af synspunkter, ekspertgruppe.  Kun USA stemmer imod, 24 afstår.  2009, oktober: Obama erklærer at USA nu bakker op, på betingelse af arbejdet foregår med konsensus.  2009, december: UNGA resolution 64/48 beslutter forhandlingskonference i juli 2012 og 4 forberedende møder.  Kun Zimbabwe imod, 20 afstår.\n5 Betingelser for en effektiv traktat  Styrke: en traktattekst, som binder lande til ændret praksis.  Udbredelse: en traktattekst, som mange lande accepterer og handler efter. KonsensusAfstemning\n6 Konferencen i juli - konsensus  Mange uenigheder  kriterier (hvornår skal handel nægtes?)  omfang (hvilke våben og aktiviteter dækkes?)  internationalt opsyn (hvem skal kontrollere at bestemmelserne overholdes?)  Traktatudkast med kompromiser præsenteret 26. juli  USA blokerede for vedtagelse d. 27. juli – Rusland, Nordkorea, Cuba, Venezuela samt andre skeptiske lande bakker op.\n7 Traktatudkastet – styrker og svagheder\n8 Styrker ved udkastet  Menneskelig sikkerhed skrevet ind i formålserklæring og kriterierne  Folkemord, forbrydelser mod menneskeheden og grove overtrædelser af Genevekonventionerne fra 1949  forbud mod at overføre våben (ikke kun eksport, også transit/transshipment og import) (art. 3.3)  Øvrige krigsforbrydelser og menneskerettighedskrænkelser  risiko-vurdering: hvis overvejende risiko: forbud mod at eksportere våben. (art. 4)\n9 Huller i udkastet - kriterier  Kun eksporterende lande laver risikovurderinger  Stater må tage hensyn til om våbeneksporten vil ”bidrage til” fred og sikkerhed  kan trumfe forbud mod at eksportere, selv hvis betydelig risiko for at de bliver brugt til grove menneskerettighedskrænkelser eller krigsforbrydelser. (art. 4.1)  Forbuddet mod at overføre våben ”med det formål” at bidrage til folkemord etc  viden om at våben bliver brugt sådan udløser ikke i sig selv et forbud. (art. 3.3)\n10 Huller i udkastet – omfanget  Gaver, lån og udlejning er ikke dækket af traktaten  i stedet for at eksportere våben, der bruges til forbrydelser, kan man udleje eller give dem væk (art. 2.B.3)  Ammunition og våbendele er kun delvist dækket, og gælder kun eksporterende stater. (art. 6.4 og 6.5)  Andre våben, fx droner og granater er ikke eksplicit dækket (art. 2.B.1)\n11 Huller i udkastet – kontrakter  Traktaten kan trumfes, hvis lande har ”andre kontraktlige forpligtelser” til at levere våben  lande kan indgå forsvarssamarbejder og omgå traktaten, både bi- og multilateralt. (art. 5.2).\n12 Andre ting, der kunne styrkes  Det internationale sekretariat, der oprettes, har ikke mulighed for at gennemgå de nationale rapporter  intet uvildigt opsyn (art. 12).  Rapporterne må udelade ”sensitiv information” og er ikke offentlige  begrænset mulighed for kontrol (art. 10.4 og 10.5).  Ændringer af traktaten kræver vedtagelse ved konsensus  svært at forbedre den (art. 20).\n13 Hvorfor faldt udkastet?  USA: hovedpunkter igennem, men gun- lobby-kampagne og forestående valg.  51 senatorer havde erklæret at de ikke ville lade traktaten blive ratificeret i Senatet (2/3-flertal nødvendigt).  Derudover: mange skeptikere havde truet med at blokere og måske gjort det: Rusland, Pakistan, Nord-Korea, Cuba, Algeriet, Egypten, Hviderusland og Indien.\n14 Muligheder for videre arbejde\n15  UNGA: Man kan vedtage en ny forhandlingskonference  med konsensus  eller flertal  UNGA: Traktat kan vedtages som resolution – kræver 2/3-flertal  Ikke i år, men måske i 2013  Fortilfælde: Atomprøvestoptraktaten (1996)  Udenfor FN  Interesserede lande kan gå sammen udenfor FN – det skete fx i Ottawa-(landmine-traktaten - 1997) og Oslo-processerne (klyngebombe-traktaten - 2008)\n16 Konsensus – styrker og svagheder Styrker:  Bevarer legitimitet fra forhandlingskonferencen  Flere potentielle medunderskrivere Svagheder:  Alle skeptikere vil igen kunne  presse for en svag traktattekst  blokere processen  Valg i USA: hvis Romney vinder, er en ny konference tabt på forhånd (uden USA: svært at få Kina, Rusland og Indien m.fl. med.) Under alle omstændigheder: Stater, der deltager i forhandlingerne er ikke forpligtet til at underskrive en traktat bagefter.\n17 Flertal – styrker og svagheder Styrker:  Nemmere at få en stærk tekst, der kan ændre praksis Svagheder:  Effektiv traktat uden store eksporterende stater?  Vil blive kritiseret som illegitim af skeptiske stater Dog, selv hvis uden store stater: Kodificering af normer om menneskelig sikkerhed, muligheden for udvikling af sædvanelov.\n18 Situationen lige nu\n19  Formentlig vedtages en ny konference i UNGA (inden 7. november) – budget besluttes i december.  Muligvis med konsensus-regler.  Hvis en ny konference fejler kan man vedtage traktat-tekst i UNGA næste år.\n20 Danmarks officielle position 1. oktober i UNGAs generelle session:\n21 Debat! Hvordan skal Danmark arbejde videre for en våbenhandelstraktat?\n22 Videre læsning…  Traktat-udkastet: http://www.un.org/disarmament/convarms/ATTPrepCom/ Documents/PrepCom4%20Documents/PrepCom%20Repor t_E_20120307.pdf – FN-dokumentnummer A/CONF.217/CRP.1 http://www.un.org/disarmament/convarms/ATTPrepCom/ Documents/PrepCom4%20Documents/PrepCom%20Repor t_E_20120307.pdf  ATT Monitor med daglige referater: http://reachingcriticalwill.org/disarmament- fora/att/negotiating-conference/att-monitor http://reachingcriticalwill.org/disarmament- fora/att/negotiating-conference/att-monitor  Amnesty DK: http://www.amnesty.dk/vaaben - link til blog om kampagnen og traktatforhandlingernehttp://www.amnesty.dk/vaaben  Control Arms-kampagnen: (Oxfam, Amnesty, IANSA m.fl.): http://www.controlarms.org/homehttp://www.controlarms.org/home  …og jeg har mange flere links til specifikke artikler, og er selv ved at skrive et paper og som jeg gerne sender til interesserede: skriv til majrordamnielsen@gmail.commajrordamnielsen@gmail.com\n23 Mange tak!\nDownload ppt "Våbenhandelstraktaten - hvordan skal Danmark arbejde videre for en international traktat? Debatmøde, FN-forbundet 2. oktober 2012 Maj Rørdam Nielsen."


Oplevelsesgaver passer til alle – Valomanden\nHvis du står og mangler en gave og har svært ved at finde ud af, hvad det skal være, er oplevelsesgaver altid en god idé. Ved at købe en oplevelsesgave sikrer du dig, at modtageren ikke bliver skuffet, og vil få en oplevelse de sent vil glemme. På duglemmerdetaldrig.dk finder du et kæmpe udvalg af oplevelser uanset, og oplevelser, der kan opleves uanset hvor i landet modtageren bor.\nPå hjemmesiden finder du alt fra barista-kurser til undervandsjagt i Østjylland. Det eneste du skal tænke over er, om modtageren er til mest til action-prægede oplevelser, oplevelser, der har mad som fællesnævner, kreative oplevelser eller noget helt tredje.\nGiv en oplevelse og overrask\nMed lige præcis undervandsjagten er du næsten garanteret at overraske din modtager. Denne aktivitet foregår, som navnet lyder, under vand og det er i bund og grund en anden form for fiskeri. Her foregår fiskeriet i fiskenes eget terræn, og det gør fisketuren til en helt anden oplevelse og langt mere action-præget.\nInden turen får du en introduktion til hvordan du skal gebærde dig under vand for at fange dit bytte, og alt udstyr er med i prisen. Det er selvsagt rarest at tage turen i sommermånederne, og det er muligt at købe gavekortet til flere forskellige steder i landet. En tur på undervandsjagt koster 499 kr. pr person.\nSkal det være en gave, der er lidt mere afslappende, er der masser at vælge imellem. Spaophold er for eksempel en af de oplevelser, der er blevet meget populære de seneste år og med god grund. På et spaophold afskærmer du dig fra hverdagens stres og jag, og skal udelukkende fokusere på de smukke omgivelser og på at slappe af og forkæle dig selv.\nEn af de steder, hvor du får meget for pengene er på Falkenberg Strandbad. Stedet ligger på den svenske vestkyst i meget smukke omgivelser. I pakken får du en overnatning, 3-retters middag, morgenmadsbuffet og ubegrænset adgang til spafaciliteterne. Du har desuden havudsigt fra dit værelse, saunaen og fra poolen. Dermed er det altså også muligt at tage et dyb i havet. Et ophold på Falkenberg Strandbad koster 2.779 kr. for to personer.\nUdgivet i marts 22, 2018 marts 9, 2022 Forfatter SCKategorier Ferie i verden\nForrige Forrige indlæg: Find sengestellet, der passer til dig & dit soveværelse\nNæste Næste indlæg: Bliv medlem af en a-kasse og sov roligt om natten


Driftige Køge slår til igen, idet Køge Havn nu udbygges mod nord med 40 ha nye havne- og industrigrunde. Samtidig uddybes havneløbene, så der kan gå endnu større skibe ind i havnen end i dag.\nTrafikanterne og ikke mindst de tunge transporter får let adgang mellem M10, Køge Bugt-motorvejen og det nye havneområde, hvor mande industriforetagender allerede har reserveret en ny grund. Således har bl.a. LMK VEJ A/S og Skanska Asfalt A/S plads på den nye havn.\nKøge har allerede det store og velfungerende Skandinavisk Transport Center, STC, liggende strategisk ved M 10, hvilket er blevet grundigt omtalt her i S&B tidligere. Direktør i STC Thomas Kampmann siger:\n– Transportcenteret er særdeles velbenyttet, og vi er tæt på 100 procent udsolgt af det areal, som i sin tid blev udlagt til transportcenteret. For tiden er der en ny kommunal dispositionsplan under politisk behandling, og vi har store forventninger til, at vi får opfyldt vort ønske om en væsentlig udvidelse af transportcenteret.\nThomas Kampmann vil af hensyn til de aktuelle politiske forhandlinger i byrådet ikke udtale sig om den ønskede udvidelses omfang. Et realistisk gæt kunne dog sagtens lyde på en strategisk udvidelse af transportcenteret på 25-50 procent.\n70 procent allerede disponeret\nMed sin omfattende udbygning af havneanlægget og Skandinavisk Transport Center er den gamle købstad med sin strategisk gode placering syd for København godt på vej til at fastslå sin egen vision om at blive den afgørende sydlige portal til hele Øresundsregionen og dens 3-4 millioner indbyggere, trafikanter, forbrugere, og hvad vi nu alle sammen er.\n– Ikke mindst derfor venter vi også med stor spænding lokalt på afgørelsen af, hvilken linjeføring Folketinget vil vælge til den nye jernbane mellem København og Ringsted (og i baggrunden Femern Bælt, red.), hvor en af mulighederne jo netop går via Køge. Hvis den nye bane lægges forbi Køge, har vi fra Skandinavisk Transport Center for længst tilkendegivet, at vi gerne laver en stor kombiterminal, så man alt i alt med både transportcenter, havnen, motorvejen og banen får en stor, moderne og effektiv transportklynge bare 30 km syd for Rådhuspladsen.\n– Vi er godt i gang med den gigantiske havneudvidelse, og spunsningen er netop færdig. Det nye havneområde på 40 hektar skal så fyldes op i løbet med jord af de næste 5-7 år, selvfølgelig afhængigt af konjunkturerne og deres indflydelse på byggeriet herhjemme. Men faktum er, at vi står i den heldige situation, at 70 procent af de nye havnearealer allerede er disponeret og udlejet. Så industrien skal om føje tid forlade de gamle og udslidte arealer på Sønderhavn og sammen med nye virksomheder indtage de nye og mere velbeliggende arealer, tilføjer direktøren.\nKøge Sønderhavn, hvor der stadig ligger enkelte industriforetagender ved siden af Nynas-depotet, er særdeles velbeliggende i forhold til den gamle Køge by. Så i takt med, at der bliver hældt over 2,4 mio. kubikmeter jord i det nye industrihavneområde, skal Sønderhavn rømmes og ombygges til blandet erhverv, boliger og kulturelle institutioner, attraktivt beliggende helt tæt på vandet. Denne udvikling sikres bl.a. af, at pengetanken Fonden Realdania er stærkt involveret i Sønderhavnen og Køge bys udvikling.\nErhvervshavneprojektet i Køge blev godkendt i byrådet 2006 og vil koste omkring 1 mia. kr. Køge Kommune er bygherre gennem den til formålet oprettede kommunale forsyningsvirksomhed Køge Jorddepot, der indgår i en partneringaftale med Per Aarsleff A/S som totalentreprenør og Grontmij Carl Bro som rådgiver.\nFinansieringen af projektet går på to ben: Efterhånden som havnen fyldes med jord, kommer der indtægter ind i afgift for deponi af jorden, og i takt med at lejerne siden hen rykker ind, kommer den anden del af finansieringen i hus.\nSom en samfundsmæssig bonus vil erhvervshavneprojektet hjælpe danskerne af med den let forurenede jord i klasserne 2 og 3, som jord langs veje typisk falder ind under, fra hele Hovedstadsområdet og Sjælland. I den sammenhæng garanterer bygherren, at en dobbelt spunsvæg og forsegling af havneområdet ikke tillader partikler at flyde fra depotet og ud i havet.\nHavnen uddybes og vil derfor kunne tage flere skibstransporter ind fra Østersølandene – og fra resten af verden – hvilket desuden fint flugter med EU’s transportmålsætninger om øget skibstransport frem for landtransport. Derfor kan man ofte se skærveskibe til næsten alle asfaltfirmaer i Danmark på Køge Havn. Således er NCC, Dansk Natursten og flere andre skærveimportører allerede på plads. Og da det er almindeligt kendt, at hele hovedstadsområdet er dramatisk underforsynet med lokale sten- og grusmaterialer, vil der her åbne sig et veritabelt brohoved til forsyning af hovedstadsområdet.\nAlt peger derfor på, at den enorme udvidelse af Køge Havn passer godt ind i moderne tiders voksende krav om reduktion af CO2-udslip og øgede hensyn til et grønnere miljø, samtidig med at vi etablerer en nødvendig og fremsynet infrastruktur til sikring af vækst og velfærd i samfundet.\nMorten Friis Jørgensen Illustrationer, Skandinavisk Transportcenter


