Marinekonstabelgruppens fagblad 13. årgang nr. 4 - august nyt. vi tør det - vi gør det - PDF\nMarinekonstabelgruppens fagblad 13. årgang nr. 4 - august nyt. vi tør det - vi gør det\nDownload "Marinekonstabelgruppens fagblad 13. årgang nr. 4 - august 2010. nyt. vi tør det - vi gør det"\n1 Marinekonstabelgruppens fagblad 13. årgang nr. 4 - august 2010 nyt vi tør det - vi gør det\n2 nyt Marinekonstabelgruppens fagblad Søværnets Konstabelforening Mose Alle Rødovre Telefon: Fax: ansvarshavende redaktør Bjarne Krogh-Pedersen T-tlf.: Mobil: informationsmedarbejder Anja Poulsen Tlf.: informationsmedarbejder Bjarne Mørup Olsen Tlf.: informationsmedarbejder Hans Philipsen Mobil: Indhold 3 Leder 4 Chefskifte SOK 5 Vinni på pension 6 Faglige sager v/bjarne Mørup Olsen 8 Pirateri Konference - af Anja Poulsen 10 Somalia Synspunkt af OleS 11 Tillidsvalgte Indlæg fra to tillidsvalgte Triton-B 12 Forsikringsoversigt års jubilæum Af: Anja Poulsen 17 Veteranhjem Af: Hans Philipsen 21 DSRF's sommerhus 22 TJM-forsikringer 23 Tillidsmandsoversigt 24 Festen der forsvandt Af: BKP Forsidebilledet er af det italienske skoleskib "Amerigo Vespucci", taget i Københavns Havn på jubilæumsdagen 10/8 af Barno Jensen. SK har samlet en fotosamling fra jubilæumsdagen på op mod 700 fotos. Der vil blive foretaget et udvalg og billlederne lagt på nettet. Der er brugt en række billeder i dette nummer af fagbladet, og fotograferne er: Bjarne Krogh-Pedersen, Anja Poulsen, Hans Philipsen, Barno Jensen og Merete Lomi. Barno vandt en flaske lun sherry for forsidebilledet. Layout Ole Strandberg Tryk Specialtrykkeriet Viborg Oplag Næste nummer Udkommer ca. 29. oktober informationsmedarbejder Kaj Friborg Tj-tlf.: Mobil: Deadline Læserbreve og artikler til næste nummer skal være redaktionen i hænde senest d. 7. oktober eller efter aftale. Indlæg, forslag m.v. sendes til SK's adresse eller som e-post til: ISSN Maritimt folkekøkken Jonatan Leer Annoncepriser: 1/1 side kr inkl. moms 1/2 side kr inkl. moms 1/4 side kr inkl. moms Priserne er inkl. 4 farver Er SKnyt forsinket, eller er der andre problemer med leveringen, så henvend dig til sekretariatet på telefon: Husk at melde adresseændring til SK. Artikler, læserbreve, kommentarer m.v., der trykkes i SKnyt, er ikke nødvendigvis udtryk for SK s officielle holdning, bortset fra lederen. Redaktionen forbeholder sig ret til at anvende og redigere modtagne artikler og billeder, med mindre andet er aftalt. Det er tilladt at gengive og kopiere tekster, artikler og billeder med kildeangivelse. Det er ikke tilladt at kopiere artikler og billeder til kommercielt brug uden skriftlig tilladelse. Alle fagblade lægges på SK s hjemmeside\n3 Leder SKnyt - august årgang - nr. 4 Hva' dælen nøler vi efter? Bjarne Krogh-Pedersen formand Der er vist ikke ret mange herhjemme, der ikke har hørt om den succesrige danske deltagelse i piratjagten langs Afrikas østvendte kyster. Det gode skib Absalon har gang på gang vist vejen og andre nationer har været hurtige til at følge trop. Mangen en sørøver har fået jaget en skræk i livet, når det store grå marinefartøj eller den lynhurtige marineblå Lynx-helikopter pludselig er dukket op, og mange danske og udenlandske handelsskibe har lært at sætte pris på vores tilstedeværelse ved Afrikas Horn. Der var ganske vist lige i starten et par trælse situationer, især den, hvor Absalons dygtige besætning havde risikeret liv og lemmer for at fange nogle af de mange banditter i området, men hvor den danske regering havde sovet i timen og undladt at få internationale aftaler clearet af i tide. Med den konsekvens, at det danske søværn til sidst måtte sætte besætningsmedlemmernes liv og førlighed på spil endnu engang for at sætte piraterne i land på Afrikas kyst, uden retsforfølgelse. Men i det store og hele er det en beundringsværdig indsats, der ydes i den evige kamp mod pirateriet, ikke mindst fra dansk side. Men det kan ikke blive ved. Efterhånden står det klart for enhver, at problemets omfang er af en sådan karakter, at der må gøres noget andet noget mere. Der må sættes en effektiv indsats ind hos de berørte lande. De skal oplæres i, hvorledes de med egne midler kan opretholde en velfungerende kystvagt, som dels kan bekæmpe pirateriet og dels kan yde en seriøs fiskeriinspektion i lighed med den, som det danske søværn i mange, mange år har ydet i Nordatlanten. Man kan vel kalde det for hjælp til selvhjælp. En sådan opgave ligger lige til højrebenet for det danske søværn: Vi har ekspertisen og erfaringen. Vi har skibene, der passer til opgaven som var de lavet dertil. Vi har mandskabet, der kan løse opgaven med at oplære afrikanerne. Vi har uden tvivl den danske befolknings opbakning til at gå i gang. Vi har sågar en mindre pulje penge, der er afsat til opstarten af projektet. Og inden længe har vi formodentlig også FN s sanktionering af hele operationen. Så hva dælen nøler vi efter? Hvis en sådan opgave skal have blot en minimal chance for at blive løst med succes kræver det, at vort nuværende engagement i området fortsætter. Naturligvis med andre søfartsnationer til at bistå os og til at afløse vore skibe engang imellem. Det kræver endvidere, at der bliver sat ind med fast hånd overfor andre bananrepublikker, der ser gennem fingrene med pirateriet, ellers flytter man jo bare problemerne til andre lande eller områder. Og så kræver det, at der bliver afsat midler til at løse opgaven, både hos andre nationer, men så sandelig også herhjemme. Og gerne på et seriøst plan, så vi ikke står med et nyt Afghanistan, hvor der lige fra dag ét har været afsat alt, alt for få midler til at løse opgaven. Det var måske oven i købet værd at overveje, om ikke det danske engagement i den umulige krig i Afghanistan skulle overføres til en landbaseret støtte for søværnets ansatte i de afrikanske havnebyer. Det er der da lidt fornuft i. Og så ville vore soldater pludselig stå overfor en opgave, som kan løses, - det vil da være noget nyt. Og med vore tropper flyttet fra Asien til Afrika vil der samtidig ligge en reduktion af udgifterne, så tingene pludselig hænger lidt mere sammen, sådan rent budgetmæssigt. At vi så samtidig overgår fra at være en krigsførende nation til en nation med et veludviklet infrastrukturelt engagement kan de fleste vel kun være tilfredse med. Vi har nu over tredive dræbte i krigen i Afghanistan, - det må vist siges at være nok. Den danske indsats og tabet af vore tapre kollegaer har dog ikke været forgæves, så vi kan med oprejst pande og med fasthed i blikket overlade færdiggørelsen af denne opgave til andre nationer, og selvfølgelig i samarbejde med afghanerne selv. Vore dygtige troppers indsats vil være mange gange mere værd for såvel det danske som for det internationale samfund hvis de flyttes til Afrika. Og hellere i dag end i morgen. 3\n4 CHEFSKIFTE SØVÆRNETS OPERATIVE KOMMANDO Det er meddelt, at chefen for Søværnets Operative Kommando, kontreadmiral Nils Wang, forlader sin post med udgangen af august. Nils Wang er blevet udnævnt til ny chef for Forsvarsakademiet. Nils Wang, som er 52 år gammel, har været chef for Søværnets Operative Kommando siden Vi har i ham haft en meget synlig chef, først og fremmest over for vi ansatte i søværnet men også udadtil i forhold til politikerne, pressen og offentligheden i det hele taget. Han har indimellem indtaget standpunkter, som har vist, at han kæmpede for sit søværn. Det har gjort ham populær og højt respekteret internt i søværnet, mens han er knap så populær blandt politikerne. Senest har han været imod at skrotte vores Standard Flex 300-klasse og det var heller ikke hans kop te, at man nu vil spare den tredje fregatbesætning væk. Derimod er det ikke nogen hemmelighed, at vi i SK har sat stor pris på Nils Wang som chef for søværnet, og hans karisma og hans ligefremhed har appelleret til os hernede på dørken. Som chef er man sommetider nødt til at træffe en upopulær beslutning, og vi kan også godt komme i tanker om nogle situationer, hvor vi i SK har været lodret uenig i Nils Wangs synspunkter. Men det rokker ikke ved vores respekt for ham som chef og som person. Han har heller ikke følt sig for fin til at komme til os, når han er blevet inviteret, det er ikke mere end et år siden, at det var Nils Wang, der holdt åbningstalen ved Søværnets Konstabelforenings 6. kongres. Vi vil herfra ønske Nils Wang god vind fremover og samtidig ønske Forsvarsakademiet tillykke: I får en rigtig fin fyr som chef, tag godt imod ham. Forsvarsministeriet har til afløsning for Nils Wang udpeget kontreadmiral Finn Hansen som den kommende CH SOK. Søværnets Konstabelforening håber naturligvis på, at vi må få held til at etablere et lige så velfungerende samarbejde med den kommende chef som vi har haft med den afgående, og vi vil gerne benytte lejligheden til at ønske Finn Hansen velkommen ved roret. BKP Født: 16. Maj 1957 Civilstand: CURRICULUM VITAE Chefen for Forsvarets Efterretningstjeneste Kontreadmiral Finn Hansen Finn Hansen. Foto: Sune Wadskjær Gift med Edith Pernille Wenzel Militær uddannelse: Søværnets Officersskole 1977 Søværnets Sergent- og Reserveofficersskole Militær karriere: 2006 Kontreadmiral 2003 Kommandør 1997 Kommandørkaptajn 1991 Orlogskaptajn 1985 Kaptajnløjtnant 1981 Premierløjtnant Tjenesteforløb: 2006 Chef for Forsvarets Materieltjeneste Stabschef for Projektgruppe Forsvarets Materieltjeneste Chef for Driftsdivisionen i Søværnets Materielkommando Chef for Driftskoordinationssektion, Forsvarskommandoen Chef for årsprogram sektionen, Forsvarskommandoen Chef for planlægningssektionen, Søværnets Materielkommando 1997 Chef for inspektionsskibet HVIDBJØRNEN Chef for korvetten NIELS JUEL 1996 Næstkommanderende på korvetten OLFERT FISCHER Forsvarsministeriet, 1.kontor (Forsvarets organisation, forlig) Forsvarsakademiet, Stabskursus II Chef for torpedobådenes Mobile Base Chef for torpedobåde af SØLØVEN og