Få glansen tilbage i garnet med et besøg hos din frisør\n28 marts 2020 Astrid Pedersen\nHar dit hår mistet fordums stråleglans – og er du træt af at kigge på de triste og slidte spidser? Virker det som om dit hår klasker sammen lige meget hvad du gør for at løfte det. Og har du en gryende mistanke om at dit hår er blevet tyndere?\nSå skyldes det sikkert dine styling rutiner, og muligvis de kemiske produkter, du bruger i forbindelse med farvning eller afblegning. Hvis du er typen, som til hverdag sætter håret ved hjælp af føntørrer og krølle eller glatte jern, udsætter du håret for meget stor belastning i form af intens varme.\nFarver du samtidig dit hår med produkter, som du køber i supermarkedet eller hos den lokale materialist, bidrager du kun yderligere til udpining af håret. Dit hår kan nemlig sandsynligvis slet ikke tåle den behandling, hvorfor du faktisk bør lade det være – og i stedet opsøge din lokale frisør salon.\nHvorfor skal jeg lade en professionel frisør ordne mit hår?\nDu kan gøre dit hår en rigtig stor tjeneste ved at overlade det i hænderne på en erfaren og kompetent frisør. En frisør har flere års uddannelse – og som regel også en del praktisk erfaring – bag sig inden for sit fag. Derfor kan en frisør med temmelig stor præcision vurdere hvad der tjener dit hår bedst.\nEr dit hår for eksempel slidt og glansløst som følge af al for megen styling, vil din frisør med stor sandsynlighed anbefale en klipning, som ikke kræver at du bruger så meget tid på at tørre og glatte eller krølle håret. Har dit hår taget skade af kemisk farvning eller blegning, vil din frisør kunne genskabe glansen ved hjælp af en hårkur, og eventuelt tilbyde dig en farvning med professionel hårfarve – måske endda af den grønne type, som er særligt skånsomme.\nBook tid hos din damefrisør på https://capaldi.dk/\nHar dit hår mistet fordums stråleglans – og er du træt af at kigge på de triste og slidte spidser? Virker det som om dit hår klasker sammen lige meget hvad du gør for at løfte det. Og har du en gryend [...]


Om afdelingen - Regionshospitalet Randers\nDu er her: Afdelinger Afdeling for Folkeundersøgelser Om afdelingen\nAfdeling for Folkeundersøgelser (AF) varetager administration, planlægning, koordination og udvikling af kræftscreeningsprogrammerne i Region Midtjylland. Herudover har AF en betydelig forskningsfunktion. AF har adresse på Regionshospitalet Randers og refererer til hospitalsledelsen. Herudover har AF reference og en væsentlig samarbejdslinje til Sundhedsplanlægning i Region Midtjylland. Endelig har AF reference til Styregruppen for Screeningsprogrammer.\nStyregruppen for Screeningsprogrammer kan træffe beslutning om særligt regionale forhold vedrørende kræftscreeningsprogrammerne. Styregruppen for screeningsprogrammer består af de lægefaglige direktører på de somatiske hospitaler og sundhedsdirektionen i Region Midtjylland. AF varetager sekretariatsbetjeningen af Styregruppen. Styregruppen afholder møde 2-3 gange om året.\nAfdeling for Folkeundersøgelser er organiseret i tre teams (forskerteam, sagsbehandlerteam og sekretærteam) med hver sin funktionsledelse. Afdeling for Folkeundersøgelser ledes af den ledende overlæge. De ansatte i AF har forskellig faglig baggrund herunder læger og medarbejdere med anden sundhedsfaglig eller samfundsfaglig baggrund samt kontoruddannelse. AF har endvidere tilknyttet medarbejdere i tidsbegrænsede perioder eksempelvis ph.d.-studerende, uddannelseslæger i specialet Samfundsmedicin og personer i virksomhedspraktik/arbejdsprøvning.\nAfdeling for Folkeundersøgeler har en lang række samarbejdsparter og interessenter. I samarbejde med disse løses faglige og serviceorienterede problemstillinger inden for AFs virksomhedsområde.\nAfdeling for Folkeundersøgelsers organisationsdiagram\nAnsatte i Afdeling for Folkeundersøgelser\nInformation om kræftscreening til borgere findes på:


Den Uforandrede Augsburgske Bekendelse - Kommenteret - Finn B Andersen - Häftad (9788743002390) | Bokus\nHäftad Danska, 2018-05-28\nI Grundloven kaldes folkekirken evangelisk-luthersk, men hvad ligger der helt konkret i denne benvnelse? Det er ikke et uvsentligt sprgsml, da det alene er denne evangelisk-lutherske kirke, der understttes af staten.\nI Danske Lov, som Grundloven er bygget oven p, prciseres denne kirke og tro til at vre defineret i Den uforandrede Augsburgske Bekendelse, som blev overgivet den tyske kejser ved rigsdagen i Augsburg 1530.\nSelv om s vel hj som lav ofte citerer dette udtryk fra lovgivningen, har det vist sig ved en nrmere undersgelse, at ingen rent faktisk vd, hvad dette begreb dkker over.\nHvad er Den uforandrede Augsburgske Bekendelse for en strrelse? Og hvor prcis finder man denne tekst og udgave? Det giver denne bog svaret p.\nOg bogen bringer denne udgave i svel den originale latinske tekst som en ny dansk oversttelse. De to tekster er sat op parallel, s der er god mulighed for et njere studium af teksten. Desuden har bogen en gennemgang af indholdet i de mest centrale artikler.\nBloggat om Den Uforandrede Augsburgske Bekendelse - ...


Forhæng med snore Guld - Forhæng snore og strimler i stof - Con Amore\nForhæng med snore Guld\nFarve: Guld med tynde sølvfarvet tråde\nFlueforhæng med snore er meget populære og de er lette at få til at passe ind, da de kan rynkes, hvis pladsen er træng. De vil sige at de ikke skal klippes til, hvis de er eksempelvis 10-25 cm for brede. Man skal dog være opmærksom på med disse forhæng, at de også er lette og levende i det, så blæser det meget, så kan de flagre. Vi anbefaler derfor at man hænger det et "roligt" sted. Når det er sagt, så er de smukke og falder let ind i omgivelserne.


Danish Bible: 2 Corinthians\n1:1 Paulus, ved Guds Villie Kristi Jesu Apostel, og Broderen Timotheus til Guds Menighed, som er i Korinth, tillige med alle de hellige, som ere i hele Akaja:\n1:2 Nåde være med eder og Fred fra Gud vor Fader og den Herre Jesus Kristus!\n1:3 Lovet være Gud og vor Herres Jesu Kristi Fader, Barmhjertighedens Fader og al Trøsts Gud,\n1:4 som trøster os under al vor Trængsel, for at vi må kunne trøste dem, som ere i alle Hånde Trængsel, med den Trøst, hvormed vi selv trøstes af Gud!\n1:5 Thi ligesom Kristi Lidelser komme rigeligt over os, således bliver også vor Trøst rigelig ved Kristus.\n1:6 Men hvad enten vi lide Trængsel, sker det til eders Trøst og Frelse, eller vi trøstes, sker det til eders Trøst, som viser sin Kraft i, at I udholde de samme Lidelser, som også vi lide; og vort Håb om eder er fast,\n1:7 efterdi vi vide, at ligesom I ere delagtige i Lidelserne, således ere I det også i Trøsten.\n1:8 Thi vi ville ikke, Brødre! at I skulle være uvidende om den Trængsel, som kom over os i Asien, at vi bleve overvættes besværede, over Evne, så at vi endog mistvivlede om Livet.\n1:9 Ja, selv have vi hos os selv fået det Svar: "Døden", for at vi ikke skulde forlade os på os selv, men på Gud, som oprejser de døde,\n1:10 han, som friede os ud af så stor en Dødsfare og vil fri os, til hvem vi have sat vort Håb, at han også fremdeles vil fri os,\n1:11 idet også I komme os til Hjælp med Bøn for os, for at der fra mange Munde må blive rigeligt takket for os, for den Nåde, som er bevist os.\n1:12 Thi dette er vor Ros, vor Samvittigheds Vidnesbyrd, at i Guds Hellighed og Renhed, ikke i kødelig Visdom, men i Guds Nåde have vi færdedes i Verden, men mest hos eder.\n1:13 Thi vi skrive eder ikke andet til end det, som I læse eller også erkende; men jeg håber, at I indtil Enden skulle erkende,\n1:14 ligesom I også til Dels have erkendt om os, at vi ere eders Ros, ligesom I ere vor, på den Herres Jesu Dag.\n1:15 Og i Tillid hertil havde jeg i Sinde at komme først til eder, for at I skulde få Nåde to Gange,\n1:16 og om ad eder at drage til Makedonien og atter fra Makedonien at komme til eder og blive befordret videre af eder til Judæa.\n1:17 Når jeg nu havde dette i Sinde, mon jeg da så handlede i Letsindighed? Eller hvad jeg beslutter, beslutter jeg det efter Kødet, for at der hos mig skal være Ja, Ja og Nej, Nej?\n1:18 Så sandt Gud er trofast, er vor Tale til eder ikke Ja og Nej.\n1:19 Thi Guds Søn, Kristus Jesus, som blev prædiket iblandt eder ved os, ved mig og Silvanus og Timotheus, han blev ikke Ja og Nej, men Ja er vorden i ham.\n1:20 Thi så mange, som Guds Forjættelser ere, i ham have de deres Ja; derfor få de også ved ham deres Amen, Gud til Ære ved os.\n1:21 Men den, som holder os med eder fast til Kristus og salvede os, er Gud,\n1:22 som også beseglede os og gav os Åndens Pant i vore Hjerter.\n1:23 Men jeg kalder Gud til Vidne over min Sjæl på, at det var for at skåne eder, at jeg ikke igen kom til Korinth.\n1:24 Ikke at vi ere Herrer over eders Tro, men vi ere Medarbejdere på eders Glæde; thi i Troen stå I.\n2:1 Men jeg beslutte dette hos mig selv, at jeg vilde ikke atter komme til eder med Bedrøvelse.\n2:2 Thi dersom jeg bedrøver eder, hvem er da den, som gør mig glad, uden den, som bedrøves af mig?\n2:3 Og jeg skrev netop derfor, for at jeg ikke, når jeg kom, skulde have Bedrøvelse af dem, som jeg burde have Glæde af, idet jeg havde den Tillid til eder alle, at min Glæde deles af eder alle.\n2:4 Thi ud af stor Hjertets Trængsel og Beklemthed skrev jeg eder til, under mange Tårer, ikke for at I skulde blive bedrøvede, men for at I skulde kende den Kærlighed, som jeg har særlig til eder.\n2:5 Men dersom nogen har voldt Bedrøvelse, har han ikke bedrøvet mig, men til Dels, for ikke at sige det hårdere, eder alle.\n2:6 Det er nok for ham med denne Straf, som han har fået af de fleste,\n2:7 så at I tværtimod snarere skulle tilgive og trøste ham, for at han ikke skal drukne i den alt for store Bedrøvelse.\n2:8 Derfor formaner jeg eder til at vedtage at vise ham Kærlighed.\n2:9 Det var nemlig også derfor, at jeg skrev, for at erfare, hvor vidt I stå Prøve, om I ere lydige i alt.\n2:10 Men hvem I tilgive noget, ham tilgiver også jeg; thi også hvad jeg selv har tilgivet, om jeg har tilgivet noget, det har jeg gjort for eders Skyld, for Kristi Åsyn,\n2:11 for at vi ikke skulle bedrages af Satan; thi hans Anslag ere os ikke ubekendte.\n2:12 Da jeg kom til Troas for at prædike Kristi Evangelium, og der var åbnet mig en Dør i Herren,\n2:13 da havde jeg ingen Ro i min Ånd, fordi jeg ikke fandt Titus, min Broder; men jeg tog Afsked med dem og drog til Makedonien.\n2:14 Men Gud ske Tak, som altid fører os i Sejrstog i Kristus og lader sin Kundskabs Duft blive kendelig ved os på ethvert Sted.\n2:15 Thi en Kristi Vellugt ere vi for Gud, iblandt dem, som frelses, og iblandt dem, som fortabes,\n2:16 for disse en Duft af Død til Død, for hine en Duft af Liv til Liv. Og hvem er dygtig dertil?\n2:17 Thi vi ere ikke som de mange, at vi gøre en Forretning af Guds Ord, men som af Renhed, som af Gud tale vi for Guds Åsyn i Kristus.\n3:1 Begynde vi atter at anbefale os selv? eller behøve vi, som nogle, Anbefalingsbreve til eder eller fra eder?\n3:2 I ere vort Brev, som er indskrevet i vore Hjerter, og som kendes og læses af alle Mennesker,\n3:3 idet det ligger klart som Dagen, at I ere et Kristi Brev, udfærdiget af os, indskrevet ikke med Blæk, men med den levende Guds Ånd, ikke på Stentavler, men på Hjerters Kødtavler.\n3:4 Men en sådan Tillid have vi til Gud ved Kristus,\n3:5 ikke at vi af os selv ere dygtige til at udtænke noget som ud af os selv; men vor Dygtighed er af Gud,\n3:6 som også gjorde os dygtige til at være en ny Pagts Tjenere, ikke Bogstavens, men Åndens; thi Bogstaven ihjelslår, men Ånden levendegør.\n3:7 Men når Dødens Tjeneste, med Bogstaver indristet i Sten, fremtrådte i Herlighed, så at Israels Børn ikke kunde fæste Øjet på Moses's Ansigt på Grund af hans Ansigts Herlighed, som dog forsvandt,\n3:8 hvorledes skal da ikke Åndens Tjeneste end mere være i Herlighed?\n3:9 Thi når Fordømmelsens Tjeneste havde Herlighed, er meget mere Retfærdighedens Tjeneste rig på Herlighed.\n3:10 Ja, det herlige er jo i dette Tilfælde endog uden Herlighed i Sammenligning med den endnu større Herlighed.\n3:11 Thi når det, der forsvandt, fremtrådte med Herlighed, da skal meget mere det, der bliver, være i Herlighed.\n3:12 Efterdi vi altså have et sådant Håb, gå vi frem med stor Frimodighed\n3:13 og gøre ikke som Moses, der lagde et Dække over sit Ansigt, for at Israels Børn ikke skulde fæste Øjet på, at det, der forsvandt, fik Ende.\n3:14 Men deres Tanker bleve forhærdede; thi indtil den Dag i Dag forbliver det samme Dække over Oplæsningen af den gamle Pagt uden at tages bort; thi i Kristus er det, at det svinder.\n3:15 Men der ligger indtil denne Dag et Dække over deres Hjerte, når Moses oplæses;\n3:16 når de derimod omvende sig til Herren, da borttages Dækket.\n3:17 Men Herren er Ånden, og hvor Herrens Ånd er, er der Frihed.\n3:18 Men alle vi, som med ubedækket Ansigt skue Herrens Herlighed som i et Spejl, blive forvandlede til det samme Billede, fra Herlighed til Herlighed, så som det er fra Åndens Herre.\n4:1 Derfor, da vi have denne Tjeneste efter den Barmhjertighed, som er bleven os til Del, så tabe vi ikke Modet;\n4:2 men vi have frasagt os de skammelige Smugveje, så vi ikke vandre i Træskhed, ej heller forfalske Guds Ord, men ved Sandhedens Åbenbarelse anbefale os til alle Menneskers Samvittighed for Guds Åsyn.\n4:3 Men om også vort Evangelium er tildækket, da er det tildækket iblandt dem, som fortabes,\n4:4 dem, i hvem denne Verdens Gud har forblindet de vantros Tanker, for at Lyset ikke skulde skinne fra Evangeliet om Kristi Herlighed, han, som er Guds Billede.\n4:5 Thi ikke os selv prædike vi, men Kristus Jesus som Herre, os derimod som eders Tjenere for Jesu Skyld.\n4:6 Thi Gud, som sagde: "Af Mørke skal Lys skinne frem", han har ladet det skinne i vore Hjerter for, at bringe Kundskaben om Guds Herlighed på Kristi Åsyn for Lyset.\n4:7 Men denne Skat have vi i Lerkar, for at den overvættes Kraft må være Guds, og ikke fra os,\n4:8 vi, som trænges på alle Måder, men ikke stænges inde, ere tvivlrådige, men ikke fortvivlede,\n4:9 forfulgte, men ikke forladte, nedslagne, men ikke ihjelslagne,\n4:10 altid bærende Jesu Dødelse om i Legemet, for at også Jesu Liv må åbenbares i vort Legeme.\n4:11 Thi altid overgives vi, som leve, til Død for Jesu Skyld, for at også Jesu Liv må åbenbares i vort dødelige Kød.\n4:12 Således er Døden virksom i os, men Livet i eder!\n4:13 Men efterdi vi have den samme Troens Ånd, som der er skrevet: "Jeg troede, derfor talte jeg," så tro også vi, og derfor tale vi også,\n4:14 idet vi vide, at han, som oprejste den Herre Jesus, skal også oprejse os med Jesus og fremstille os tillige med eder.\n4:15 Thi det sker alt sammen for eders Skyld, for at Nåden må vokse ved at nå til flere, og til Guds Ære forøge Taksigelsen.\n4:16 Derfor tabe vi ikke Modet; men om også vort udvortes Menneske fortæres, fornyes dog vort indvortes Dag for Dag.\n4:17 Thi vor Trængsel, som er stakket og let, virker for os over al Måde og Mål en evig Vægt af Herlighed,\n4:18 idet vi ikke se på de synlige Ting, men på de usynlige; thi de synlige ere timelige, men de usynlige ere evige.\n5:1 Thi vi vide, at dersom vor jordiske Teltbolig nedbrydes, have vi en Bygning fra Gud, en Bolig, som ikke er gjort med Hænder, en evig i Himlene.\n5:2 Ja, også i denne sukke vi, længselsfulde efter at overklædes med vor Bolig fra Himmelen,\n5:3 så sandt vi da som iklædte ikke skulle findes nøgne.\n5:4 Ja, vi, som ere i dette Telt, sukke; besværede, efterdi vi ikke ville afklædes, men overklædes, for at det dødelige kan blive opslugt af Livet.\n5:5 Men den, som har sat os i Stand just til dette, er Gud, som gav os Åndens Pant.\n5:6 Derfor ere vi altid frimodige og vide, at medens vi ere hjemme i Legemet, ere vi borte fra Herren\n5:7 thi i Tro vandre vi, ikke i Beskuelse\n5:8 ja, vi ere frimodige og have snarere Lyst til at vandre bort fra Legemet og være hjemme hos Herren.\n5:9 Derfor sætte vi også vor Ære i, hvad enten vi ere hjemme eller borte, at være ham velbehagelige.\n5:10 Thi vi skulle alle åbenbares for Kristi Domstol, for at hver kan få igen, hvad der ved Legemet er gjort, efter det, som han har øvet, enten godt eller ondt.\n5:11 Efterdi vi da kende Frygten for Herren, søge vi at vinde Mennesker; men for Gud ere vi åbenbare; ja, jeg håber, at vi også ere åbenbare for eders Samvittigheder.\n5:12 Ikke anbefale vi atter os selv til eder; men vi give eder Anledning til at rose eder af os, for at I, kunne have noget at svare dem, som rose sig af det udvortes og ikke af Hjertet.\n5:13 Thi når vi "bleve afsindige"; var det for Guds Skyld, og når vi ere besindige, er det for eders Skyld.\n5:14 Thi Kristi Kærlighed tvinger os,\n5:15 idet vi have sluttet således: Een er død for alle, altså ere de alle døde; og han døde for alle, for at de levende ikke mere skulle leve for sig selv, men for ham, som er død og oprejst for dem.\n5:16 Således vide vi fra nu af ikke af nogen efter Kødet; om vi også have kendt Kristus efter Kødet, gøre vi det dog ikke mere nu.\n5:17 Derfor, om nogen er i Kristus, da er han en ny Skabning; det gamle er forbigangent, se, det er blevet nyt!\n5:18 Men alt dette er fra Gud, som forligte os med sig selv ved Kristus og gav os Forligelsens Tjeneste,\n5:19 efterdi det jo var Gud, som i Kristus forligte Verden med sig selv, idet han ikke tilregner dem deres Overtrædelser og har nedlagt Forligelsens Ord i os.\n5:20 Vi ere altså Sendebud i Kristi Sted, som om Gud formaner ved os; vi bede i Kristi Sted: Bliver forligte med Gud!\n5:21 Den, som ikke kendte Synd, har han gjort til Synd for os, for at vi skulle blive Guds Retfærdighed i ham.\n6:1 Men som Medarbejdere formane vi også til, at I ikke forgæves må have modtaget Guds Nåde;\n6:2 (han siger jo: "På en behagelig Tid bønhørte jeg dig, og på en Frelsens Dag hjalp jeg dig." Se, nu er det en velbehagelig Tid, se, nu er det en Frelsens Dag;)\n6:3 og vi give ikke i nogen Ting noget Anstød, for at Tjenesten ikke skal blive lastet;\n6:4 men i alting anbefale vi som Guds Tjenere os selv ved stor Udholdenhed i Trængsler, i Nød, i Angster,\n6:5 under Slag, i Fængsler, under Oprør, under Besværligheder, i Nattevågen, i Faste,\n6:6 ved Renhed, ved Kundskab, ved Langmodighed, ved Velvillighed, ved den Helligånd, ved uskrømtet Kærlighed,\n6:7 ved Sandheds Ord, ved Guds Kraft, ved Retfærdighedens Våben både til Angreb og Forsvar;\n6:8 ved Ære og Vanære, ved ondt Rygte og godt Rygte; som Forførere og dog sanddru;\n6:9 som ukendte og dog velkendte; som døende, og se, vi leve; som de, der tugtes, dog ikke til Døde;\n6:10 som bedrøvede, dog altid glade; som fattige, der dog gøre mange rige; som de, der intet have, og dog eje alt.\n6:11 Vor Mund er opladt over for eder, Korinthiere! vort Hjerte er udvidet.\n6:12 I have ikke snæver Plads i os, men der er snæver Plads i eders Hjerter.\n6:13 Men ligeså til Gengæld (jeg taler som til mine Børn), må også I udvide eders Hjerter!\n6:14 Drager ikke i ulige Åg med vantro; thi hvad Fællesskab har Retfærdighed og Lovløshed? eller hvad Samfund har Lys med Mørke?\n6:15 Hvad Samklang er der mellem Kristus og Belial? eller hvad Delagtighed har en troende med en vantro?\n6:16 Hvad Samstemning har Guds Tempel med Afguder? Thi vi ere den levende Guds Tempel, ligesom Gud har sagt: "Jeg vil bo og vandre iblandt dem, og jeg vil være deres Gud, og de skulle være mit Folk."\n6:17 "Derfor går ud fra dem og udskiller eder fra dem, siger Herren, og rører ikke noget urent; og jeg vil antage mig eder,"\n6:18 "og jeg vil være eders Fader, og I skulle være mine Sønner og Døtre, siger Herren, den Almægtige."\n7:1 Derfor, efterdi vi have disse Forjættelser, I elskede! så lader os rense os selv fra al Kødets og Åndens Besmittelse, så vi gennemføre Hellighed i Guds Frygt!\n7:2 Giver os Rum; ingen have vi gjort Uret, ingen ødelagt, ingen bedraget.\n7:3 Jeg siger det ikke for at fælde Dom; jeg har jo sagt tilforn, at I ere i vore Hjerter, så at vi dø sammen og leve sammen.\n7:4 Jeg har stor Frimodighed over for eder; jeg roser mig meget af eder, jeg er fuld af Trøst, jeg strømmer over af Glæde under al vor Trængsel.\n7:5 Thi også da vi kom til Makedonien, havde vort Kød ingen Ro, men vi trængtes på alle Måder: udadtil Kampe, indadtil Angster.\n7:6 Men han, som trøster de nedbøjede, Gud, han trøstede os ved Titus's Komme;\n7:7 dog ikke alene ved hans Komme, men også ved den Trøst, hvormed han var bleven trøstet over eder, idet han fortalte os om eders Længsel, eders Gråd, eders Nidkærhed for mig, så at jeg glædede mig end mere.\n7:8 Thi om jeg end har bedrøvet eder ved Brevet, fortryder jeg det ikke. Om jeg også har fortrudt det, - jeg ser jo, at hint Brev, ihvorvel kun til en Tid, har bedrøvet eder, -\n7:9 så glæder jeg mig nu, ikke over, at I bleve bedrøvede, men over, at I bleve bedrøvede til Omvendelse; thi I bleve bedrøvede efter Guds Sind, for at I ikke i nogen Måde skulde lide Skade af os.\n7:10 Thi den Bedrøvelse, der er efter Guds Sind, virker Omvendelse til Frelse, som ikke fortrydes; men Verdens Bedrøvelse virker Død.\n7:11 Thi se, just dette, at I bleve bedrøvede efter Guds Sind, hvor stor en Iver virkede det ikke hos eder, ja Forsvar, ja Harme, ja Frygt, ja Længsel, ja Nidkærhed, ja Straf! På enhver Måde beviste I, at I selv vare rene i den Sag.\n7:12 Altså, når jeg skrev til eder, var det ikke for hans Skyld, som gjorde Uret, ikke heller for hans Skyld, som led Uret, men for at eders Iver for os skulde blive åbenbar hos eder for Guds Åsyn.\n7:13 Derfor ere vi blevne trøstede. Men til vor Trøst kom end yderligere Glæden over Titus's Glæde, fordi hans Ånd har fået Vederkvægelse fra eder alle.\n7:14 Thi i hvad jeg end har rost mig af eder for ham, er jeg ikke bleven til Skamme; men ligesom vi i alle Ting have talt Sandhed til eder, således er også vor Ros for Titus bleven Sandhed.\n7:15 Og hans Hjerte drages inderligere til eder, når han mindes Lydigheden hos eder alle,hvorledes I modtoge ham med Frygt og Bæven.\n7:16 Jeg glæder mig over, at jeg i alt kan lide på eder.\n8:1 Men vi kundgøre eder, Brødre! den Guds Nåde, som er given i Makedoniens Menigheder,\n8:2 at under megen Trængsels Prøvelse har deres overstrømmende Glæde og deres dybe Fattigdom strømmet over i deres Gavmildheds Rigdom.\n8:3 Thi efter Evne (det vidner jeg) gave de, ja, over Evne af egen Drift,\n8:4 idet de med megen Overtalelse bade os om den Nåde at måtte tage Del i Hjælpen til de hellige,\n8:5 og ikke alene som vi havde håbet, men sig selv gav de først og fremmest til Herren og så til os, ved Guds Villie,\n8:6 så at vi opfordrede Titus til, ligesom han forhen havde begyndt, således også til at tilendebringe hos eder også denne Gave.\n8:7 Men ligesom I ere rige i alt, i Tro og Tale og Erkendelse og al Iver og i eders Kærlighed til os: måtte I da være rige også i denne Gave!\n8:8 Jeg siger det ikke som en Befaling, men for ved andres Iver at prøve også eders Kærligheds Ægthed.\n8:9 I kende jo vor Herres Jesu Kristi Nåde, at han for eders Skyld blev fattig, da han var rig, for at I ved hans Fattigdom skulde blive rige.\n8:10 Og jeg giver min Mening herom til Kende; thi dette er eder gavnligt, I, som jo i Fjor vare de første til at begynde, ikke alene med Gerningen, men endogså med Villien dertil.\n8:11 Men fuldbringer da nu også Gerningen, for at, ligesom I vare redebonne til at ville, I også må fuldbringe det efter eders Evne.\n8:12 Thi når Redebonheden er til Stede, da er den velbehagelig efter, hvad den evner, ikke efter, hvad den ikke evner.\n8:13 Det er nemlig ikke Meningen, at andre skulle have Lettelse og I Trængsel; nej, det skal være ligeligt. Nu for Tiden må eders Overflod komme hines Trang til Hjælp,\n8:14 for at også hines Overflod kan komme eders Trang til Hjælp, for at der kan blive Ligelighed,\n8:15 som der er skrevet: "Den, som sankede meget, fik ikke for meget, og den, som sankede lidet, fik ikke for lidt."\n8:16 Men Gud ske Tak, som giver den samme Iver for eder i Titus's Hjerte!\n8:17 Thi vel har han modtaget min Opfordring; men da han er så ivrig, så er det af egen Drift, at han rejser til eder.\n8:18 Og sammen med ham sende vi den Broder, hvis Ros i Evangeliet går igennem alle Menighederne,\n8:19 og ikke det alene, men han er også udvalgt af Menighederne til at rejse med os med denne Gave, som besørges af os, for at fremme selve Herrens Ære og vor Redebonhed,\n8:20 idet vi undgå dette, at nogen skulde kunne laste os i Anledning af denne rige Hjælp, som besørges af os;\n8:21 thi vi lægge Vind på, hvad der er godt ikke alene i Herrens, men også i Menneskers Øjne.\n8:22 Men sammen med dem sende vi vor Broder, hvis Iver vi ofte i mange Måder have prøvet, men som nu er langt ivrigere på Grund af sin støre Tillid til eder.\n8:23 Hvad Titus angår, da er han min Fælle og Medarbejder hos eder, og hvad vore Brødre angår, da ere de Menighedsudsendinge, Kristi Ære.\n8:24 Så giver dem da for Menighedernes Åsyn Beviset på eders Kærlighed og for det, vi have rost eder for.\n9:1 Thi om Hjælpen til de hellige er det overflødigt at skrive til eder;\n9:2 jeg kend eders Redebonhed, for hvilken jeg roser mig af eder hos Makedonierne, at nemlig Akaja alt fra i Fjor har været beredt; og eders Nidkærhed æggede de fleste.\n9:3 Men jeg sender Brødrene, for at vor Ros over eder i dette Stykke ikke skal vise sig tom, og for at I.som jeg sagde, må være beredte.\n9:4 for at ikke, når der kommer Makedoniere med mig, og de finder eder uforberedte, vi (for ej at sige I) da skulle blive til Skamme med denne Tillidsfuldhed.\n9:5 Derfor har jeg anset det for nødvendigt at opfordre Brødrene til at gå i Forvejen til eder og forud bringe eders tidligere lovede Velsignelse i Stand, for at den kan være rede som Velsignelse og ikke som Karrighed.\n9:6 Men dette siger jeg: Den, som sår sparsomt, skal også høste sparsomt, og den, som sår med Velsignelser, skal også høste med Velsignelser.\n9:7 Enhver give, efter som han har sat sig for i sit Hjerte, ikke fortrædeligt eller af Tvang; thi Gud elsker en glad Giver.\n9:8 Men Gud er mægtig til at lade al Nåde rigeligt tilflyde eder, for at I i alting altid kunne have til fuld Tilfredshed og have rigeligt til al god Gerning,\n9:9 som der er skrevet: "Han spredte ud, han gav de fattige, hans Retfærdighed bliver til evig Tid."\n9:10 Men han, som giver "Sædemanden Sæd og Brød til at spise," han vil også skænke og mangfoldiggøre eders Udsæd og give eders Retfærdigheds Frugter Vækst,\n9:11 så I blive rige i alle Måder til al Gavmildhed, hvilken igennem os virker Taksigelse til Gud.\n9:12 Thi denne Offertjenestes Ydelse ikke alene afhjælper de helliges Trang, men giver også et Overskud ved manges Taksigelser til Gud,\n9:13 når de ved det prøvede Sind, som denne Ydelse viser, bringes til at prise Gud for Lydigheden i eders Bekendelse til Kristi Evangelium og for Oprigtigheden i eders Samfund med dem og med alle,\n9:14 også ved deres Bøn for eder, idet de længes efter eder på Grund af Guds overvættes Nåde imod eder.\n9:15 Gud ske Tak for hans uudsigelige Gave!\n10:1 Men jeg selv, Paulus, formaner eder ved Kristi Sagtmodighed og Mildhed, jeg, som, "når I se derpå, er ydmyg iblandt eder, men fraværende er modig over for eder",\n10:2 ja, jeg beder eder om ikke nærværende at skulle være modig med den Tillidsfuldhed, hvormed jeg agter at træde dristigt op imod nogle, som anse os for at vandre efter Kødet.\n10:3 Thi om vi end vandre i Kødet, så stride vi dog ikke efter Kødet;\n10:4 thi vore Stridsvåben er ikke kødelige, men mægtige for Gud til Fæstningers Nedbrydelse,\n10:5 idet vi nedbryde Tankebygninger og al Højhed, som rejser sig imod Erkendelsen af Gud, og tage enhver Tanke til Fange til Lydighed imod Kristus\n10:6 og ere rede til at straffe al Ulydighed, når eders Lydighed er bleven fuldkommen.\n10:7 Se I på det udvortes? Dersom nogen trøster sig til selv at høre Kristus til, da slutte han igen fra sig selv, at ligesom han hører Kristus til, således gøre vi det også.\n10:8 Ja, dersom jeg endog vilde rose mig noget mere af vor Magt, som Herren gav os til eders Opbyggelse og ikke til eders Nedbrydelse, skal jeg dog ikke blive til Skamme,\n10:9 for at jeg ikke skal synes at ville skræmme eder ved mine Breve;\n10:10 thi Brevene, siger man, ere vægtige og stærke, men hans legemlige Nærværelse er svag, og hans Tale intet værd.\n10:11 En sådan betænke, at således som vi fraværende ere med Ord ved Breve, således ville vi, også nærværende være i Gerning.\n10:12 Thi vi driste os ikke til at regne os iblandt eller sammenligne os med somme af dem, der anbefale sig selv; men selv indse de ikke, at de måle sig med sig selv og sammenligne sig med sig selv.\n10:13 Vi derimod ville ikke rose os ud i det umålelige, men efter Målet af den Grænselinie, som Gud har tildelt os som Mål, at nå også til eder.\n10:14 Thi vi strække os ikke for vidt, som om vi ikke nåede til eder; vi ere jo komne også indtil eder i Kristi Evangelium,\n10:15 så vi ikke rose os ud i det umålelige af andres Arbejder, men have det Håb, at, når eders Tro vokser, ville vi hos eder blive store, efter vor Grænselinie, så vi kunne komme langt videre\n10:16 og forkynde Evangeliet i Landene hinsides eder, men ikke rose os inden for en andens Grænselinie af det allerede fuldførte.\n10:17 Men den, som roser sig, rose sig af Herren!\n10:18 Thi ikke den, der anbefaler sig selv, står Prøve, men den, hvem Herren anbefaler.\n11:1 Gid I vilde finde eder i en Smule Dårskab af mig! Dog, I gør det Jo nok.\n11:2 Thi jeg er nidkær for eder med Guds Nidkærhed; jeg har jo trolovet eder med een Mand for at fremstille en ren Jomfru for Kristus.\n11:3 Men jeg frygter for, at ligesom Slangen bedrog Eva ved sin Træskhed, således skulle eders Tanker fordærves og miste det oprigtige Sindelag over for Kristus.\n11:4 Thi dersom nogen kommer og prædiker en anden Jesus, som vi ikke prædikede, eller I få en anderledes Ånd, som I ikke fik, eller et anderledes Evangelium, som I ikke modtoge, da vilde I kønt finde eder deri.\n11:5 Thi jeg mener ikke at stå tilbage i noget for de såre store Apostle.\n11:6 Er jeg end ulærd i Tale, så er jeg det dog ikke i Kundskab; tværtimod på enhver Måde have vi lagt den for Dagen for eder i alle Stykker.\n11:7 Eller gjorde jeg Synd i at fornedre mig selv, for at I skulde ophøjes, idet jeg forkyndte eder Guds Evangelium for intet?\n11:8 Andre Menigheder plyndrede jeg, idet jeg tog Sold af dem for at tjene eder, og medens jeg var nærværende hos eder og kom i Trang, faldt jeg ingen til Byrde;\n11:9 thi min Trang afhjalp Brødrene, da de kom fra Makedonien, og i alt har jeg holdt og vil jeg holde mig uden Tynge for eder.\n11:10 Så vist som Kristi Sandhed er i mig, skal denne Ros ikke fratages mig i Akajas Egne.\n11:11 Hvorfor? mon fordi jeg ikke elsker eder? Gud ved det.\n11:12 Men hvad jeg gør, det vil jeg fremdeles gøre, for at jeg kan afskære dem Lejligheden, som søge en Lejlighed, til at findes os lige i det, hvoraf de rose sig.\n11:13 Thi sådanne ere falske Apostle, svigefulde Arbejdere, som påtage sig Skikkelse af Kristi Apostle.\n11:14 Og det er intet Under; thi Satan selv påtager sig Skikkelse af en Lysets Engel.\n11:15 Derfor er det ikke noget stort, om også hans Tjenere påtage sig Skikkelse som Retfærdigheds Tjenere; men deres Ende skal være efter deres Gerninger.\n11:16 Atter siger jeg: Ingen må agte mig for en Dåre; men hvis så skal være, så tåler mig endog som en Dåre, for at også jeg kan rose mig en Smule.\n11:17 Hvad jeg nu taler, taler jeg ikke efter Herrens Sind, men som i Dårskab, idet jeg så tillidsfuldt roser mig.\n11:18 Efterdi mange rose sig med Hensyn til Kødet, vil også jeg rose mig.\n11:19 Gerne finde I eder jo i Dårerne, efterdi I ere kloge.\n11:20 I finde eder jo i, om nogen gør eder til Trælle, om nogen æder eder op, om nogen tager til sig, om nogen ophøjer sig, om nogen slår eder i Ansigtet.\n11:21 Med Skamfuldhed siger jeg det, efterdi vi have været svage; men hvad end nogen trodser på (jeg taler i Dårskab), derpå trodser også jeg.\n11:22 Ere de Hebræere? Jeg også. Ere de Israeliter? Jeg også. Ere de Abrahams Sæd? Jeg også.\n11:23 Ere de Kristi Tjenere? Jeg taler i Vanvid: jeg er det mere. Jeg har lidt langt flere Besværligheder, fået langt flere Slag, været hyppigt i Fængsel, ofte i Dødsfare.\n11:24 Af Jøder har jeg fem Gange fået fyrretyve Slag mindre end eet.\n11:25 Tre Gange er jeg bleven pisket, een Gang stenet, tre Gange har jeg lidt Skibbrud, et Døgn har jeg tilbragt på Dybet;\n11:26 ofte på Rejser, i Farer fra Floder, i Farer iblandt Røvere, i Farer fra mit Folk, i Farer fra Hedninger, i Farer i By, i Farer i Ørken, i Farer på Havet, i Farer iblandt falske Brødre;\n11:27 i Møje og Anstrengelse, ofte i Nattevågen, i Hunger og Tørst, ofte i Faste, i Kulde og Nøgenhed;\n11:28 foruden hvad der kommer til, mit daglige Overløb, Bekymringen for alle Menighederne.\n11:29 Hvem er skrøbelig, uden at også jeg er det? hvem bliver forarget, uden at det brænder i mig?\n11:30 Dersom jeg skal rose mig, da vil jeg rose mig af min Magtesløshed.\n11:31 Gud og den Herres Jesu Fader, som er højlovet i Evighed, ved, at jeg ikke lyver.\n11:32 I Damaskus holdt Kong Aretas's Statholder Damaskenernes Stad bevogtet for at gribe mig;\n11:33 men jeg blev igennem en Luge firet ned over Muren i en Kurv og undflyede af hans Hænder.\n13:1 Det er nu tredje Gang, jeg kommer til eder. På to og tre Vidners Mund skal enhver Sag stå fast.\n13:2 Jeg har sagt det forud og siger det forud, ligesom da jeg anden Gang var nærværende, således også nu fraværende til dem, som forhen have syndet, og til alle de øvrige, at, om jeg kommer igen, vil jeg ikke skåne,\n13:3 efterdi I fordre Bevis på, at Kristus taler i mig, han, som ikke er magtesløs over for eder, men er stærk iblandt eder.\n13:4 Thi vel blev han korsfæstet i Magtesløshed, men han lever ved Guds Kraft; også vi ere svage i ham, men vi skulle leve med ham ved Guds Kraft over for eder.\n13:5 Ransager eder selv, om I ere i Troen; prøver eder selv! Eller erkende I ikke om eder selv, at Jesus Kristus er i eder? ellers ere I udygtige.\n13:6 Men jeg håber, at I skulle kende, at vi ere ikke udygtige.\n13:7 Men vi bede til Gud om, at I intet ondt må gøre; ikke for at vi må vise os dygtige, men for at I må gøre det gode, vi derimod stå som udygtige.\n13:8 Thi vi formå ikke noget imod Sandheden, men for Sandheden.\n13:9 Thi vi glæde os, når vi ere magtesløse, og I ere stærke; dette ønske vi også, at I må blive fuldkommengjorte.\n13:10 Derfor skriver jeg dette fraværende, for at jeg ikke nærværende skal bruge Strenghed, efter den Magt, som Herren har givet mig til Opbyggelse, og ikke til Nedbrydelse.\n13:11 I øvrigt, Brødre! glæder eder, bliver fuldkommengjorte, lader eder formane, værer enige, værer fredsommelige; og Kærlighedens og Fredens Gud skal være med eder.\n13:12 Hilser hverandre med et helligt Kys!\n13:13 Alle de hellige hilse eder.\n13:14 Den Herres Jesu Kristi Nåde og Guds Kærlighed og den Helligånds Samfund være med eder alle!