WILLEMOES-klasserne Næstkommanderende ved torpedobåde af WILLEMOES-klassen samt torpedobådenes Mobile Base Kurser: 2006 Forsvarchefens Sikkerhedspolitisk kursus Kursus i helhedsledelse 2004 SERA 1998 NATO Defense College 1988 Maritime Tactical Course, UK Våbenofficerskursus ved Søværnets Taktikskole og Søværnets Våbenskole Dekorationer: Ridder af 1. grad af Dannebrogordenen Hæderstegnet for god tjeneste ved søetaten 4\n5 VINNI ER GÅET PÅ PENSION CS-Søværnet. Det var helt tilbage i starten af 1980 erne og hun har loyalt og trofast været her lige siden. Da CS-Søværnet blev delt i tre, hvor konstabelgruppen fortsatte som Søværnets Konstabelforening, var det naturligt for Vinni at følge med herover. Hun har altid haft et stort socialt engagement og har altid talt de svages sag, så da CS løb fra sine løfter om at lade SK overtage aftaleretten var Vinni helt selvfølgeligt på konstablernes side. Og her har hun så været lige siden. De sidste par år har Vinni skrantet lidt og har i perioder haft en del sygedage, men vi håber og tror da på, at når det er helt overstået vil vi de næste mange år ofte få besøg af hende og hver gang blive smittet af hendes optimisme og ukuelige humør. Hun skal være velkommen. BKP Den 20. juli fyldte Vinni Nielsen 65 år. Hermed overgik hun til folkepension og ved månedens udgang stoppede hun så i Søværnets Konstabelforening. Ja, i virkeligheden stoppede hun for et par måneder siden, for ferie og afspadsering skulle først lige afvikles, inden pensioneringen. Vinni har ellers været her altid. Hun har været vort omdrejningspunkt og har været inspirator og indpisker for både formand og bestyrelse. Hun har igennem årene været SK s ansigt udadtil og været medlemmernes kontakt til deres fagforening. Dygtig og vellidt, som hun jo er, vil det blive et savn ikke længere at have hendes indsigt og viden at læne sig op ad: Hvordan plejer vi at gøre her.?, Hvem kender vi, der ved noget om dette? eller Hvad gjorde vi sidste gang? er sætninger, der ikke sjældent er brugt overfor Vinni. Det var CS-Søværnets legendariske formand, Bjarne Johansen, der i sin tid ansatte Vinni. Først som hans sekretær i CS Miljøinstitut og senere som gruppesekretær for 5\n6 v/bjarne Mørup Olsen pr. 19/ BUNDFRADRAG FOR REJSEGODT- GØRELSER BORTFALDER Med virkning fra 1. januar 2010 er bundfradraget for differencefradrag bortfaldet. Alle, der har modtaget eller modtager time- og dagpenge og MUG fra dette tidspunkt, kan få et fradrag på selvangivelsen. Til gengæld er der indført et loft for fradraget på ,- kr. Differencefradraget er forskellen mellem satsen for timeog dagpenge, herunder MUG, og den ligningsmæssige sats som SKAT anvender. Alle der er på - Tjenesterejse - Udstationering - Øvelse - Sejlads, hvor besætningsmedlemmerne er på selvforplejning - Skoleophold, hvor der ikke ydes T + D, og som ikke får fri kost, men time- og dagpenge eller MUG kan foretage differencefradrag. For at der kan tages differencefradrag er det et krav, at en tjenesterejse skal have medført overnatning. Der er således ingen fradragsmulighed ved 1-dags rejser. Ligeledes er det vigtigt, at man ikke har haft mulighed for at overnatte i hjemmet det er ikke tilstrækkeligt, at man selv beslutter, at man overnatter på det midlertidige arbejdssted. Normalt vil der, når man kan opholde sig i hjemmet mere end timer, ikke kunne tages fradrag. Det vil sjældent volde problemer, da forsvaret er meget strikse med at udbetale time- og dagpenge mv., hvis personellet ikke opfylder de retningslinjer som SKAT har udsendt. Man skal dog være opmærksom på, at afgørelsen om hvorvidt man er berettiget til fradrag er en konkret vurdering af den enkeltes forhold. Ved tjenesterejser på internatvilkår er differencefradraget lavere end på normale tjenesterejser, idet den frie kost beregnes med 75 % af Ligningsrådets standardsats. Efter tolv måneder bliver MUG og time- og dagpenge skattepligtige og man kan derfor ikke få fradrag. Hvis du vil vide mere kan du kontakte kontoret. KONTROL AF LØNSEDLEN Det hænder stadigvæk at vi har medlemmer, som kontakter os fordi de mener, at deres løn ikke er korrekt. Senest var det en marinespecialist, der mente at han burde have FAGLIGE SAGER og noter marinespecialisttillæg. Det viste sig, at han havde ret i sin antagelse. Han havde ikke fået sit tillæg i en lang periode. Som regel bliver fejlen rettet uden større problemer ved en henvendelse til udstikkeren. Tillægget udbetales så med tilbagevirkende kraft og FPT burde helt af sig selv udbetale mora-renter. Det er vigtigt at vide, hvilken løn og hvilke tillæg man har krav på, og det er vigtigt, at man kontrollerer sin lønseddel hver måned. Det er selvfølgelig ikke af ond vilje hos FPT, hvis du ikke får den korrekte løn, men der kan ske fejl mange steder. Er du i tvivl om du får den rigtige løn skal du ikke tøve med at kontakte din lokale talsmand eller ringe til kontoret, så skal vi nok hjælpe dig. På vores hjemmeside kan du i øvrigt finde en oversigt over løn og tillæg for konstabelgruppen. TILKALDEVAGT UNDER TJENESTEREJSE Er man på tjenesterejse til et missionsområde, og man beordres til at kunne møde til arbejde på ethvert tidspunkt i døgnet, skal man kræve at få tilkaldevagttillæg. Et medlem har været på tjenesterejse og ledelsen forlangte at han skulle kunne kontaktes hele døgnet. Han har nu fået udbetalt tilkaldevagttillæg for perioden, hvor han har været til rådighed. Sagen er løst lokalt, men SK har rettet henvendelse til FPT, der har anerkendt, at betingelserne for at få udbetalt tilkaldevagttillæg er opfyldt. FYSISK UDDANNELSE OG TRÆNING (FUT) Forsvaret har med det voksende internationale engagement erkendt, at det er vigtigt, at soldaten har et godt helbred og er i god fysisk form. Der stilles krav om gennemførelse af træningstilstandsprøve, og dumper man i denne iværksættes der træningsprogram og personlig vejledning, der skal hjælpe soldaten med at gennemføre prøven. Dumper man gentagne gange kan det medføre, at man ikke kan ansættes som tjenestemand og i yderste konsekvens betyde afskedigelse. Militært ansatte skal gives mulighed for at gennemføre fysisk træning inden for normal daglig arbejdstid i mindst to timer pr. uge, såfremt anden tjeneste ikke forhindrer det. Nogle medlemmer oplever, at der i deres planlægning ikke er plads til FUT, da tjenesten er tilrettelagt sådan, at det vil 6\n7 give merarbejde eller kollidere med arbejdsmiljøloven. Da man samtidig forventer, at de er i god fysisk form, er de nødt til at bruge deres sparsomme fritid til træning. Det er måske heller ikke det store problem for den enkelte, men det er paradoksalt, at forsvaret på den ene side kræver, at soldaten opfylder nogle bestemte krav og laver bestemmelser, der skal hjælpe til at nå målene, mens man på den anden side ser, at FUT er det første, der fjernes fra arbejdstidsplanlægningen når enderne skal nå sammen. medlemmet nu er indstillet til afskedigelse, fordi han har været sygemeldt i mange måneder og ikke har udsigt til inden for en overskuelig periode at blive rask nok til at kunne varetage sit job. Afskedigelsen kunne nok ikke være undgået selv om SK havde været med fra start, men så havde vi meget hurtigere fået rejst sagen i Arbejdsskadestyrelsen. Og så ville vi måske have fået en afgørelse i sagen inden afskedigelsen blev en realitet, og derved have skabt noget ro omkring medlemmets økonomiske situation. Er uheldet ude og du kommer til skade bør du sikre dig, at skaden anmeldes. Og er du i tvivl om proceduren eller usikker på, om din skade er anmeldt, kan du altid henvende dig til SK, så vil vi meget gerne vejlede dig. Samtidig er det lidt forstemmende, at når man rejser spørgsmålet er svaret blot, at det er soldatens eget problem at holde sig i form og hvis tjenestestedet ikke planlægger fysisk træning må man bare bruge fritiden. ARBEJDSSKADER Er man uheldig og kommer til skade på sit arbejde er det vigtigt, at man får lavet en anmeldelse af uheldet med det samme. Man skal insistere på, at uheldet bliver anmeldt og ikke acceptere, at andre mener, at der er tale om en bagatel. Det er samtidig vigtigt at få inddraget fagforeningen med det samme så man undgår, at sagen skal genoptages fordi man, på trods af en alvorlig skade, får sin sag afvist af Forsvarets Arbejdsskade- og Erstatningskontor (FAEK). Det seneste eksempel er et medlem, der glider på en lejder og falder flere meter ned og slår sin ryg. Sagen bliver anmeldt, og anerkendes som en arbejdsskade af FAEK, der dog samtidig afviser, at der skulle være grundlag for at udbetale erstatning, da skaden er ubetydelig. Efterfølgende har det vist sig, at skaden er så alvorlig, at HUSK DIN CIVILUDDANNELSE Som ansat i søværnet har du en god mulighed for at få en uddannelse med løn eller bygge videre på den uddannelse, du har i forvejen. Er du på korttidskontrakt og har været ansat mere end 33 måneder, optjener du en uges civilundervisning (CU) pr. måned du er ansat. Når du begynder at optjene CU har du ret til en informationssamtale hos en uddannelsesvejleder, og herefter har du ret til en årlig samtale. Det er en god ide at få uddannelsesvejlederens hjælp når uddannelsen skal tilrettelægges, da deres viden kan spare dig for mange anstrengelser. Den uddannelse du vælger skal som hovedregel være offentligt godkendt, så du kan blive alt fra kok, grønthandler eller præst til kunsthistoriker, valget er helt dit eget. Har du planer for, hvordan du vil bruge din CU, er det også en god ide på et tidligt tidspunkt at meddele dette til din udstikker da han skal give sin tilladelse til at afvikle CU. Varer uddannelsen mindre end tre måneder skal CU en varsles mindst tre måneder før, og varer uddannelsen mere end tre måneder er varslet tolv måneder. Vær blot opmærksom på, at civilundervisningen bortfalder, hvis du ikke får brugt den inden du afgår fra forsvaret eller overgår til langtidsansættelse. 