Schröder svigter tyske arbejdere | Arbejderen\nSchröder svigter tyske arbejdere\nLørdag, 24. august, 2002, 00:00:00\nDet tyske valg den 22.september kan let blive en gentagelse af det danske Socialdemokratis katastrofevalg i november 2001: ingen kan se forskel på de politiske partier, Socialdemokratiet svigter lønmodtagerne interesser og krav\nNyhedsanalyse af Karen Sunds, DKP/ML\nDen tyske forbundskansler, socialdemokraten Gerhard Schröder har fire uger før det tyske valg smidt et forslag til en omfattende arbejdsmarkedsreform ind i den tyske valgkamp.\nDenne reform er fra ende til anden udarbejdet efter EU's anbefalinger. Reformens røde tråd, er fleksibilisering af arbejdsmarkedet. De mest centrale punkter er:\nSænke arbejdsgivernes lønomkostninger, fleksibilisering af arbejdstiden og øge incitamenterne til at arbejde.\nLavere omkostninger til løn skal ske, dels via en sænkning af beskatningen på lønmodtagerindkomst, så lønnen kan sænkes tilsvarende, dels ved at staten betaler en del af de sociale bidrag for lavtlønnet arbejdskraft.\nI Tyskland betales de ellers i meget høj grad af arbejdsmarkedets parter i form af sociale bidrag.\nDerved åbnes der en ladeport for en omfattende brug af særlig lavtlønnet arbejdskraft.\nAllerede i 1993 blev denne målsætning formuleret af Jacques Delors, den tidligere EU-Kommissionsformand, og i 1997 understregede EU's socialrapport målsætningen:\n'De sociale beskyttelsesordningers finansieringsstruktur bør så vidt muligt ændres, så de giver mulighed for en effektiv nedbringelse af de indirekte lønomkostninger, specielt for de lave lønninger.'\nArbejdstiden skal være mere fleksibel. Blandt andet ved ar der åbnes for omfattende brug af deltidsarbejde. Desuden skal det være lettere at fyre arbejdskraften i perioder med økonomisk krise.\nIdeerne er hentet direkte fra EU-kommissionens Hvidbog fra 1993, hvor den blandt andet skriver at EU's målsætning er at:\n'.. fjerne de hindringer, der gør det vanskeligt eller mere omkostningskrævende at indføre deltidsarbejde eller ansættelseskontrakter af mere begrænset varighed. Med hensyn til fastsættelse af arbejdstiden fremsættes der forslag om en årlig fastsættelse og om at arbejdstiden nedsættes i recessionsperioder.'\nDette gennemføres via en stærk ekspansion af vikarbureauer, der derefter lejer arbejdskraften ud til virksomhederne.\nForbilledet er Holland, der er pioner på dette område: ifølge World Socialist Website er cirka hver tredje ansatte i for eksempel det offentlige hollandske sygehusvæsen ansat i og udlejet af et vikarbureau.\nSatsningen på vikarbureauer er et forsøg på at undgå at tage en direkte konfrontation med den tyske fagbevægelse om en ændring af hele overenskomstområdet, i forhold til brugen af deltidsarbejde.\nØge incitamentet til at arbejde, på trods af lav løn eller krav en geografisk flytning. Midlet er at sænke overførselsindkomsterne. Konkret skal retten til dagpenge skæres fra 36 til 24 måneder. Også dette er EU-politik.\nDet officielle argument for arbejdsmarkedsreformen er, at det tyske arbejdsmarked skulle være mere stift og usmidigt end i andre EU-lande.\nMen dette er faktisk ikke korrekt: allerede i starten af 90'erne var der mere end seks millioner deltidsarbejdere i Tyskland, som ikke var sikret kompensation fra staten for manglende indtægt, fordi de tyske socialordninger ikke er skattefinansieret, men bygger på sociale bidrag fra arbejdsgiveren.\nSandheden er, at det tyske arbejdsmarked allerede i dag er to-delt. Men nu skal den lavtlønnede gråzone sikres en markant udvidelse.\nDette meget omfattende forslag til tysk arbejdsmarkedsreform, rejser mange politiske spørgsmål:\nHvordan hænger reformen sammen med den kommende udvidelse af EU med de østeuropæiske lande?\nI Tyskland har man krævet en overgangsordning i forhold til arbejdskraftens frie vandring fra de nye øst-medlemslande og ind i det nuværende EU. Men er denne reform netop indrettet på at kunne gøre brug af den billige østeuropæiske arbejdskraft, ved skabe en omfattende gråzone af særlig lavtlønnet jobs?\nDet er sikkert, at der ikke er tale om et valg-indslag, men derimod om en reform, som reelt vil blive forsøgt gennemført. Det ser ud til, at Tyskland endnu engang skal være foregangseksempel i EU, som det har været det tidligere, for eksempel i udarbejdelsen af EU's korporative model.\nReformen vil først og fremmest ramme fagbevægelsen i sektorer med ufaglærte job. Og det er da også hér, protesterne først har vist sig. Men det er indlysende, at på sigt rammes hele arbejderbevægelsen.\nDen overordnede målsætning for EU's politik for fleksibilisering af arbejdsmarkedet, er jo netop at skabe en stor lavtlønssektor, således at man kan få rettet op på arbejdsløshedstallene, uden at lønkurven begynder at bevæge sig opad.\nMan kan spørge sig, hvad Schröders forslag til arbejdsmarkedsreform kommer til at betyde for udfaldet af det tyske valg. Schröder er åbenbart meget ivrig efter at fremstå som det mest EU-tro parti.\nSchröder-regeringen gør alt for at leve op til EU's konvergenskrav, og står nu bag en arbejdsmarkedsreform, som på alle områder er ren EU-harmonisering.\nMen det er politiske tiltag, som netop rammerne kernevælgerne i den tyske arbejderklasse.\nHistorien kunne let blive en gentagelse af det danske Socialdemokratis katastrofevalg i november 2001: ingen kan se forskel på de politiske partier, Socialdemokratiet svigter lønmodtagerne interesser og krav. Vinderen er det yderste højre.\n* I juli 2002 var der 4.046.936 arbejdsløse i Tyskland, svarende til 9,7 procent af arbejdsstyrken.\n* 2.636.227 arbejdsløse i det tidligere Vesttyskland, svarede til 7,8 procent af arbejdsstyrken.\n* 1.410.709 arbejdsløse i det gamle Østtyskland, svarende til 18 procent af arbejdsstyrken.\nKilde: Det tyske arbejdsministerium.\n* I 2000 var 19,4 procent af arbejdsstyrken beskæftiget i et deltidsjob.\n* 12 procent af de deltidsansatte var på tvungen deltid.\n* 13 procent af arbejdsstyrken var på korttidskontrakter.\n*I 2000 var 21,7 procent af arbejdsstyrken beskæftiget i et deltidsjob.\n* 13,6 procent af de deltidsansatte var på tvungen deltid.\n* 10 procent af arbejdsstyrken var på korttidskontrakter.\n* I 2000 var 41,2 procent af arbejdsstyrken beskæftiget i et deltidsjob.\n* 3,5 procent af de deltidsansatte var på tvungen deltid.\n* 14 procent af arbejdsstyrken var på korttidskontrakter.\n24. aug. 2002 - 00:00 30. aug. 2012 - 12:21