7\n8 KONFERENCE OM PIRATERI den 17. juni i København Den 17. juni i København afholdtes konference om pirateri. Arrangøren var Center for Militære Studier og de mange deltagere, deriblandt Søværnets Konstabelforening, kunne høre oplæg fra vicedirektøren for Danmarks Rederiforening Jan Fritz Hansen, Kontreadmiral Nils Wang, analytiker i Forsvarets Efterretningstjeneste Steen Nordstrøm, lektor i søret Kristina Siig, forsker Lars Bangert Struwe og seniorforsker Bjørn Møller. Dette brede opbud af foredragsholdere gav da også udslag i en spændende konference, hvor forskellige sider af pirateri blev belyst lige fra økonomien bag til forbindelser til terrorister. Omdrejningspunktet for oplæggene ved konferencen er situationen især ud for Somalias kyst, hvor pirater hærger. Forsker i pirateri ved Dansk Institut for Militære Studier, Lars Bangert Struwe, indledte konferencen med at fortælle, hvorledes bekæmpelsen af pirateri er en international udfordring, der kræver at forskellige lande deltager i koordinerede flådeaktioner. Pirateri opstår, ifølge Struwe, når flere bestemte komponenter er til stede så som særlige geografiske forhold som for eksempel en lang kystlinie, søruter tæt ved land samt en ikke-eksisterende eller svag stat, som man må sige, at Somalia er. Analytiker i FE, Steen Nordstrøm, understregede dette ved at give et godt billede af de nuværende mudrede politiske forhold i Somalia: Der er betingelser på land der gør, at pirateriet vil fortsætte. Somalia er en meget svag stat med borgerkrig siden Staten er opsplittet i tre dele Somaliland, Puntland og Somalia. Den klanbaserede overgangsregering (TFG) er uden territorial kontrol og fraværet af myndigheder, politi og statslige institutioner gør, at stedet bliver et nemt opholdssted for oprørere, terrorister, pirater og andre kriminelle. I Somalia er de vigtigste institutioner klanforbindelser og regeringen prioriterer autonomi og undgåelse af konflikt, ikke pirateri. I Somalia er der splid mellem TFG og parlamentet og så længe ingen part er i stand til at tage effektiv kontrol over Somalia, fortsætter den uklare politiske situation. TFG som står for Transitional Federal Government er aldrig blevet valgt af nogen ved en demokratisk proces de har stillet sig selv op og selvudpegede kandidater forlænger uden videre eget mandat. Overgangsregeringen har mandat til næste år i august, fortalte Steen Nordstrøm så må vi se, om det ændrer noget Piraterne henter som oftest støtte hos lokalbefolkningen og udnytter magttomrummet i Somalia til deres lyssky forehavender. At det så er nemt for dem at bestikke såkaldte myndigheder gør, at de med stor tilpasningsevne har forholdsvis let ved at smyge sig udenom eventuelle tiltag, der skal begrænse og helst helt eliminere deres virke. Vicedirektøren for Danmarks Rederiforening, Jan Fritz Hansen, var enig med resten af foredragsholderne i, at det ikke er og aldrig har været muligt at løse problemerne med piraterne selv. Løsningen på pirateriproblemet kan kun findes, hvis man har regeringerne med på råd, så de pågældende regioner kan kapacitetsopbygges. Pirateri må simpelthen ikke kunne betale sig. Det er en stor opgave, da en almindelig pirat, ifølge lektor Kristina Siig, kan inkassere dollars for tre måneder med pirateri, hvorimod en almindelig dags lovligt arbejde på land giver 2 dollars. På den måde er der ingen rekrutteringsproblemer og piraternes gerninger bevirker en voldsom inflation på land. Økonomien der opstår ved pirateri, går ifølge analyser fra 8\n9 FE ikke til terrorvirksomheder, selvom en stor del af de mange, mange penge piraterne anskaffer sig, fordeles blandt flere instanser. FE mener ikke, at piraterne på den måde har nogen forbindelse til terrorvirksomheder på det punkt er de to grupperinger alt for forskellige, og som Bjørn Møller fortalte: pirateri er for privat vindings skyld det er terrorisme ikke. Piraterne og de lokale bor side om side og ifølge Lars Bangert Struwe må man derfor også bekæmpe problemet på land, da antipirataktioner virker, når man går i land og fjerner piraternes baser. At finde piraterne til søs er som at finde en nål i en høstak, sagde kontreadmiral Nils Wang, piraterne opererer i et område så stort som Nordamerika og så er 35 bekæmpende enheder ikke meget. Det er derfor vigtigt at lokalisere piraterne før de når på havet. Nils Wang vurderede at det er givtigt at foretage nålestiksaktioner på land ud fra kendte områder på havet, hvor piraterne opholder sig. Det danske søværns støtteskib Absalon var det første, der gennemførte den type aktion, da skibet i foråret havde kommandoen over NATOs stående styrker i farvandet ud for Somalia. Ved konferencen lød et spørgsmål fra salen om FN burde involvere sig mere i piratbekæmpelsen når nu piraterne angriber på kryds af alliancer og religion med mere. Nils Wang svarede på spørgsmålet at han ønskede, at FN satte sig selv i stand til at lede militære operationer til søs og noget tyder på, at kontreadmiralen allerede på det tidspunkt havde planer om at gøre noget ved det. Fredag d. 13. august i København bl.a. i forbindelse med flådens 500 års jubilæum - mødtes flådecheferne fra 26 europæiske lande der er medlem af EU eller NATO. Flådecheferne har i et år arbejdet på en plan, der har som ambition at lære FN om betydningen af sømagt og det er denne plan, der den pågældende fredag blev overdraget til stabschefen for FNs afdeling for internationale operationer. Nu skal FN have mere forståelse for betydningen af sømilitære kapaciteter og som Nils Wang siger: Kampen mod pirateri er uden sidestykke den sømilitære opgave, som i disse år samler flest nationer mod noget ondt. Men den eneste organisation, der repræsenterer alle disse nationer, nemlig FN, er ikke til stede i operationen. Det ser nu ud til at taktikken til bekæmpelse af pirateri bliver lagt om og at der tages hul på et større og bedre samarbejde på kryds af nationerne forhåbentlig med FN som tovholder. Det er en stor opgave, men lad os håbe at seniorforsker Bjørn Møller havde ret, da han på konferencen om pirateri sagde: situationen er håbløs, men ikke uløselig. Anja Poulsen 9\n10 Synspunkt om SOMALIA Af referatet fra piratkonferencen i dette nummer af SKnyt, og i et tilsvarende referat i navigatørernes fagblad (Søfartens Ledere nr ), fremgår det, at en ekspert opremser baggrunden for pirateri som værende: * En svag stat * Geografiske forhold * Søvejen tæt på * Lang kystlinie. Hertil kommenterer vicedirektør i Danmarks Rederiforening, Jan Fritz Hansen, at rederiforeningen nu er begyndt at kanalisere penge til børnene i Somalia, med det formål at lukke de smås øjne op for at pirateri er kriminelt og ikke en farbar levevej. UNHCR-bil ved den største somaliske flygtningelejr i Kenya, Dadaab. Det blev anslået i 2008 at der alene i denne lejr var flygtninge. Danmarks Rederiforening tænker tilsyneladende langsigtet på den næste generation. Det forbløffende er imidlertid at hverken forskeren eller rederiforeningen omtaler den velkendte baggrund, for det særligt ondskabsfulde og intense pirateri langs Somalias kyst og ud i Det Indiske Ocean. Industrilandenes rovfiskeri langs kysten og anvendelse af området til losseplads for højpotent giftigt affald, fra de samme industrilande. En tilsvarende tavshed har FN tidligere lagt for dagen ved behandling af forholdsregler mod det somaliske pirateri. Da det for ikke længe siden blev foreslået at FN-mandatet skulle involvere retten til at gribe ind mod ulovligt fiskeri af industrifiskere, modsatte et ukendt antal lande sig anmodningen, og forslaget nød ikke fremme. Den svage - eller manglende - stat i Somalia, siden den stærke frihedshelt, general Siad Barre, blev væltet ved et kup i 1991, har været et særkende for det klanbaserede samfund lige siden Samtidig har det internationale samfunds interesse for området været til at overskue, formentlig fordi der indtil videre hverken er fundet olie eller diamanter i ørkenlandet. Men fiskebestanden udfor den næsten km lange kyststrækning har været guldbelagt, og den gav tidligere livsgrundlag for en nøjsom kystbefolkning. Somalia Landet omfatter km2 (Danmark er til sammenligning på km2). Befolkningen anslås med nogen usikkerhed til at være godt og vel 10 millioner, med en befolkningstæthed på 13,5 (hele verden 43 og Danmark 126). Somalia betegnes af FN som hørende blandt verdens absolut fattigste, og en meget stor del af befolkninger lever stadig som nomader med kameler som det vigtigste husdyr. Den somaliske befolkning er den sidste nomadebefolkning i verden af en betydende størrelsesorden. Livsgrundlaget og den nøjsomme balance fik grådige industrilande med Spanien (EU-land) og Japan i spidsen, effektivt ødelagt med en flåde af moderne fisketrawlere, som i dag er under samme beskyttelse af vores krigsskibe, som vores handelsskibe i transit. Der er altid regninger, og når denne regning skal betales, er svaret fra Danmarks Rederiforening åbenbart slik til børnene. Det er værd at bemærke, at en islamisk regering i 2006 (som var kendt under tilnavnet de islamiske domstole ), kortvarigt fik bugt med pirateriet ved en effektiv justits. Regeringen huede imidlertid ikke USA, som lod Somalias ærkefjende Etiopien, invadere Somalia og vælte regeringen. Siden har symbolske marionetregeringer forsøgt at beskytte sig selv i hovedstaden Mogadishu, med hjælp fra udenlandske tropper. OleS (som arbejdede for FN og Røde Kors i Somalia i perioden ) Der er to floder som gennemskærer den sydlige del af landet fra nord til syd, med udspring i fjendelandet Etiopien. Ud mod kysten er området mellem floderne frugtbart, og herfra brødfødes den somaliske befolkning. De to floder, Webi Shabeelle og Webi Jubba, mødes kort før havnebyen Kismayo i det sydligste Somalia, og løber sammen ud i Det Indiske Ocean. Udover landbruget mellem floderne, og nomadelivet, er der stort set kun fiskeriet langs kysten som har bidraget til befolkningens overlevelse. Den nordligste region som kaldes Somaliland udgør lidt af en undtagelse fra det øvrige Somalia. Den relative velstand er større, og området erklærede sig for selvstændigt i 1992, uden dog på noget tidspunkt at blive anerkendt som sådant. Somaliland har undgået de ellers omfattende klankrige i Somalia, og fungerer i praksis som et selvstændigt land. 10\n11 KÆRE MEDLEMMER... Vi er blevet opfordret til at skrive et indlæg til SKnyt om vore oplevelser som talsmand/tillidsmand og suppleant i en af søværnets sejlende enheder. Vi blev vist den store tillid at blive valgt som hhv. tillidsmand og suppleant ombord på Hvidbjørnen i Vi var på daværende tidspunkt ikke mere end 6-7 medlemmer af Søværnets Konstabelforening på vores besætning. Man kan vel sige, at vi måske nok havde ladet tingene glide stille og roligt ud af hænderne på os, da det jo egentligt gik meget godt. I øvrigt i god tråd med, hvad man kan læse i aviserne, at der sker ude i samfundet blandt unge menneskers tilhørsforhold til A-kasserne og fagforeningsbevægelsen. Vi besluttede, at der skulle mere fokus på vores fagforening efter flere og flere oplevelser af, at mange af de nye friske unge gaster, som der efterhånden kom en del af, ikke rigtigt forstod betydningen af, hvor vigtigt det er at være organiseret i en fagforening. Ydermere kom der på daværende tidspunkt mange hovsa -oplevelser, hvor de nye gaster godt kunne have haft brug for en bedre viden om deres rettigheder i tjenesten end de havde. Vi fandt dog hurtigt ud af, at folk faktisk var meget interesserede i at høre om foreningen. Især fra de af gasterne, som havde mange års erfaring i tjenesten, og som også var en daglig del af de meniges egen hverdag og arbejde. Efter en hel del mødeaktivitet på frivagterne blev det besluttet, at vi skulle vælges som hhv. tillidsmand og suppleant. Der var meget at tage fat på. Ikke mindst skulle vi forklare en del om skilsmissen fra CS, forhandlingsretten, arbejdstidsforvaltning etc. etc. Vi fandt hurtigt ud af, at det kræver sin mand og tid at skulle fremlægge og forklare SKnyt - august årgang - nr. 4 diverse emner overfor mandskabet, og ikke mindst ledelsen... I vores egen lille enhed har vi helt konkret oplevet, at vi nu bliver taget alvorligt og med på råd. Det har bl.a. udmøntet sig i mere forståelse for helt normale skibsrutiner, som eksempelvis hvor meget der skal arbejdes eller holdes fri i weekenden. Det er derfor en meget stor glæde og tilfredsstillelse at kunne konstatere, at der efter et par togter er sket en stigning i medlemstallet på gaster, som helt af sig selv har henvendt sig for at melde sig ind i SK. Der er naturligvis stadig nogle kollegaer, som endnu ikke har forstået budskabet, men vi er overbevist om, at de efter høflig vejledning og konkrete beviser for, at SK også er en fagforening for dem, vil melde sig under fanerne. Det styrker ens funktion som tillidsmand eller suppleant, at man altid møder tid og forståelse, når man retter henvendelse hjem til SK s kontor i Rødovre. Dette blev yderligere understreget af et meget givtigt kursus på Metalskolen i Jørlunde, hvor de sidste ting blev banket på plads i forhold til at virke som tillidsmand. Sluttelig kan vi kun opfordre andre tillidsmænd eller suppleanter til at følge opfordringen hjemmefra om at tage arbejdstøjet på og gå i gang, når tiden og overskuddet tillader det. Fortæl sandheden om vores eksistensberettigelse og ikke mindst, fortæl jeres kollegaer, at vi også er med til at gøre en forskel i vores daglige tjeneste. Jan Nolsøe Stenberg, tillidsmand, TRITON-B Jens Røgind, suppleant, TRITON-B Indmeldelse i Søværnets Konstabelforening Fornavn(e): Efternavn: Tjenestested/Enhed: Gadenavn: Postnummer: By: MA nummer: CPR: Kontonummer til PBS betaling Reg: Konto: Sendes til: SK, Mose Alle 13, 2610 Rødovre 11\n12 FORSIKRINGSOVERSIGT ************** aktuelle belø ARBEJDSSKADER Ifølge lov om forsikring mod arbejdsskader (Lov 848 af 7/9-2009) - loven er kompleks og her er nogle hovedtræk: Tab af erhvervsevne: Udbetales ved min. 15% erhvervsevnetab. Løbende udbetaling afhængig af årsløn - 100% tab udbetales med 4:5 af årslønnen. Mulighed for kapitalisering (engangsbeløb) når erhvervsevnetab på 50% eller mere. (fx: ved 65% tab af tidligere årsløn = kr. pr. måned). UDSENDELSE Forsikringer m.v. under udsendelse på mandat i udlandet med henblik på deltagelse i konfliktforebyggende, fredsbevarende, fredsskabende, humanitære og andre lignende opgaver. Forsvarets særlige erstatningsordning og FG IN- TOPS Under udstationering i udlandet er personellet omfattet af følgende erstatninger i tilfælde af invaliditet og død: Ved 100% invaliditet kr. (udbt. fra 5% mén) Ménerstatning: Udbetales ved mén på min. 5%. Ved méngrad på 100% udbetales kr. Dødsfaldsdækning: Forsørger Ikke forsørger kr kr. Tab af forsørger: Løbende udbetaling, 30% af årsløn eller engangsbeløb (fx: afdødes årsløn kr. = kr. pr. måned i max 10 år). Særligt overgangsbeløb til ægtefælle ved dødsfald: kr. Forsørgertab til børn er afhængig af den afdødes årsløn i året før skaden (udgør 10% af årslønnen),og løber til barnets 18. år. Er barnet under uddannelse, kan ydelsen evt. løbe til det fyldte 21. år. Hvis afdødes årsløn fx var kr., bliver den månedlige ydelse kr. Der ydes betaling af udgifter til sygebehandling, optræning og hjælpemidler. Kommer du til skade skal anmeldelse foretages inden ni dage efter tilskadekomsten til Forsvarets Arbejdsskade- og Erstatningskontor (FAEK). Er man utilfreds med FAEK's afgørelse, kan sagen ankes til Arbejdsskadestyrelsen, og er man ikke tilfreds med deres afgørelse, kan sagen ankes til Ankestyrelsen. SK er behjælpelig med sagsbehandling m.v. i forbindelse med medlemmernes arbejdsskader. Forsikring mod tab af personlige ejendele m.m. Mister du personlige ejendele m.m. henvises til aftale med FKO om, at forsvaret udbetaler en kulancemæssig godtgørelse på maksimalt kr. pr. person, der mister personlige genstande under udlandstjenesten, såfrem personellet forinden udsendelse orienteres herom. Forsvarets erstatningsansvar omfatter de private genstande, som normalt kan forventes medbragt på en arbejdsplads, og som eksempelvis befinder sig i private skabe. Ansvaret omfatter som hovedregel således ikke penge og kostbare genstande, som fx dyre armbåndsure, fjernsynsapparater, smykker og malerier. Efterindtægt: Ved dødsfald får din ægtefælle og børn under 18 år et beløb som efterindtægt, svarende til din løn i 1-3 måneder. Hvis dødsfaldet er sket som følge af tjenesten, udbetales efterindtægt i 6 måneder. Hvis du er tjenestemand, ydes efterindtægt i 12 måneder. Du kan kontakte din udstikker og få nærmere oplysninger. Se nærmere på: Forsikring & Erstatning Hvert andet år modtager tjenestemænd og tjenestemandslignende personel en pensionsoversigt med beregning af deres fremtidige pension. Siden er oprettet af Personalestyrelsen. Her kan man selv beregne sin pension. Og det er muligt at lave pensionsberegninger på selvvalgte pensioneringstidspunkter, herunder også pension ved invaliditet og dødsfald. Samtidig kan tjenestemanden kontrollere, at de pensionsrelevante registreringer er korrekte. BEREGN SELV DIN PENSION Er en hjemmeside udgivet i et samarbejde mellem pensionskasser, pengeinstitutter, offentlige myndigheder m.v., hvor man kan finde overblik over efterløn og pensioner, samt ydelser ved alvorlig sygdom, ulykker, dødsfald m.m. Hjemmeside for Offentligt Ansattes Organisationer. Her kan man finde den aktuelle pensionsoversigt med antal år og skalatrin. 12\n13 bsstørrelser ************** FORSIKRINGSOVERSIGT SKnyt - august årgang - nr. 4 Tag oversigten med når du taler forsikring med din assurandør eller bank CFU forsikringsaftale, som gælder alle ansatte i staten - Aftale nr hos Forenede Gruppeliv: Gruppelivsforsikring med en dødsfaldsdækning på kr. Forsikring som udbetales ved konstateret kritisk sygdom på kr. (Se også: Børnesum på kr. pr. barn under 21 år. Der betales skat af præmien for denne forsikring over lønsedlen. Øvrige forsikringer som gælder for ansatte med kapital- eller arbejdsmarkedspension - også for SK's medlemmer. Gruppelivsaftale med en dødsfaldsdækning på kr. Der er yderligere tilknyttet en sum ved ægtefællens død før 60 år på kr. Desuden er der tilknyttet en erhvervsudygtighedsdækning på kr. pr. år. Og ved medlemmets død kr. pr. år til evt. børn. Der betales præmie og ABRI for denne forsikring over lønsedlen. For korttidsansatte omfattet af bonusordningen: Særligt beløb ved dødsfald i tjenesten: Ved dødsfald ydes der afdødes ægtefælle et særligt beløb på kr. Et tilsvarende beløb udbetales til hvert af afdødes børn under 18 år. Det samlede beløb kan dog ikke overstige kr. Særligt beløb ved tilskadekomst i tjenesten: I tilfælde hvor korttidsansat personel afskediges som følge af en i tjenesten pådraget invaliditet, ydes der den pågældende et særligt beløb, der ved 100% invaliditet andrager kr. Ved lavere invaliditet nedsættes beløbet tilsvarende. Ordningen er arbejdsgiveradministreret. Tjenestemændenes Forsikring Her kan medlemmer af SK og familiemedlemmer tegne private fordelagtige forsikringer. Forsikringer omfattet af SK's medlemsskab, og indbefattet i kontingentet: Alle medlemmer er omfattet af: Gruppelivsforsikring med en dødsfaldssum på kr. ved medlemmets død og kr. ved ægtefælles død. Fritidsulykkesforsikring på kr. med dækning for tandskader og brilleskader. Kollektiv fritidsansvarsforsikring ved udstationering af den danske stat på internationalt mandat, Det Danske Folketing og/eller Den danske Regering. Forsikringen dækker ved skade på personer op til kr. og ved skade på dyr og ting - op til kr. Sundhedsforsikring SK har indgået aftale med TRYG om en sundhedsforsikring. Forsikringspræmien opkræves sammen med fagforeningskontingentet såfremt medlemmet ønsker denne forsikring. Det er muligt privat at tilkøbe en sundhedsforsikring for ægtefælle/samlever og børn under 21 år. Denne forsikringspræmie opkræves i givet fald af TRYG. Kontakt SK for yderligere oplysninger. OBS Det kræver megen plads at oplyse udtømmende om pensioner/forsikringer og ovenstående er kun en omtale af nogle hovedtræk. Gå til kilderne eller foreningen hvis du vil vide mere. Forsikringsselskaberne tjener penge på at forsikre - ofte rigtig gode penge, og det er ikke selskaberne som beskytter dig mod at være unødigt dobbeltforsikret! Når du tegner private forsikringer er det altid en god ide at spørge om udbetalinger forudsætter, at ingen andre udbetaler for samme forsikringsbegivenhed. Man kan i princippet forsikre sig mod stort set alt. Yderligere oplysninger kan indhentes fra foreningens kontor\n14 JUBILÆUMSDAGEN 14\n15 Start på jubilæum 10. August 2010 Den 10. august for 500 år siden besluttede Danmarks Kong Hans at udnævne en admiralchef for flåden, kaptajn Henrik Krummedige, begyndelsen på en organisering, man ikke rigtig havde set noget til tidligere. Tirsdag d. 10 august 2010 blev fejringen af søværnets jubilæum skudt i gang for alvor. 