Her er de største GDPR-syndere: Danske kommuner og telebranchen har flest brud på persondataloven - Computerworld\nHer er de største GDPR-syndere: Danske kommuner og telebranchen har flest brud på persondataloven\nEn opgørelse fra Datatilsynet viser, at der er to grupper der står i spidsen, når det kommer til flest indberetninger om brud på GDPR siden 25. maj.\n7. februar 2019 kl. 13.24\nDe danske kommuner og telebranchen er de to sektorer, der generelt har haft flest indberetninger til Datatilsynet for brud på GDPR.\nDet viser en opgørelse fra Datatilsynet, der netop er blevet udgivet.\nDe to sektorer er ansvarlig for henholdsvis 705 og 340 af de i alt 2.780 indberetninger som Datatilsynet har modtaget siden 25. maj.\nBlandt de private virksomheder er det altså tele-virksomhederne, der hyppigst må skrive til Datatilsynet med dårligt nyt om brud på GDPR.\nMen tallet kan være noget højere end de 340 indberetninger, Datatilsynet har modtaget i 2018.\nLæs også: Datatilsynet advarer: Denne simple mail-funktion er skyld i hver sjette danske GDPR-brud\n“Anmeldelser fra dataansvarlige på området for behandlinger af personoplysninger, der er foregået som led i udbud af offentligt tilgængelige elektroniske kommunikationstjenester, særligt telesektoren, nu primært tilgår Erhvervsstyrelsen,” skriver Datatilsynet i opgørelsen.\nDerfor noterer tilsynet sig også, at antallet af indberetninger fra virksomhederne var noget større i den første del af perioden.\nMåske mindre overraskende er det de danske advokater, der er bedst til at overholde GDPR-lovgivningen. I hvert fald er advokat- og revisionvirksomhederne kun ansvarlig for 36 indberetninger siden 25. maj.\nFordeling af indberetninger i det offentlige\nKommunerne tager føretrøjen\nMens kommunerne ligger sig i front blandt de offentlige institutioner, så er det styrelser, der følger efter med flest indberetninger om GDPR-brud.\nKommunerne er dermed ansvarlige for mere end halvdelen af alle de indberetninger der er kommet fra det offentlige siden 25. maj.\nLæs også: Faxe Kommune står for knap 10 procent af alle de danske kommuners GDPR-indberetninger: Men det er ikke et udtryk for dårlig it-sikkerhed, siger DPO Dorit Hemmingsen\nDet betyder samtidigt, at de danske kommuner sammenlagt står for mere end hver fjerde indberetning til Datatilsynet.\nDatatilsynet fortæller desuden, at man i slutningen af 2018 så en tendens til en lille overvægt af antallet af indberetninger der kommer fra det offentlige, hvor det ellers tidligere var de private virksomheder.