500 år er en del, og det gør også det danske søværn til en af verdens ældste flåder. Vejret viste sig fra sin bedste side med kun få skyer på himlen og fejringen tog denne tirsdag sin begyndelse i København, hvor størstedelen af den danske flåde samledes ved Københavns Havn. De nordiske lande var repræsenterede ved et norsk, finsk og svensk skib Island udeblev dog, da et værftsophold var nødvendigt. Absalon, med Nils Wang om bord, var skibet, der skulle føre an og skød det hele i gang med en salut mens de var på vej ned mod Danmarks pendant til Airforce One - Kongeskibet - for at udføre en jubelrulle. Imens hang to Lynx-helikoptere i luften over og foran Absalon, mens kajanlægget var sort af tilskuere, der strakte hals for at få det hele med. 21 skibe, hvoraf 18 var danske, sejlede forbi Kongeskibet og gennem havnen til stor begejstring for de ca mennesker der var mødt op for at se paraden. Da Absalon som den første havde gennemført jubelrullen gik skibet til kaj efterfulgt af Thetis - ved Amaliehaven. Resten af skibene sejlede ligeledes forbi Dannebrog, foretog en omrokering i formationen og sejlede ud igen og lagde til andetsteds. Da alle skibe havde passeret Kongeskibet, var den officielle del af flådeparaden slut og klargøring til receptioner og festivitas kunne begynde. Det stort anlagte arrangement tiltrak også de efterfølgende dage rigtig mange mennesker, og ingen kan være uenig i, at det samlet set kun kan betegnes som en succes. Det, at feriesæsonen endnu ikke var helt slut, gjorde naturligvis sit til, at så mange tilskuere dukkede op ved kajanlægget i Københavns Havn, men det store fremmøde af glade tilskuere viser med al mulig tydelighed, at Danmarks flåde stadigvæk efter 500 års forløb er Danmarks stolthed. Selv om Danmark kun er et lille land er vort søværn alligevel i stand til at udføre utroligt mange opgaver og operationer både nationalt og internationalt. Vi har velbyggede og veludrustede skibe, som er bemandet med dygtige og veluddannede besætninger, der nu igennem 500 år har yder en indsats, der er anerkendt og respekteret jorden rundt. Ingen tvivl om, at hvis admiral Henrik Krummedige havde været til stede i København i disse augustdage, ville han have været en stolt mand. 6 sekundmeter kan godt føles som mere, når man forsøger at sætte et pavillontelt op men det var alligevel, hvad SK gjorde fredag d. 13. august foran Det Kongelige Bibliotek i anledning af søværnets jubilæum. Det tog lidt tid at få teltet til at stå fast, men med den rette mængde kabelbindere, barduner og knob gik det dog alligevel. Der blev opstillet bord, stole, plakater og bannere, og så var det ellers muligt for alle medlemmer, ikke-medlemmer og kommende medlemmer, at komme forbi og sige dav til SK. Ikke mange tjenestegørende kom forbi og det er forståeligt nok, for det sås tydeligt, at der var nok at gøre om bord på skibene. Fra hvor vi stod, så vi mange, mange mennesker, der var meget interesserede i at komme til åbent skib. SK ved Københavns Havn Hvis du sejler på en af flexerne og har fundet brochurer fra SK i din messe, er den god nok: SK var også selv inde at kigge lidt, og der er ikke noget at sige til, at søværnets skibe virker som så stort et trækplaster på den civile del af befolkningen for det første fordi søværnet i sig selv er en stor del af Danmarks historie og virke, men også fordi alle tjenestegørende på skibene var imødekommende, venlige og forstående overfor den store interesse, der blev vist. Selvom det måske kan virke som just another day at the office når man for eksempel står falderebsvagt i uni-finform, er det en stor begivenhed og et særsyn for den civile borger. Desuden var der om bord på skibene noget så pænt og rent jo, vi der selv har sejlet, eller stadig gør det, lægger nok specielt mærke til hvor godt det ser ud og vi ved, hvor mange timers skrubben, skuren, boning af dørk og pudsning, der ligger bag. Noget andet som også vakte opsigt, var udsmykningen på en af enhederne fra division 24 Viben som har fået malet et hajgab på stævnen. Det sender tankerne tilbage til tidligere 4. Eskadre-skibe af Villemoes-klassen og før den, Søløven-klassen. Denne udsmykning blev også nævnt af 15\n16 reporterne fra DR, der transmitterede live på tv fra Københavns Havn om tirsdagen, da skibene ankom. Dette kig tilbage i tiden kan ses som en markering af enden på eksistensen af den danske fast patrol boat (FPB), da flexerne jo i forbindelse med det nye forsvarsforlig skal udfases ved udgangen af HDMS Søløven får dog lov at overleve som hjælpeskib for dykkerskolen og afløser dermed HDMS Læsø, som er det sidste, der er tilbage af Barsø-klassen. Som sagt var der ikke voldsomt mange fra konstabelgruppen, som kom forbi SKs stand foran Diamanten, men nogen der kom mange af, var folk som selv havde sejlet: en mand uden tænder i munden, som kunne fortælle anekdoter fra Grønnedal, da han gjorde tjeneste der i 1966; en ældre amerikansk kvinde som gerne ville have en udgave af SKnyt med hjem til sin mand af dansk herkomst, fordi han i tidernes morgen havde gjort tjeneste i søværnet og stadig talte om det og et forældrepar med deres knægt, der skulle starte i søværnet inden længe. Dagen efter, om lørdagen, var SK igen tilstede ved Københavns Havn. Denne gang ikke ved Diamanten, hvor flexerne lå, men ved Toldboden, hvor Thetis og Absalon var at finde tæt på de to svenske korvetter af Visby-klassen. Denne klasse ser umiddelbart noget spøjs ud, men selvfølgelig er der en mening med det skibene er bygget på en måde, der gør dem nærmest usynlige på en radarskærm i noget videre udstrækning end ved det danske stealth-princip. Selvom vejret denne lørdag ikke viste sig fra sin bedste side, kunne lidt vind og regn ikke holde de mange civile besøgende fra at komme og besigtige både Thetis og Absalon. Der var igen run på og specielt de besøgende på Absalon gjorde store øjne, når de på vejen fra kajen op ad falderebet nåede øverste repos der var nemlig stillet an til en festlig velkomst med bådsmandspibe på ægte søværns-manér. Alt i alt var det to flotte dage, vi fra SK oplevede i København og vi er sikre på at hele begivenheden er en, der vil blive husket og nævnt mange, mange år fremover. På flotteste vis blev fortid og nutid sammenføjet ved dette stort anlagte jubilæumsarrangement, så tillykke med fødselsdagen til Den Kongelige Danske Marine og thumbs up herfra til alle jer, der har været medvirkende til, at dette bliver en begivenhed, man vil komme til at læse om i fremtidens historiebøger. - Anja 16\n17 VETERANHJEM SKnyt - august årgang - nr. 4 Danske soldater får nu 3 veteranhjem i Aalborg, Fredericia og København. Det sker i samarbejde mellem Danske Soldater- og Marineforeninger og Forsvarsministeriet, med økonomisk støtte fra fonden Realdania. De skal ifølge Forsvarsministeriet være mødested for hjemsendte og sårede, hvor de kan mødes under uformelle forhold og dyrke soldatervenskabet efter hjemkomsten til Danmark. Folketinget vedtog ved forsvarsforliget sidste år at igangsætte en veteranpolitik. Der er afsat 7,5 millioner til drift i de næste 5 år. Realdania finansierer istandsættelsen af bygningerne med 4,6 millioner kroner. Etableringen af de 3 veteranhjem bliver en del af indsatsen som supplement til andre tiltag. Hjemmene skal drives som tre selvejende institutioner med et fundament af frivillige, der kan sikre at veteranhjemmene bliver et åbent tilbud døgnet rundt. Hjemmene vil tilbyde socialt samvær, praktisk hjælp og vejledning. De skal samtidigt kunne fungere som kortvarig aflastning for såvel veteraner som pårørende. Jeg lægger stor vægt på, at de udsendte soldater, veteranerne og deres familie, anerkendes og støttes på bedst mulige vis. For mig er det vigtigt, at veteranhjemmene vil kunne rumme både de mange soldater, der kommer mere berigede hjem, og de soldater, der kommer hjem med sår på sjæl eller legeme, siger forsvarsminister Gitte Lillelund Bech i en kommentar. Den 15 juli 2010 startede ombygningen og etableringen af Veteranhjem København i ejendommen Roskildevej 54 på Frederiksberg. Huset i København bliver et tilbud for veteraner på Sjælland, Lolland-Falster, Møn samt Bornholm. Der skal bruges mellem 80 og 120 frivillige og ulønnede hjælpere for at døgnbemande et værested som Veteranhjem København hele året rundt. Men bag Veteranhjem København står DSM, Danmarks Soldater- og Marineforeningers Fællesråd, som tæller over medlemmer. Mange af de frivillige hjælpere vil komme herfra. Men det er også afgørende for veteranhjemmets succes, at der er mange yngre udsendte blandt veteranhjemmets værter og hjælpere. Derfor vil veteranhjemmet tage kontakt til de stående styrker i Høvelte, Antvorskov og Vordingborg samt med Hærens Officersskole, som kun ligger 400 meter