Efter IoT-DDoS: Hvad skal kaffemaskinen og støvsugeren med wifi? | Version2\nInternet-i-alting er udtryk for et producent-goldrush, der i sidste ende kan skade it-sikkerheden, mener ekspert.\nJakob Møllerhøj@null Tirsdag, 22. november 2016 - 5:12 21\nMåske har din robotstøvsuger eller din kaffemaskine en internetopkobling? I den senere tid har der været flere store DDoS-angreb, som eksempelvis har nedlagt DNS-tjenesten Dyn og i den forbindelse en stribe populære websites.\nI Dyn-angrebet deltog blandt andet hackede harddisk-optagere inficeret med Mirai-botnet-softwaren. Enhederne var via et standardkodeord og en telnetforbindelse på den måde blevet overtaget og indlemmet i et botnet.\nMen en ting er harddisk-optagere. Hvad med alle de andre IoT-lignende med netopkobling? Har de overhovedet behov for at være på nettet, hvor de potentielt udgør et - nogle gange alt for let - mål for hackere?\nIkke nødvendigvis, mener Dave Lewis i et interview med Version2. Han er Global Security Advocate hos Content Delivery Network-virksomheden Akamai.\n»I forhold til mange IoT-enheder så stiller folk aldrig spørgsmålet: Behøver den være på nettet?« siger han og fortsætter:\n»Behøver din kaffemaskine en internetforbindelse? Behøver din brødrister en internetforbindelse? Hvis du hiver internetforbindelsen fra dit køleskab, holder det så op med at fungere? Det er alt sammen meget grundlæggende, men folk stiller ikke disse spørgsmål, og det bekymrer mig.«\nGamle sikkerhedsproblemer i nyt udstyr\nI sig selv er det ikke noget problem med en internetopkobling, hvis ellers sikkerheden og patch-management-cyklussen fungerer. Men som flere Version2-læsere vil vide, er det langtfra altid tilfældet. Og det er nok særligt et problem i forhold til forbrugerelektronik, mener Dave Lewis.\n»Det er alt sammen problemer, som vi sikkerhedsudøvere har løst for år tilbage, ikke? Vi har været der, vi har gjort det, vi fik T-shirten,« siger sikkerhedsmanden og fortsætter:\n»Og nu kan vi se et goldrush (guldfeber, red.), som er Internet of Things. Vi kan se en masse mennesker, der laver de samme fejl, som vi lavede for 10-15 år siden. Og det er virkelig frustrerende, fordi de genintroducerer problemer som standardkodeord, usikre protokoller og sågar forældede biblioteker såsom gamle versioner af SSL-biblioteker, som beviseligt er modtagelige over for angreb.«\nMen hvorfor skal alle disse enheder, som - i hvert fald nogle - producenter ikke gider vedligeholde så overhovedet have en internetforbindelse, kunne man måske med rette spørge.\nDave Lewis har et bud, og det handler om salg og marketing.\n»Det er så her, jeg går tilbage til specifikt at anvende vendingen goldrush. For det virker vitterligt, som om producenter - især når det gælder forbruger-enheder - gør en ekstra indsats for at lave disse enheder med en internetforbindelse, alene så de kan sige, at det er en IoT-enhed.«\nHvad angår enheder, der af en eller anden grund er endt med at have en internetforbindelse, fortæller Version2's journalist under samtalen Dave Lewis en personlig historie om et mærke af robotstøvsugere, der ikke plejede at være på nettet - men nu kommer modellen med wifi.\n»Det er sådan noget, der frustrerer mig. Hvorfor skal en støvsuger have en wifi-forbindelse?« siger Dave Lewis.\nHan fortæller dernæst, at støvsuger-producenten nok vil svare, at wifi-forbindelsen er for at kunne opdatere enheden. Lewis er dog stadig skeptisk i forhold til nødvendigheden af at sætte en støvsuger på internettet.\nDet paradoksale i forhold til sikkerhedsproblemerne i IoT er, at det ofte er banale bommerter, der gør tingene usikre. Og i den sammenhæng er mange af sikkerhedsproblemerne, der plager forbruger-enheder, heller ikke særligt svære at gøre noget ved.\nEn start kunne være et setup, der tvinger forbrugeren til at skifte standardkodeordet på en enhed, når den bliver taget i brug, påpeger Dave Lewis.\nSelvom det lyder simpelt, så forlader enheder alligevel producenters samlebånd med simple sikkerhedshuller, der kan ende med, at routeren eller harddiskoptageren pludselig er en del af et botnet, der tager dele af internettet ned.\n»Helt ærligt? Det handler om time-to-market-problemer. Det kan det koges ned til. Du har de her enheder, som virksomheder gerne vil sende af sted og få hen til deres kunder. Uheldigvis bliver sikkerheden omgået, eller måske slet ikke overvejet, fordi de har så travlt med at få det på markedet, at få den indtægt. Deraf min terminologi med et goldrush.«\nGenerelt tvivler Dave Lewis på, at DDoS-angreb er noget, webtjenester får bugt med lige med det første, uanset om de kommer fra IoT-enheder eller andetsteds fra. I forhold til IoT så mener Dave Lewis, at de botnet-baserede DDoS-angreb, der nedlagde Dyn-tjenesten og også ramte sikkerhedsbloggeren Brian Krebs, på sin vis kunne være endt værre.\n»De (bagmændene bag IoT-botnet-angrebene, red.) brændte deres platform ved at gå efter et individ og også et firma. Hvis de havde taget den tid, det tog at opbygge den platform, så kunne de have forårsaget alvorlig disruption, fordi den mængde trafik, der blev genereret, ikke var ubetydelig,« siger Dave Lewis og fortsætter:\n»Jeg mener, de brændte deres mulighed som angribere. Jeg er glad for, at de gjorde det, fordi det tjente det formål at synliggøre problemet (med elendig IoT-sikkerhed, red.) for et større publikum - men som angriber, der missede de en mulighed.«\n08. mar 2018 Politisk indgreb efter års smøleri: »Urimeligt at forbrugere selv skal sikre IoT-enheder«\n03. nov 2017 Minister: Folks eget ansvar at holde forbrugerelektronik sikkerhedsopdateret\n19. jan 2017 Udvikler: Linux er en del af IoT-sikkerhedsproblemet\n06. jan 2017 TDC holder fast i proprietær IoT-standard - andre kører billig open source\n05. jan 2017 Forskere: Vi vil finde en løsning på problemet med sårbare Internet of Things-teknologier\n05. dec 2016 Efter Mirai-botnettet: En ny DDoS-hær har meldt sin ankomst\n02. nov 2016 DDoS-angreb: Linux-botnet stormer frem, Windows på retur\n#1 Anne-Marie Krogsbøll 22. november 2016 - 07:49\nHvad skal kaffemaskinen og støvsugeren med wifi?\n#2 Marcus Therkildsen 22. november 2016 - 08:04\nFøler mig lidt ramt\nfor ikke at sige meget ;) I mit tidligere arbejde lavede jeg PRÆCIS det\n#3 Povl H. Pedersen 22. november 2016 - 09:06\nSelvfølgelig skal man kunne starte kafemaskinen og ovnen remote. Køleskabet skal bruge WiFi når det også får en barcodescanner og ved hvad der er i det.\nJeg ser det dog som et større problem at vores målere (el, vand, vamre) ikke er internetenablet pr. default. At vi ikke har adgang til strømforbrug pr fase. Vi mangler internetenabling de steder hvor det gør en forskel. Nogle målerdata er der adgang til på internet via den anden vej, men for at tracke strømforbruget på de enkelte devices skal man logge hvert sekund på hver fase, så man kan identificere og opbygge en database med de forskellige apparaterts mønstre. Jeg tror et sådant system vil kunne hjælpe med at få sænket folks energiforbrug - Hvis de dermed kan se den enkelte komponents omkostning. I dag ved folk ikke helt hvor strømmen forsvinder hen.\n#4 Lars Sørensen 22. november 2016 - 09:56\nLæsetip: The Internet of Shitty Things\nHvis jeres tysk ikke er helt rusten, så vil jeg anbefale at læse denne her:\n#5 Thomas Nielsen 22. november 2016 - 11:46\n#6 Rune Poulsen 22. november 2016 - 12:09\nBreaking: Producenter producerer efterspurgte produkter\nKunne artiklen i stedet hedde: "Ekspert udtaler: Husk at lave dit eget password."? Producenterne bliver tilskrevet grådighed, fordi de producerer i forhold til efterspørgsel; kunderne er ofre i IoT-gate og hvad skal vi i øvrigt med IoT?\nNy teknologi skaber nye problemer og så tilpasser vi os. Vent eventuelt med sølvpapirshatten og udskyd udgravning af atomsikret bunker.\nInternet of Shit kommer til at fylde meget - men giv ikke producenterne skylden - det er trods alt kunderne der bestemmer. Alle protokoller arbejder målrettet på forbedring af sikkerhed, og hackere arbejder formodentlig målrettet på at imødekomme forbedringerne. Sådan er spillet, og sådan har det været længe.\nSå snart der er en god IoT-kaffemaskine med vandtilkobling og integreret kaffekværn, så skal jeg have den. Hele mit hjem skal automatiseres, så jeg i stedet kan foretage mig andet end daglige manuelle rutiner.\nAt jeg foretrækker Z-wave frem for Wi-Fi, er en anden sag.\n#7 Christian Clausen 22. november 2016 - 13:21\nJeg tillader mig at tvivle på at disse produkter reelt er efterspurgte.\nProducenterne producere "gadges", og kunderne køber dem fordi de synes det lyder smart.\n#8 Rune Poulsen 22. november 2016 - 13:31\nJeg tænkte blot på udbud og efterspørgsel. Hvis ikke produktet sælger, så hives det vel hurtigt af markedet igen. Og hvorfor kunder køber, som de køber, vil jeg ikke gøre mig til herre over. De er jo tænkende ansvarlige væsner og dermed antager jeg, at de bedst selv ved, hvad de har brug for.\n#9 Claus Nedergaard Jacobsen 22. november 2016 - 14:17\nJo, du har fat i noget af det rigtige: De producenter, der forsyner deres produkter med internet opkobling opnår en vis markedsfordel ("competitive edge") over dem, der ikke har, og den producent, der sjusker mest med sikkerheden, er også den, der kan sælge sit produkt billigst. Og det er os kunder, der giver dem lov til det i vores evige jagt på mest mulig funktionalitet for færrest mulige penge. Ja vi opfordrer dem faktisk til det.\nJeg er ikke meget for regulering, men spørgsmålet er, om ikke der her er et område, hvor de hellige markedsmekanismer simpelthen ikke slår til, og hvor regulering er nødvendig. Ligesom det er nødvendigt med regulering for at sikre sikkerheden i biler, bygninger, broer, veje osv.\n#10 Gunnar Ericsson 22. november 2016 - 14:22\nKaffemaskine og stövsugere behöver ikke wifi!\nDet är galt nog med computere og fjernsyn. SÅ vigtigt er der ikke med att kaffe er färdigt på sekunden efter man kommet hjem. Hvad så hvis man kommer ud for et färdselsuheld og ender på hospitalet bevistlös. Hvem ska så betala for branden som sandsynligtvis opstår.\n#11 Thomas Nielsen 22. november 2016 - 14:29\nSe, det er jo det vi har Google Fit og Apple Health til (og hvad der ellers er af konkurrerende produkter). Hvis dit armbåndsur mener du er skidt tilpas eller på anden måde forhindret, sørger den selvfølgelig for at meddele din kaffemaskine, at bønnerne skal omdirigeres til havegødning og måske endda bede støvsugeren om at tage det med ud. Dét er jo snildt.\n#12 Henning Wangerin 22. november 2016 - 16:27\nRe: Ja da.\nJa, men hvorfor SKAL den have internetforbindelse for at gøre det?\nJeg har ikke lyst til at de afleverer diverse informationer til en eller anden tilfældig server. Hvis ikke jeg kan sætte min egen server op til at håndtere de data kommer det ikke til at ske hos mig.\nJeg har et par net-dimser siddende, men de sidder på en DMZ, så de kan ikke larme ud af hytten. At det så er lidt op af bakke at lave alle de sjove online-ting er så en helt anden sag. Men det har jeg jo valgt at gøre på den måde ;-)\n#13 Simon Lodal 22. november 2016 - 18:17\nProducenten skal have det fulde lifecycle ansvar.\nDe skal udsende opdateringer når der findes nye problemer, minimum i garantiperioden.\nOg den dag opdateringer stopper, skal de give brugeren besked om, at enheden ikke længere må tilsluttes internet og bør kasseres.\n#14 Rune Poulsen 22. november 2016 - 23:42\nMin bekymring er, at vi med regulering / lovgivning forsøger at beskytte forbrugeren fra forbrugeren selv. Dermed vurderer vi, at vi ved bedre, og at vi derfor er bedre egnede til at træffe beslutninger på andres vegne. Det er efter min overbevisning et skråplan. Så støtter jeg hellere at vi lægger en indsats for at uddanne forbrugeren. Den helt oplagte start er i dette tilfælde, at folk skal lave deres egne passwords, for i det mindste at skabe et minimum besvær for forbryderen. Langt de fleste Smart Home / IoT-systemer har kun en HUB koblet på internettet mhp. remote access, mens resten af enhederne er tilknyttet hubben under anden protokol. Hvis det udelukkende handler om Wi-Fi / internet devices, så har jeg måske været for hurtig på aftrækkeren. Jeg er enig i, at man bør begrænse, hvor mange direkte opkoblede enheder man har. Hvis det handler om, at vi agerer smagsdommere ift. hvilke produkter der skal kunne betjenes på afstand, så vil jeg kalde det regressivt.\n#15 Anne-Marie Krogsbøll 23. november 2016 - 07:14\nHvis det handler om, at vi agerer smagsdommere ift. hvilke produkter der skal kunne betjenes på afstand, så vil jeg kalde det regressivt.\nDet er vel ikke regressivt at gøre opmærksom på, at disse "gadgets" på sigt udgør en trussel mod privatlivet, og derved mod den demokratiske retsstats grundprincipper - i det lys er det vel berettiget af tage debatten, om det virkeligt er det værd? Har folk gjort sig det klart? Går de ind i denne udvikling med åbne øjne, eller i helt uberettiget blind tillid til vore myndigheder, magthavere og verden i det hele taget?\nDebat er jo ikke det samme som smagsdommeri.\n#16 Ivo Santos 23. november 2016 - 12:02\nLigesom biler skal overholde visse sikkerhedsstandarder før de kan sælges på det Europæiske marked så bør it enheder også overholde visse sikkerhedsstandarder.\n#17 Rune Poulsen 23. november 2016 - 14:26\n”I forhold til mange IoT-enheder så stiller folk aldrig spørgsmålet: Behøver den være på nettet?” Det gør de aldrig. ”Behøver din kaffemaskine en internetforbindelse? Behøver din brødrister en internetforbindelse? Hvis du hiver internetforbindelsen fra dit køleskab, holder det så op med at fungere? Det er alt sammen meget grundlæggende, men folk stiller ikke disse spørgsmål, og det bekymrer mig.” Det gør folk ikke. ”Det er sådan noget, der frustrerer mig. Hvorfor skal en støvsuger have en wifi-forbindelse?” Hvorfor er en hest ikke nok? Hvad skal vi med biler?\nDet er i den kontekst jeg mener regressivt - jeg ser det ikke som debat, jeg ser det som smagsdommeri. Og muligvis tager jeg helt fejl - men jeg synes forbrugeren bliver fremstillet i en fordummet offerrolle, hvor kun den onde grådige producent har mulighed for at redde verden ved at stoppe udvikling.\n"Går de ind i denne udvikling med åbne øjne, eller i helt uberettiget blind tillid til vore myndigheder, magthavere og verden i det hele taget?"\n"Uberettiget blind tillid" - På den ene side, skal der forbydes produktion af whatnot, og hvis ikke det forbydes, så er det med blind tillid til dem, der ellers skulle forbyde det? :)\nIft. datasikkerhed bliver der lovgivet løbende og det er jeg som sådan tryg ved. Men myndigheder og magthavere skal ikke bestemme hvorvidt min brændeovn skal være online. De kan lave retninglinjer for hvordan, hvis de absolut skal blande sig. Jeg er enig i, at debatten skal foregå - men den skal ikke være baseret på frygt. Hellere en "hvordan gør vi det bedre"- end en "det er alt for dårligt"-baseret debat.\n#18 Claus Nedergaard Jacobsen 24. november 2016 - 14:11\nHellere en "hvordan gør vi det bedre"- end en "det er alt for dårligt"-baseret debat.\nJeg ved ikke, om jeg har forstået dig, Rune, men jeg har også en stærk aversion mod lovgivning, hvor andre fortæller mig, at kun de ved, hvad der er godt for mig og nægter mig retten til at tage ansvar for mit eget liv. I den forståelse er jeg helt med på, at det er bedre at uddanne/oplyse brugerne end at opdrage dem til at tro, at staten beskytter dem.\nMen som min gamle skoleforstander engang sagde: "Din frihed går lige til min næsetip". Hvis du ved at hævde din ret til at gøre tingene på din måde, skader mit liv, så er grænsen nået. Det er der, hvor jeg ser problemet: Ikke ved den skade, som den enkelte borger kan påføre sig selv, men der hvor millioner af inficerede IOT enheder kan lægge et helt lands infrastruktur ned. Uanset, hvor meget vi uddanner/oplyser, så vil der garanteret være 20% af borgerne tilbage, som ikke kan finde ud af at beskytte deres enheder, og det er rigeligt til at sende alt i sort ved et koordineret angreb.\nSå jeg lægger op til, at vi må skelne mellem det, der kun kan ramme den enkelte borger, og det, der potentielt kan skade andre borgere.\n#19 Gert Madsen 24. november 2016 - 15:07\nmen jeg synes forbrugeren bliver fremstillet i en fordummet offerrolle, hvor kun den onde grådige producent har mulighed for at redde verden ved at stoppe udvikling.\nJeg synes ikke det er et fordummet offer, som ikke kan gennemskue konsekvenserne af det, som står i 70+ sider - ofte amerikansk - juristkaudervelsk. Ofte krydres det med at dokumentet opdateres hver 2. måned - og hvis ikke du accepterer, så kan du ikke bruge dit produkt.\n#20 Mikael Kristensen 25. november 2016 - 15:18\nHvilke muligheder er der for at have eget intranet, og vil det blive mere eller mindre sikkert?\nKan ovnen startes remote ved andet end internettet?\n#21 Claus Vaaning 12. december 2016 - 18:02\nKørekort til internettet\nJeg mener, at man burde indføre et "kørekort" - en prøve i fundamentale sikkerhedsprocedurer på nettet.\nHvis man gerne vil køre bil, skal man som bekendt først bestå en teoretisk, og så en praktisk prøve. Hvorfor ? Fordi bilkørsel medfører fare, endda livsfare, for både fører og andre trafikanter, hvis man ikke har styr på begreberne. Læg mærke til, at her skal man også f.x. kende til en del tekniske begreber når det kommer til bremser og styretøj.\nDerfor mener jeg at (også) internetadgang burde gøres betinget af en vis viden og rutine hos den enkelte bruger. Hvis man kvajer sig på nettet, og ens maskine derfor bliver hijacket af et zombie-netværk, er de mulige konsekvenser lige så store, eller endda større end ved bilkørsel. Tænk f.x. hvis et sådant zombie-netværk lykkes med at blokere vitale infrastrukturer.\nOg ligesom med bilkørekort kunne man lave et "klip" system. 3 klip i dit internet-kørekort, og din forbindelse bliver kappet.\nAt man så også godt kunne bruge en "udvidet køreprøve" for medarbejdere og virksomheder er en helt anden sag ...