fra veteranhjemmet. Alle der har været udsendt som følge af en folketingsbeslutning, er velkomne til at bruge Veteranhjem København sammen med deres pårørende. Desuden er veteranhjemmets telefon døgnbemandet og telefonlinien står åben for alle tidligere udsendte. De, der er hårdt ramt af psykiske efterreaktioner, vil ikke være i stand til selv at tage toget eller bussen ind til os, men forhåbentligt kan vi få dem til at ringe til os siger formanden for Veteranhjem København, fhv. feltpræst Lars Graff Nielsen, for kan de ikke komme til os, kan vi komme til dem. Den 4. august 2010 var der stiftende generalforsamling i Veteranhjem København s venner. Den officielle indvielse vil finde sted den 31. august 2010 kl , og vil blive foretaget af forsvarsminister Gitte Lillelund Bech. De kommende brugere vil blive repræsenteret af mand fra STKMP 1. LIV, som netop er kommet hjem fra Afghanistan. Veteranhjemmet i Fredericia blev som det første indviet af forsvarsministeren den 17. august Hvis man er interesseret i at læse mere om veteranhjem i Danmark, kan man gå ind på hjemmesiden: og Veteranhjem København har en gruppe på Facebook, hvor man kan melde sig til. Hans Philipsen Veteranhjem København - Roskildevej 54 17\n18 MAD SKAL VÆRE VARIERET OG VELSMAGENDE... og en ensidig fokusering på sundhed skaber hverken spændende mad eller lykkelige mennesker. Fremover vil vi i hvert nummer af fagbladet bringe en madopskrift af Jonatan Leer under titlen Det maritime folkekøkken - En uhøjtidelig artikelserie med farverige anekdoter fra de syv have og tilhørende opskrifter på ægte sømandskost. Aftalen med Jonatan er foreløbig indgået for en to-års periode (i samarbejde og samtryk med CO-Søfart). Herunder er en kort introduktion til forfatteren. Er født JONATAN LEER Gik ud af skolen efter niende klasse og fortsatte derefter et år på et fransk gymnasium som udvekslingsstudent hos en fransk familie i Poitiers - en by mellem Paris og Bordeaux. Det var en rimelig hårdhændet, men effektiv indføring i det franske sprog og den franske kultur. I den franske periode begyndte Jonatan mere helhjertet at dyrke sin interesse for musik, og spillede trompet i et orkester som optrådte på markedspladser, ved byfester, rugbykampe etc. Efter hjemkomsten til Danmark i gymnasiet i tre år, trompetspillet blev videreudviklet, og trompeten blev udskiftet med tubaen, som blev yndlingsinstrument. Blev student i år 2000 og trak på efterfølgende session nummer 68 med en masse nuller foran. Det gav stor sikkerhed for indkaldelse til militæret. Bopæl var i Åbenrå hvor Jonatan hvert år deltog i den lokale ringridning, hvor søværnets tambourkorps altid deltog, og hvorfra han blev inspireret til at søge ind til søværnet. Var ni måneder i tambourkorpset og var rigtig glad for at være der, hvorfor kontrakten blev forlænget halvandet år. Det var en festlig tid med deltagelse ved militærparader og havnefester i det ganske land, men også på ture til udlandet, og det var specielt spændende at være med til Thule-basens 50 års jubilæum i sommeren Efter tiden med tambourkorpset overvejelse om at blive professionel musiker, men det var ikke så heldigt med tuba, da der var hård konkurrence, og Jonatan besluttede at holde musikken på hobbyplan og videreudvikle det franske. Læste fransk og litteratur på universitetet med et par studieår undervejs i Frankrig og Spanien. Færdig med studierne i 2008 netop som den økonomiske 18\n19 krise satte ind, og har siden haft en hel række småjobs. En slags patchwork -karriere, med undervisning i alt muligt fra fransk og litteratur til madlavningshold for mænd. Har interesseret sig for kogekunst helt fra lille, en interesse som også er blevet videreudviklet i Frankrig og med småjobs som kogekone. Det franske køkken har fået sin specielle plads i det kulinariske virke. Men også andre europæiske køkkener, som det italienske og det spanske, ikke at forglemme det danske køkken, - fylder godt i interessefeltet. Meget af det Jonatan laver i dag er genopfriskning af gamle danske retter tilsat inspiration udefra. Filosofien er, at mad skal være varieret og velsmagende, og en ensidig fokusering på sundhed skaber hverken spændende mad eller lykkelige mennesker. Jonatan har netop nu fået en ansættelse på universitetet som phd-studerende, hvor opgaven i de næste tre år er at skrive en afhandling om den moderne udvikling af europæiske kogebøger og tv-programmer om mad. SØMANDSKONGENS LIVRET - SÅDAN DA Under en forestilling på det kongelige teater i 1962 bad en ung græsk kronprins - den kommende Kong Konstantin - Kong Frederik d. 9. om en privat samtale. Hjemme på Amalienborg gik de to herrer op på kongens arbejdsværelse. Her tilstod den græske atlet, at han havde forelsket sig i kongens yngste datter, den kun 15-årige Anne Marie, og anmodede om hendes hånd. Middelhavsprinsen var en dreven sportsmand, der kort forinden havde repræsenteret sit land ved OL i sejlsport, men da han fremlagde sit ærinde, har han nok været ydmyg og bævende. Kongens reaktion hjalp nok heller ikke: han mumlede lettere irriteret, at han måtte konsultere dronningen og bad Konstantin vente på arbejdsværelsets lille toilet. Derefter blev der sendt bud efter Dronningen. Den unge elsker kunne så fra det tilstødende lokum følge sine potentielle svigerforældres diskussion, som han naturligvis ikke forstod et ord af. Efter en pinefuld venten gik døren omsider op. Prinsens forslag blev godtaget, dog på den betingelse, at han ventede til prinsessen var fyldt atten, hvilket den unge elsker glædeligt accepterede. Dette er blot en af mange anekdoter om Danmarks populære, maritime konge. Han havde en lang karriere som sømand og levemand, før han i midten af trediverne blev gift og familiefar som 40-årig. Derudover var han en af de få, der betragtede det kongelige kapel, som sit orkester, da han ved flere lejligheder dirigerede ensemblet, og diskuterede ofte aftenens forestilling med musikere og sangere. Engang skal han endda med en lommelygte have signaleret et manglende bækkenslag fra kongelogen under en opførelse af Calvalleria Rusticana. Min mor repeterede altid for mig, når vi skulle have biksemad, at det var Kong Frederik d. 9.'s Livret. Han skulle have fået det i rigelige mængder på Hotel Østerport med en enkelt eller to hof til. Om det er rigtigt ved jeg ikke, men jeg synes sådan en folkelig ret passer til en folkelig konge. Her kommer min version af en luksusbiksemad med Hasselbach-kartofler og hjemmelavede rødbeder. Den er en konge værdig! Kong Frederik d. 9. s fulde navn var Christian Frederik Franz Michael Carl Valdemar Georg Restaurant Colosseum i Sønderborg serverer også en udgave af Kong Frederiks Livret, og den er meget populær. Årligt sælges portioner! Dronning Ingrid havde overlevet sin mand med hele 27 år, da hun som 90-årig døde i 2000 > 19\n20 LUKSUSBIKSEMAD med hjemmelavede krydderrødbeder 2 personer: 400 gram flankesteak Paprika, salt, peber Olivenolie og lidt smør 1 lille dåse tomatpuré 4 løg Engelsk sovs efter smag 1 dl fløde og 1 dl vand 8 kartofler 2 æg Til den fyldige ret passer en mørk øl af ale-typen eller en rød Tuborg og glem ikke en lille skarp - fx en herlig maritim drik som Linieakvavitten. * * * * * Flankesteaken skæres i 1 cm tykke strimler og blandes med paprika, salt, peber. De små kartofler skrælles, hvis det er nødvendigt, og ridses dybt på tværs på den ene side à la Hasselbach. De pensles med olie eller smør, drysses med salt og bages ved 200 grader i en god halv time med den ridsede side opad. Løgene pilles og skæres i tynde skiver og steges langsomt møre i rigeligt olivenolie minimum et kvarter. På en anden pande brunes kødet over kraftig varme i hold og puttes på en tallerken efterhånden som det er færdigt. Så tilsættes tomatpuré og engelsk sovs. Det hele brændes godt af og så kommes løgene ved. Hæld fløde og lidt vand ved og lad det koge godt igennem. Der skal ikke være meget sovs, det skal bare binde retten sammen. Kom kødet tilbage og varm det igennem. Pas på det ikke får for meget, det skal være rosa og saftigt. Det hele smages til og serveres med spejlæg, kartofler og: Hjemmesyltede krydderrødbeder (stor portion): 1,5 kg rødbeder 4 dl eddike 2 dl vand 400 gram sukker Dild, peberkorn og ingefær i tynde skiver. Kommentarer og spørgsmål modtages gerne: * * * * Rødbeder skrælles. De koges i rigeligt saltet vand til de er møre. Ca. 30 minutter. Imens koges lagen sammen og smages til, så den har en passende sur/sød- grad og krydring. Den skal være velkrydret og lidt tykkere end en almindelig lage. Når rødbederne er møre, skæres de i skiver og dampes i lagen i 5-10 minutter. Lad dem trække lidt med låget på inden servering. Dem, der ikke spises, kan sagtens gemmes en uges tid. 20


af Helle H d. 22. april 2008\nCommons Settlement hed landsbyen, men i folkemunde kaldtes den kun Dogtown – navngivet efter alle dens vilde hunde. Landsbyen var fattig og uddøende i sit nordlige hjørne af Massachusetts Bay. I løbet af 1800-tallet gik den fuldstændig til grunde, og der findes kun få kilder, der beretter om byen. På den baggrund har forfatteren Anita Diamant tilladt sig at fabulere om byen og dens beboere.\nRammen er sådan set fascinerende nok: Lille by, tomme og forfaldne huse, enkelte tilbageblevne skæve eksistenser, der lever på kanten af samfundet, fattigt og udstødt. Kun de allermest basale behov opfyldes i Dogtown, og dét holder endda hårdt.\nAlligevel lykkes beretningen ikke helt for forfatteren. Som læser mærker man ikke ind i marven den knugende, iskolde livsform, der er tildelt Dogtowns beboere. Og man irriteres over forfatterens springen fra person til person hen over et bredt tidsrum. Selv centrale personer i fortællingen glemmer man, fordi der går så lang tid imellem deres opdukken.\nEn større ro og et klart fokus havde været ønskelig. Det er ærgerligt, at en god idé på denne vis forbliver uforløst.


"Dengang jeg var glad..." – Julia Lahme\nForleden sad jeg i et køkken hos en fantastisk pige. 28 år, mor til lille uendelig smuk datter på 9 måneder. De første tre-fire måneder var den lille datter en engel. Sov igennem, spiste når hun skulle, ingen problemer med amning, ingen problemer af nogen art. Moderen kunne endda nå at bage, lave god mad, købe ind, læse, gå i bad… Så begyndte det – de dårlige nætter kom snigende, og det blev værre og værre. Nøjagtigt som alle os andre der har været i den situation har min søde veninde undersøgt ALT. Der er hverken det ene eller andet, alle er fulde af gode ideer, men der er intet at gøre. Ungen sover ikke – frisk som en havørn på alle tider af døgnet. Min veninde så på mig der i køkkenet og sagde uden smil i øjnene at hun havde glemt, hvordan hun havde det dengang hun var glad…\nSådan er det bare. Benhårdt, og helt rædselsfuldt. Og selvom vi langt fra har vendt skuden herhjemme, så går det bedre. En lille smule bedre. Elias er snart to, og der er sket fremskridt. Om ikke andet kan man jo tale med ham nu. Jeg kan huske hvor absolut hæsligt det var for et år siden, hvor alt gjorde ondt af søvnmangel, barslen var slut og hverdagen kørte afsted. Der hvor nætterne var noget jeg frygtede fra klokken fem om eftermiddagen og hvor jeg aldrig troede jeg skulle blive glad igen. Men til alle Jer med små børn, der ikke sover: Det er fandme så hårdt! Men man bliver faktisk glad igen. Helt ærligt, det gør man.\n13 comments on ““Dengang jeg var glad…””\n11. december 2009 at 09:39\nSom en mor til 4 sagde, da jeg var træt nybagt mor: Tænkt altid på, at det ikke bliver ved til de bliver 18 år….. 🙂\n11. december 2009 at 09:46\n“Dengang jeg var glad…” puha, man får helt ondt i maven over det, det var dog trist… Men hvor er det dog dejligt at hun ikke går med det alene, men siger det til dig, sin veninde! Den fylder så meget søvnen, altså når man ikke får den… jeg kan godt se at vi aldrig helt har været derude med vores dreng, hans dårlige søvnperioder har været korte og betinget af sygdom, babser, tænder osv. og er ellers kun vågen en enkelt gang hver nat ( pas nu på Nemesis, Jela!!) Jeg føler virkelig med jer, for jeg kender godt fornemmelsen af at være halvskæv en onsdag morgen, fordi ungen har vågnet utallige gange om natten, men jeg kender ikke følelsen af at være det HVER dag, og der må jeg virkelig bøje mig i ærefrygt, for det er så flot at I holder jer oprejst, kommer i bad, går på arbejde osv., så street-cred til jer, seje, søvnløse mødre!\n11. december 2009 at 10:08\nPuha!! Jeg har lovet mig selv, at jeg vil være den veninde, der husker at gå en tur med ungen, når/hvis mine veninder/søskende får usovende børn.\nEn time kan være mere værd en end sækfuld guld!!\nJeg håber, din veninde snart får lov til at blive glad igen 🙂\n11. december 2009 at 10:16\nOg fordi det lyder så hårdt, og jeg selv har været forskånet får jer mødre med den slags natte-roderi min aller største medfølelse. Det er hårdt nok at have børn som sover, så jeg sender al min beundring til jer, som ikke oplever det.\nJeg håber I har gode mennesker omkring jer, som en gang i mellem insisterer på, at I skal sove, og de skal være oppe hele natten.\n11. december 2009 at 10:35\nÅh, det lyder så frygtelig bekendt! Vores datter blev halvanden år igår og hun har endnu aldrig sovet igennem. Og tilmed har hun nægtet at lade sig putte og trøste af andre en Mor (Zzzz).\nMen hos os går det også ligeså stille fremad. Jeg tror, at det har hjulpet, at jeg har fundet mere ro omkring puttetsituationen og accapteret at det bare tager sin tid. For helt ærligt, man kan meget let blive ganske anspændt af sådan en krudtugle som nægter at falde til ro, mens ens egen aften langsom smutter fra en.\nMen nu nyder jeg nærværet. Vi læser og fjoller og snakker om dagen der er gået og Carla falder i søvn uden protest når hun er “fyldt op” og hun vågner mindre i løbet af aftenen og natten. Så nu tror jeg på, at vi er på rette vej 🙂\nLad os håbe at de små banditter snart opdager, hvor fantastisk dejligt det (så vidt jeg husker) er at sove 🙂\n11. december 2009 at 10:43\nJa – man skulle næsten ikke tro det – men det passer bestemt. Men den manglende søvn, man aldrig fik, halter efter en som rotte i snor. En øde ø og 14 dage alene – det kunne være så skønt!\nStakkels pige.. Been there – done that.\nMin dreng stoppede først med at vågne 3-8 gange om natten, da han fyldte 16mdr.\nNu, hvor han er 2 år, vågner han een gang eller nul gange. – Og det er intet mindre end et mirakel!\nMin mand og jeg havde så ondt i vores rygge og købte nye madrasser (flere gange!), fordi vi troede det havde noget med dem at gøre.\nNix. Det var bare søvnmangel..\nHey, og jeg har næsten fået min korttidshukommelse tilbage! WooHoo!\n11. december 2009 at 11:29\nDet er rigtigt – jeg mistede også fornemmelsen af at være glad…Og som andre skriver hukommelsen svigter, hele kroppen gør ondt… Man fatter virkelig ikke hvordan det er ikke at få sin søvn i månedsvis, årevis, før end man har prøvet det. Alle mine gode tanker til din veninde og alle jer andre, der ikke sover. Her går det bedre nu hvor lillebror er blevet 1½, men han har endnu aldrig sovet HELT igennem.\nDer er en grund til, at søvnafbrydelse/fratagning af søvn bruges som torturmiddel. Min sundhedsplejerske sagde på sit sidste besøg, at man kan blive psykotisk af for lidt søvn. (Det var ikke et led i en argumentation men en tanke, der udsprang af emnet om, at min søn skal ud af soveværelset/i egen seng, så HAN kan få sin søvn 😉 istedet for at vågne efter p(j)at…. )\nMen det er heldigvis de færreste der bliver psykotiske grundet manglede søvn, men mange bliver nok deprimerede. Selv har jeg en veninde, der spiser antidepressiv medicin, fordi hun lider af søvnmangel. Og hun bliver angst og deprimeret af manglende søvn. Men sover når hun får de piller.\nJeg håber din veninde enten:\n– ER glad men bare lige DER følte, at hun aldrig er det mere, fordi man godt kan føle, at det ALTID er sådan, når man lige har haft en dårlig nat (eller er det bare mig, der svinger følelsesmæssigt…? :-)….)\n– kan få det bedre evt. med hjælp fra lykkepiller, ja det lyder måske sygt, men tænk hvis manglende søvn æder ens endorfiner, så må man jo tilføre dem udefra, måske..?\n– ikke skal være ked af det i flere år, fordi hendes prinsesse ikke sover. Håber det ændrer sig..\nHvis ikke, så håber jeg, alle i hendes nærhed bærer over med hende, trøster, støtter og hjælper hvor de kan.\n11. december 2009 at 14:33\nKære alle jer med ikke-sovende børn. Husk at det går over. Men mine aller-aller kæreste tanker til jer. Der er ingenting der hjælper af gode velmenende råd, men I er seje og fantastiske møde. Husk det.\n11. december 2009 at 17:14\nJA – det gør man. Blir’ glad altså og endda så meget, så man – dvs. jeg – faktisk har glemt HVOR hårdt det var, selvom det ikke er såååå mange år siden. kh Anette (NB: husker dog, at min kæreste nogle gange kaldte mig ‘monstret’ om natten dengang, så slemt må det ha’ været).\n12. december 2009 at 09:12\nÅh gudsketak og lov. Endnu en der fortæller mig at det går i den rigtige retning. Mit bæst vågner 3 gange hver nat. Jeg ved ikke om jeg skal grine eller græde. Han kunne jo have sovet igennem, men han kunne jo principielt også vågne 4 gange. Så jeg må vist bare være glad for det jeg har.\nStakkels din veninde!!\n13. december 2009 at 23:06\nÅrh manner – at have søvnterrorister er rædselsfuldt!!!\nMin 3-årige sover stadig ikke igennem, holder gerne en lille fest eller et par fester i løbet af natten… Men jeg trøster mig med at det blir bedre. Tror jeg…. Håber jeg…\nDa vi fik nr 2 snakkede vi om at hun umuligt ville kunne klare sig med så lidt søvn som ham… Jo tak, det ku hun godt….\nDen lille orm nægtede at tage flaske – nogensinde – og tog først sutten da hun startede i vuggestue. Så op med Mor og frem med mælkebutikken ved hvert eneste grynt hver eneste nat i 11 mdr…. ARGH! Det er den direkte vej til nervesanatorium med udsigt til vand!\nJeg trøster mig med at de en dag blir teenagere – SÅ sover de hele tiden, og jeg har IKKE tænkt mig at forstyrre dem. Næ næ så skal manden og jeg nyde stilheden og hinanden – altså liiige om 12 år….


"Superfuckers" - for vilde til TV - Nummer 9Nummer 9\n“Superfuckers” – for vilde til TV\n3. februar 2012 af Erik Barkman\nSelskabet bag “Adventure Time” og “De fantastiske fehoveder” animerer James Kochalkas snottede superhelte til YouTube.\nHvis man læser med i James Kochalkas dagbogs-webserie American Elf, så ved man, at han i længere tid har brygget på et stort tegnefilmsprojekt. Nu er katten ude af sækken, som de siger over there: Det velrenommerede animationsselskabet Frederator, hvis succeser tæller den hypede Adventure Time, Fanboy og Chum-Chum og De fantastiske fehoveder, laver superhelteserien Superfuckers som animeret serie til YouTube.\n“Too wild for T.V.”, står der på teaseren, Frederator har uploadet på deres Cartoon Hangover-blog, og det skal nok passe. Kochalkas fire hæfter lange serie skildrer et dysfunktionelt og storbandende hold teen-superhelte, der typisk har alt for travlt med interne stridigheder og løbske hormoner til at bekæmpe skurke.\nKochalka er ud over American Elf og Superfuckers kendt for serier som Monkey vs. Robot og Magic Boy, han er forsanger i det excentriske rockband James Kochalka Superstar og så er hans selvbiografiske “Kissers” i øvrigt udkommet på dansk som “Kærester”. Serieskaberen selv står bag manuskripterne til den nye web-tv-serie, der laves som led i YouTubes massive satsning på eksklusivt, nyproduceret indhold.\nEn Inkal for meget?\nPing: Felix møder Rikke Bakman\non4. February 2012\nSuperf*ckers har helt klart den sjoveste brug af bandeord, jeg har oplevet. Anbefales.\nJodorowsky vender tilbage til det univers, der har gjort ham til en levende legende i tegneserieverdenen med et lidt blandet...