Monokultur » Terror mod Norge\nDet danske folk er blevet trådt, Danmarks Riges Grundlov er blevet trådt, det er sikkert det samme, der er sket i Norge.\nPolitikerne har ikke forstået, at folkeviljen er den bærende i et demokrati.\nDen har man også trådt på.\nSå vil den slags ting ske.\nComment by falkeøje — July 23, 2011 @ 7:51 pm\nHvad der er sket i Norge er at en syg mand har myrdet 100 mennesker.\nComment by Drokles — July 24, 2011 @ 4:13 am\nHar du slet ingen medfølelse til at kunne se sagen fra de forurettede folks side, selvom begivenhederne har givet så stort udslag på en gal mand?\nComment by falkeøje — July 24, 2011 @ 11:00 am\nJamen Falkeøje, jeg er jo selv blandt de forurettede folk. Men denne sag handler jo netop ikke om den forurettelse. Den handler om en gal mand der myrder 100 mennesker. Hans handlinger har ingen (og kan ikke have nogen) sammenhæng til indvandring, islamisering eller noget som helst samfundsproblem.\nDette er en gigantisk skolemassakre og Breivik kunne have valgt en hvilken som helst anden undskyldninger for at hævne skuffelser i sit lille liv. Den er løsrevet fra politik. Og havde den ikke været det havde jeg også fordømt den.\nComment by Drokles — July 24, 2011 @ 5:44 pm\nJeg ser nu sagen som den harme politikerne har skabt i vore folk.\nDe har jo ikke engang gidet spørge os ved en folkeafstemning.\nHarmen ytrer sig forskelligt i os alle, hos Breivik har den taget en sygelig drejning.\nComment by falkeøje — July 25, 2011 @ 10:48 am\nComment by PBr — July 26, 2011 @ 11:35 pm


LØBET – kronborgstafetten\nKronborgstafetten løbes på to ruter – den ene omkring Kronborg Slot med udsigt til Øresund, Helsingør Kulturhavn, Helsingørs gamle by samt den anden omkring Nordhavnen med udsigt til Øresund, Strand- og badehotel Marienlyst.\nKronborgstafetten samler erhvervsliv, borgere, foreningsliv og alle andre som lever og bruger byen til en aften med motion, sjov og hygge.\nDato: Torsdag d. 3. juni 2021\nSted: Kulturhavnen Kronborg, Allegade 2, 3000 Helsingør\nLøbsstart: Fællesstart kl. 18:00\nOpvarmning: Fælles opvarmning kl. 17:45 – umiddelbart før løbet skydes i gang.\nStafetpakke: Enhedspris på 1.234 kr. pr. pakke (Indeholder 4 løbenumre og 4 madbilletter). Ekstra madbillet koster 175 kr..\nAlle hold starter fælles og løber i 90 minutter. Holdets deltagere skiftes til at løbe en omgang, så det er holdets samlede omgange vi registrerer. Det er helt frivilligt hvordan I fordeler turene på holdet og om holddeltagere løber flere omgange end andre.\nHoldkaptajnen: Al information om stafetten vil løbende tilgå holdkaptajnen pr. mail. Derfor vil information om udlevering af startnumre og depeche, opbevaring af personlige ejendele under løbet, tider for mad i Hal 14 og 17, osv. tilgå efterhånden som vi nærmer os dagen.\nBordplan følger (klar 4. september)\nRute: Du kan se ruten her >\nVed at klikke her på KORT OVER PARKERINGSMULIGHEDER, har du nemmere ved at finde parkering. Ellers brug Helsingør Kommunes APP -“Parkering i Helsingør”.


Bliver LO endelig synlig?\nLizette Risgaard bliver LO’s første kvindelige formand efter valgsejren på kongressen i Aalborg, hvor eneste modstander var formanden for Hærens Konstabel- og Korporalforening, Flemming Vinther. Foto: Katrine Marie Kragh / Polfoto\nPå LO’s kongres i sidste uge blev Lizette Risgaard valgt som Harald Børstings arvtager på formandsposten. Forude venter samarbejde med FTF, men fagforbundsformænd forventer også mere pressetække, fokus på ligestilling og en genopfindelse af LO.\nStående klapsalver og en glad kvinde fra Nørrebro. 312 stemmer mod 87. Tirsdag vandt Lizette Risgaard en knusende sejr ved LO’s årlige kongres i Aalborg og blev dermed valgt som paraplyorganisationens nye formand.


20 år i politik - Sermersooq\ntirsdag - 12. marts 2019\nHun var medlem af Landstinget frem til 2008, hvor hun var Landstyremedlem for henholdsvis Familie og Sundhed (2003 - 2005) samt Sundhed og Miljø (2005 - 2006). I 2008 blev hun valgt som formand for overgangsudvalget for Øst-Vest kommunen, hvor hun året efter blev borgmester.\nFamilie og venner - både private og politiske, fyldte Byrådssalen i Nuuk. Kuupik Kleist var en af talerne, hvor han blandt andet sagde, “Du er en modig kvinde. Jeg har især beundret hvordan du de sidste par år, har taget stilling til og håndteret udvandringen fra Grønland. Du har overhalet landspolitikerne indenom og fremlagt Nuuk som et alternativ til udvandringen. Det er et eksempel på hvordan du som politker altid har gået forrest.”


Anders Lundtang Hansen, Author at lissabonsagen.dk\nAt komme godt i gang med arbejdet med facadeskilte\nby Anders Lundtang Hansen on august 2, 2019\nSå har du landet sig en interessant ordre som ansat hos nordiksign.dk, hvor du er ansat hos og elsker dit arbejde.\nMen nogle gange kan det være svært at komme i gang med en opgave af forskellige grunde. Enten kan man synes, at man ikke ejer evnerne, men at man ikke kan nænne at sige nej, fordi man godt ved, at man skal præstere noget på stedet, så chefen værtsætter ens arbejde.\nMåske oplever man bare ganske almindelig præstationsangst over, hvad man ellers skal gøre for at gribe opgaven an, fordi man ikke føler, man er god nok, selvom alle de andre medarbejdere siger, at man nok skal klare det.\nDog er den her givne opgave meget anderledes, end hvad man er vant til, så man ved ikke, hvordan man skal gribe den an.\nEllers kan det også tænkes, at fyraften nærmer sig en dag på stedet, men der kommer en ordre ind, og du synes ikke, der er tid nok til at færdiggøre ordren, men du kan heller ikke se det retfærdige og fornuftige i bare at dandere den, indtil klokken er blevet fyraften.\nSå er her et godt tip, som man også kan bruge i mange andre henseender, som kan være fra, at man skal gøre rent derhjemme til at skrive en opgave.\nMan bryder sig jo ikke om at se alt det skidt omkring en, og at blankt papir foran sig ved en opgaveskrivning signalerer bare, at der er lang tid endnu, før man er færdig.\nSå skal man simpelthen bare have hul på bylden: find rengøringsartiklerne frem, fjern en smule støv; skriv lige nogle indledende sætninger på papiret.\nOg sæt ordren med de facadeskilte op og gør lidt klar til næste dag, så du ikke skal starte fra bunden dagen efter, men lige nøjagtig ved, hvad der skal gøres.\nGodt nok er det dårligt nok et par procenter gennemført arbejde, men det giver en fornemmelse af, at nu er man trods alt i gang.\nGulvafhøvling i Valby af altaner\nby Anders Lundtang Hansen on april 15, 2019 april 15, 2019\nValby er lidt et særegent område af København.\nEgnen har sin egen charme, bakket terræn, zoologisk have, Nordisk Film og meget andet. Det gør, at man rent faktisk har lyst til at spendere lang tid på altanen for at se sig omkring i ens bydel og spejde til andre områder og generelt nyde synet af Valby.\nMen hvad egentlig med den altan? Er den ikke ved at være lidt medtaget af slid, slitage og årets gang udenfor?\nJo, men den er stadig holdbar og ser relativ pæn ud, så det eneste, den kunne trænge til, var lidt afhøvling, lidt slibning og så lidt efterbehandling.\nOg faktisk er der jo tale om et gulv, så her skal du faktisk have fat i en gulvafsliber, da det er dem, der sørger for at lave gulvafhøvling også.\nDen slags firmaer kan også klare terrasser, private som erhverv, badebroer og andet, der bliver brugt udenfor.\nDet kræver selvfølgelig, at altanens underlag er af træ – og af træ hele vejen fra top til bund vel at mærke.\nDog er det ikke så nemt at skærme af på altanen, så man ikke sviner for ens omgivelser, men det kan sagtens lade sig gøre. Det største problem er faktisk i form af vejret.\nOm man ejer en lille eller en stor altan i Valby, så skal behandlingen med afhøvling, slibning og efterbehandlingen gerne have lov til at sætte sig grundigt nok.\nDet problem har man ikke indenfor, hvor man kan låse dørene af til lokalerne med trægulve, der er ved at komme sig efter en efterbehandling fra gulvafhøvlingen og den senere slibning.\nUdenfor skal der helst være tørvejr længe i dagene efter og på dagen, hvor gulvafhøvlingen finder sted. Derfor skal du kigge i vejrprognoserne for at se, hvornår der er en længere periode med tørvejr, hvor behandlingen kan finde sted.\nHeldigvis er de fleste altaner i Valby af en mindre størrelsesordning, så jobbet kan oftest klares på en enkelt dag.\nSådan vedligeholder du dine plakater\nby Anders Lundtang Hansen on marts 7, 2019 marts 7, 2019\nSkulle vi til at skrive en artikel om, i hvilke størrelser du kan få plakater, samt hvilke motiver du kan vælge at få disse i, så ville denne artikel bliver længere, end du kunne holde ud at læse.\nFaktisk er det hurtige svar til disse spørgsmål, at du stort set kan få plakater i de gængse størrelser, der kan udskrives i, samt i de motiver, du kan tænke dig til.\nHer sætter netop kun fantasien grænserne.\nMen hvordan sørger du så for, at plakaterne holder sig pæne og brugbare i længst tid?\nDet er dét emne, vi vil belyse i denne artikel, som vil være mere kort og præcis, end hvis vi skulle komme ind på de ovenstående emner, vi bemærkede indledningsvist.\nPlakater er hovedsageligt nemmere at trykke, folde sammen, hænge op, end for eksempel malerier og motiver i boksrammer er det.\nDerfor er prisen på plakater også radikalt lavere end ved blandt andet malerier, og plakater kan da netop gengive motiver fra et maleri, så man sparer penge på den måde end ved at skulle eje originalen.\nMan kan sagtens rulle en plakat sammen, men sørg for, at den kun er rullet sammen under transport, da bøjningen ellers vil sætte sig permanent, og det vil være sværere at folde den ud.\nAlternativ kan du lægge den udstrakt på et bord, hvor du placerer noget tungt i hvert hjørne af plakaten, så den kan få sin oprindelige form retur.\nHvad andgår ophængningen af plakater så anbefaler vi, at du bruger det såkaldte “elefantsnot”, da det netop er velegnet til plakater, ikke efterlader skader – hvis det ikke sidder for længe – og ikke river plakaten i stykker, når man tager denne ned igen.\nUndgår tegnestifter, nåle, tape og lignende, da det både ødelægger plakaten og eventuelt væggens tapet, når man skal have plakaten ned igen.\nHusk endvidere ved lejlighed at støve plakaten af for støv.\nOg så skal du da ikke snydes for en anbefaling til, hvor du kan købe spændende og interessante plakater: https://sohu-shop.dk/shop/plakater-7s1.html


Angst og frygten kan tage styringen. Bogen Mød din Angst handler om at vinde livet tilbage. Læs mere\nEr du bange for, at din angst er kronisk?\n21/09/2014 (2946 hits)\n“Jeg sad med bogen i mine hænder - det er mange år siden, men jeg husker, at jeg netop havde læst sætningen ´at længerevarende angsttilstande kan give permanente og skadelige virkninger på kroppen´. Mit hjerte begyndte at banke hurtigere, jeg følte, det var svært at trække vejret ned i maven. Jeg huskede fornemmelsen af angst, - det var længe siden, jeg havde mærket den. Men denne sætning - sort på hvidt - var nok til, at jeg fik tanker om, om min krop mon var ødelagt efter alle de år med angst. Jeg blev bange. Heldigvis var det på et tidspunkt i mit liv, hvor jeg kendte til alle angstens mekanismer blandt andet angsten for angsten. Nu havde den lige kigget forbi igen, selvom det var længe siden. Jeg iagttog mine tanker, iagttog at angsten for angsten viste sit ansigt - og så bød jeg den ellers velkommen. Den udviklede sig ikke rigtigt. Måske fordi jeg grinede lidt af, at der skulle så lidt til for at vække en angst, der ellers i flere år havde gemt sig. Jeg forstod, hvor nemt det er for folk at blive fanget i angstens net, hvis ikke man er bevidst”\nKan også du indimellem blive bange for, at din krop har taget skade af angst; at angsten i dit liv er kronisk?\nSå er du ikke alene. Hvis du lider af angst, er det helt normalt, at du kan få tanker om, om du skal leve med dette resten af dit liv - og det er også helt naturligt, at du kan blive bange for, at angsten er kronisk. Måske har nogen netop sagt det til dig?\nLad mig dele lidt af mit indre liv. Jeg tilstår nemlig: Jeg har modstand mod et ord; ordet kronisk. Jeg støder indimellem ind i det i forbindelse med sygdomme, men jeg har faktisk også hørt det omtalt i forhold til angst. Det er et ord, jeg har svært ved at forholde mig til. Eller jeg har ihvertfald svært ved at forestille mig, hvad det skal gøre af gode ting for mig. Jeg ved ikke, hvordan du har det med dette ord? Jeg har ikke noget imod, at du er glad for ordet ´kronisk´ i dit liv, hvis det kan hjælpe dig i din hverdag. Det har bare aldrig hjulpet mig. Jeg associerer nemlig til det `at læne sig tilbage´ og fastholde sig selv i troen på, at der ikke kan gøres noget. Hvad tænker du, når du tænker på ordet kronisk?\nJeg har af lægesystemet fået konstateret to kroniske sygdomme (Lichen schlerosus og endometriose). Jeg har lært, at det, at mine sygdomme er kroniske, betyder, at lægeverden ikke længere kan gøre noget. Til gengæld er jeg af den overbevisning, at verdenen og mulighederne er større end som så - og jeg har taget alternative metoder i brug som kost, tilskud mm.\nDet har jeg gjort af den ene grund: ordet kronisk kan nemlig let for mig associere til en form for stilstand for mig, hvis ikke jeg er bevidst. Jeg associerer til en fremtid, hvor jeg er nødt til at leve med det, der er blevet kronisk. Det kan komme til at trække min energi ned, hvis ikke jeg er opmærksom. Jeg ved, at det er vigtigt, hvordan jeg bruger mit fokus. Jeg kan ikke kontrollere min sygdom, men jeg kan kontrollere, hvordan jeg forholder mig til den, og hvordan jeg behandler mig selv. Hvorfor ikke flytte fokus og bruge min energi der, hvor jeg mærker energi og positiv boblen i stedet for stilstand og magtesløshed?\nHvordan tænker du om din angst?\nEr du begyndt at læne dig tilbage?\nEr du begyndt at tro på, at der ikke er noget at gøre?\n- at du bare er ´nødt til´ at lære at leve med det?\n“Efter mine mange år med angst var mit system stadig på overarbejde, det føltes som om, at angsten havde sat sig fast. Det troede jeg på, indtil en dag, hvor jeg lærte noget nyt. Jeg lærte at trække vejret igen. Det betød mere flow, energi og ilt i min krop - en kæmpe omvæltning. På den måde fik jeg langsomt redskaber til at møde min angst, men også redskaber, der kunne berolige mit stressede system, der havde været på overarbejde i mange år. Det, jeg engang troede, jeg skulle leve med for altid, forsvandt stille ud af mit liv. Jeg fik de rette redskaber”\nDisse redskaber kan du også gøre brug af. Lad være med at give ordet´kronisk´ en masse energi, hvis ikke det ligefrem gavner dig og hjælper dig til at leve et værdifuldt liv! Tag ansvar for din angst på den måde, at du ved, at det er dig, der oplever den - og derfor dig, der har ansvaret for at lære de metoder, der kan hjælpe dig fri af, at angsten har taget styringen af dit liv. Det kan lykkedes.\nDu kan ikke altid kontrollere din angst, men du kan kontrollere, hvordan du forholder dig til din angst. Om du møder den med frygt og lader den tage styringen - eller om du møder den med åbenhed og i stedet lægger fokus på det i dit liv, der giver dig boblende energi?\nHver eneste dag kan du tage små værdifulde skridt i dit liv - du kan leve et liv med mening og vitalitet. Hvad vælger du?\nmød din angst ny bog\nvinde livet tilbage\nSangundervisning og lydhealing/massage kombi-pakke sommer 2020\nTør du se din egen sandhed i øjnene?\nAngst og frygten kan tage styringen. Bogen Mød din Angst handler om at vinde livet tilbage. Læs mere


Hvem er vi - Autocentralen Hvem er vi - Autocentralen\nAutotransport & vejhjælp\nKunne du finde på at købe nyt hus eller lejlighed uden at få en advokat eller anden proffesionel til at hjælpe dig, med at se om alt er som det skal være. Eller om der er fælder, eller om du måske snyder dig selv? Hvis det er tilfældet er vi nok ikke noget for dig. Vil du derimod være sikker på at du får den for dig bedste og økonomisk mest koorekt bilhandel, næte gang du skal handle bil. Jamen så er det os du skal kontakte. Med faste priser der sikrer at vi ikke har interesse i hverken den ene eller anden løsning, udover den der giver dig den bedste handel. Vi er 100% uafhængige af bil forhandlere, lånevirksomheder og forsikringsselskaber. Og arbejder kun for at give dig den bedste handel for dig. Således at du vil anbefale os til andre og gerne bruge os igen næste gang du skal have ny bil.\nVi er et erfarent team bestående af tidligere sælgere, bil rådgivere. med stort branchekendskab og gode kontakter i bil og finansierings verden. Dette kommer dig til gode, når det kommer til behovsafdækning og senere prisforhandling, alt det der gør det svært at købe ny bil. Auto consult er din egen professionelle bilrådgiver, der hælper dig med at få den rigtige bilhandel.\nVikan naturligvis også hjælpe dig med at sælge din nuværende bil, hvis vi skønner at det ikke vil være fordelagtigt at få den ind i en handel med din nye bil.\nUanset hvordan du vender og drejer det, vil det altid kunne betale dig at brugeAuto Consult. Skulle tilfældet være at du har mødt en ærlig bilhandler, har du efter vi har gennem gået dokumenter, sikkerhed for at alt er som det skal være. Vi er tredje part i dit bilkøb og skal altså ikke hjælpe forhandleren med at tjene penge til firmaet, som en bilsælger du normalt møder skal. Nej vi skal hjælpe dig med at spare penge på dit næste bilkøb, og sikre dig at du får den bedst mulige handel.\nVi kan med stolthed sige, at vi er de billigste på markedet omkring bilrådgivning. Det er vi grundet vor “Code of Conduct”. Vi er ikke sat i verden for at flå dig økonomisk – Det er faktisk det vi arbejder for du ikke skal blive. Vi kører med faste priser, ikke noget med procentsatser eller mystiske tillæg. Det skal være let og forståeligt for dig som kunde. Grunden til du kigger på vores side netop nu. Er jo netop at bilhandel ofte ikke er til at gennemskue – Så lad os sammen holde opbygningen af vores del simpel. Vi har siddet og selv lavet tilbud, finansieringer, forsikringer og alt andet med biler i mange år. For os som fag folk er dette en del af vores hverdag, vi ved hvor fælderne er, vi ved hvad vi skal have øje på. Denne erfaring skal komme dig til gode som vores kunde. Vi skal ikke være et nyt element af usikkerhed i din næste bilhandel.\nAlt arbejde udføres kun mod straks afregning efter endt arbejde, med mindre andet er aftalt inden arbejdets påbegyndelse. Betalingsmuligheder herunder.\n© 2018 Autocentralen Vestsjælland, All Rights Reserved