Mød verdensarven på færgerne | Fanø Posten\nMød verdensarven på færgerne\nUDSMYKNING – Inden jul vil færgerne Fenja og Menja ikke kun sejle midt i verdensarven, men også formidle, hvor på Fanø du kan opleve Unescos verdensarv – helt ude i naturen.\nDet bliver en inspirerende udstilling og en flot udsmykning af færgerne, der vil glæde både pendlere og turister.\nKorridoren på Menja og Fenja\nGrådyb og Hamborg Dyb\nUnge klitter ved Søren Jessen Sand\nKlitlavninger ved Pælebjerg\nHalen og Skideneng\nFoto: Mark Sandford og Marco Brodde\n”Det er længe siden, Vadehavet blev udnævnt til Unesco verdensarv,” konstaterer udviklingskonsulent Jacob Bay fra Fanø Kommune.\n”Nu skal der ske noget konkret og derfor er vi tre, der har overvejet hvordan vi kunne lave en Unesco formidling her på Fanø.”\nDe tre initiativtagere til projektet er – udover Jacob Bay – Fanø Kommunes naturvejleder Marco Brodde samt Mark Sandford, som med base på Fanø indretter butikker for større internationale butikskæder.\nAt benytte færgen til udstillingsplatform og formidling har længe ligget til højrebenet, og nu ser det ud til at lykkes.\n”Det er fantastisk, som Færgen har bakket op om det her. Støttet økonomisk og mere eller mindre givet os frie hænder til at skabe udstillingen og indrette færgerne,” siger Jacob Bay.\nUdstillingen, der er finansieret af Færgen, Fanø Kommune og Region Syddanmark, skal inspirere pendlere og turister.\nMålet er at give alle på færgen en ’vauw-oplevelse’ af Vadehavet og Unescos verdensarv.\nUdstillingen skal give inspiration til at opleve Unesco-naturen på egen hånd og ikke på et museum eller i et formidlingscenter. Derfor vil kvaliteten i fotos, tekster, layout, tryk og opsætning også blive helt i top ifølge initiativtagerne.\n”Udstillingen skal være med til at fremhæve, at Fanø er en kvalitetsoplevelse i verdensklasse,” understreger Jacob Bay.\nEt er pyramiderne\n”Enhver kan forstå, hvad pyramiderne er, men der skal lidt ekstra til for at forstå, hvad vores verdensarv er,” fortæller naturvejleder Marco Brodde.\n”Vi har valgt ti steder – ti Unesco steder på Fanø. Steder, som vi anbefaler at besøge, og hvor man kan opleve verdensarven.”\nHelt formelt er det kun vandfladen og havbunden, der er udpeget til verdensarv, men på Fanø kan man opleve effekterne af Vadehavets skjulte kræfter. Her er de landskaber, Vadehavet har skabt. Det er naturens kræfter og tidevandet, der har skabt klitlavningerne, skabt Hønen og skabt Kelds Sand. De nævnte lokaliteter er alle en konsekvens af Vadehavet, som Marco Brodde påpeger.\n”På Fanø kan du se, hvorfor Vadehavet er blevet til verdensarv. Her kan du finde landskabsdynamikken, her har du sælerne, her har du klitterne.”\n”Færgeudstillingen er en del af en større udstilling, hvor hele Fanø bliver ét stort formidlingscenter,” som Jacob Bay udtrykker det lidt filosofisk.\nMed udstillingen på færgen og anden formidling, der er under udvikling, er det ambitionen at fortælle en ny historie om de steder, folk i forvejen synes er spændende at besøge.\nPå færgerne vil man i gangen blive mødt af Unescos satellitfoto af hele Vadehavet fra Den Helder i syd til Skallingen i nord med tekst på dansk, engelsk og tysk.\nPå salonens vægge præsenteres de ti udvalgte steder på Fanø, og på bordene vises luftfotos fra Fanø – en anden oplevelse af Vadehavet. Ingen tung formidling, men alene ren inspiration.\nDer arbejdes herudover med at finde en enkel fysisk markering af stederne, ligesom en folder med GPS-koordinater udarbejdes.\n”På færgen skal du bare læse en enkelt planche og så blive inspireret til at finde stederne,” siger Jacob Bay.\n”Med udstillingen bøjer vi i neon, hvad verdensarven handler om,” understreger Marco Brodde.Boks:\nHer på Fanø kan du opleve verdensarven\nFærgen, Søjorden (Nordby Havn), Grådyb og Hamborg dyb, Søren Jessens sand, Pælebjerg, Galgerev, Hønen (2 steder), Krobanken og Halen


Blue Mare Villas i Paros til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nVilla med 2 soveværelser og havudsigt (4 voksne) (Two-Bedroom Villa with Sea View (4 Adults))\nNabolag Naoussa Parikia Parikia Logaras - Pounda Beach\nMere om Blue Mare Villas\nUanset om du er turist eller forretningsrejsende, så er Blue Mare Villas et fantastisk overnatningsvalg, når du skal besøge Paros. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nPå Blue Mare Villas sikrer den utrolige service og de fremragende faciliteter dig et ophold du ikke vil glemme. Hotellet tilbyder sine gæster adgang til et stort udvalg af servicetilbud, som gratis trådløst internet på alle værelser, ekspressudtjekning og -indtjekning, bagageopbevaring, parkering, roomservice.\nNyd værelsesfaciliteter i høj kvalitet under dit ophold. Nogle værelser indeholder aircondition, opvarmning, opvækningsservice, skrivebord, altan/terrasse, der er med til at hjælpe gæster med at få ny energi efter en lang dag. Hotellet tilbyder vidunderlige fritidsaktiviteter, som boblebad, udendørs pool, skisport, dykning, fiskeri, der er med til at gøre dit ophold uforglemmeligt. Blue Mare Villas er et idéelt sted for rejsende der efterspørger charme, komfort og bekvemmelighed i Paros.\nDu bedes give Blue Mare Villas besked om, hvornår du regner med at ankomme. Du kan gøre dette ved at skrive til hotellet i boksen "Særlige anmodninger" når du booker, eller du kan kontakte overnatningsstedet. Du finder kontaktoplysningerne på din reservationbekræftelse.\nAlle slags rejsende (40) Par (19) Rejsende alene (1) Familie med små børn (17) Familie med store børn (2) Gruppe (2)


Danmark har fået otte nye ynglefuglearter - Dansk Ornitologisk Forening\ntorsdag 20. november 2014 Bemærk! Dette er en ældre nyhed!\nHistoriens hidtil største undersøgelse af den danske fuglefauna, ATLAS III, har i løbet af sin første sæson afsløret adskillige nye ynglende arter, fra den mægtige kongeørn til den meget mindre hvidvinget korsnæb.\nDen danske natur er blevet beriget med otte nye arter af ynglefugle, siden den seneste nationale opdatering af vores fuglefauna blev gennemført i årene 1993-1996.\nDet viser den første sæson i Atlas III, som er Dansk Ornitologisk Forenings hidtil største og mest gennemgribende undersøgelse af Danmarks aktuelle fuglefauna.\n1.040 ornitologer har med afsæt i det tidlige forår været i felten med kikkert og notesbog for at finde og notere ynglefugle fra Skagen til Gedser og fra Blåvands boulevarder af sandstrande til Bornholms yderste skær.\nDen otte nye tilflyttere i den danske natur siden 1996 er biæder, hvidvinget korsnæb, kongeørn, nilgås, rovterne, rødhovedet and, sølvhejre og vandrefalk.\nDer er med andre ord ankommet nye fuglearter fra stort set alle verdenshjørner.\nBILLEDSERIE: DE 8 NYE ARTER - KLIK PÅ BILLEDET TIL HØJRE\nKlimaforandringer og beskyttelse\n- Biæder, rødhovedet and og sølvhejre er rykket mod nord i deres udbredelse de senere år fra syd og sydøst. Klimaændringerne i retning af varmere vejr er en del af forklaringen på disse arters etablering i den danske natur, og arterne har også etableret sig i andre nordeuropæiske lande, siger Iben Hove Sørensen, der er biolog i Dansk Ornitologisk Forening.\n- Rovternen har en klar østlig udbredelse og er formodentlig indvandret fra Sverige. I en periode har rovternen haft lav ynglesucces i Skåne, hvilket sandsynligvis har medført, at arten har forsøgt sig som dansk ynglefugl, siger biologen.\n- Derimod ser vi de ynglende kongeørne og vandrefalke som et udtryk for den generelle bedre beskyttelse og større folkelige forståelse, som rovfuglene har draget nytte af de senere årtier. Også færre gifte i miljøet har været gavnligt for rovfuglene. Først vendte rød glente og havørn tilbage og blev danske ynglefugle efter at have været efterstræbt og fordrevet. Siden har kongeørn og vandrefalk så etableret sig for alvor, siger Iben Hove Sørensen.\nNye arter fra nord og syd\nHvidvinget korsnæb, der er knyttet til nåleskove, er ankommet til Danmark nordfra. At den er blevet ny dansk ynglefugl hænger sammen med en invasion fra nordøst i vinterhalvåret 2011/2012.\n- Invasionen bragte mange hundrede, ja, måske tusinder af hvidvingede korsnæb til Vesteuropa fra de store nåleskove mod øst i Finland og Rusland. Det fik nogle af korsnæbbene til at slå sig ned hos os. Om hvidvinget korsnæb så er kommet for at blive, kan kun tiden vise, siger biologen.\nNilgåsen er art nummer otte, der har taget det danske landskab i besiddelse og har bygget rede de senere år.\nHer er der tale om en upopulær indvandrer, for nilgåsen er en invasiv art, der ikke hører naturligt hjemme i vores natur, og som ikke er kommet af egen drift. Den afrikanske gås har bredt sig fra fangenskab.\nOrnitologerne har i første sæson af Atlas III fundet nilgåsen ynglende både på Sjælland, Fyn og flere steder i Jylland.\nFAKTA: De nye arter og ynglefund\n• Biæder – der er registreret 3 ynglepar af biæder i første sæson af Atlas III\n• Hvidvinget korsnæb – et par er fundet i år\n• Kongeørn – Danmarks aktuelle ynglebestand tæller 3 par\n• Nilgås – 15-20 ynglepar er fundet, og arten spås at brede sig de næste år\n• Rovterne – arten er fundet i 7 kvadrater i ynglesæsonen 2014\n• Rødhovedet and – få ynglepar er fundet i den sydøstlige del af Danmark\n• Sølvhejre – 2 par er fundet på Saltholm i Øresund, og arten spås at kunne brede sig til det meste af landet de kommende årtier\n• Vandrefalk – cirka 15 ynglepar er fundet, og bestanden skønnes at vokse yderligere\nFAKTA: ATLAS III\n• Atlas III deler Danmark op i flere end 2.000 kvadrater på hver 5 gange 5 kilometer\n• Fuglelivet i hvert kvadrat bliver undersøgt, og tallene med de mange registreringer bliver plottet ind i en database\n• I 2014 er der indtastet flere end 150.000 observationer i databasen\n• Atlas III finder sted i årene 2014-2017\n• Den første Atlas-undersøgelse af den danske fuglefauna fandt sted i 1970’erne\n• Fra 1993-1996 sendte DOF Atlas II på vingerne\nCharlotte M. Moshøj:\nVidenskabelig projektleder, charlotte.moshoj@dof.dk. tlf. 33 28 38 53\nOrganisatorisk projektleder, thomas.vikstroem@dof.dk. tlf. 33 28 38 22\nNy fugleart fundet ynglende i Danmark\n1000 frivillige kortlægger Danmarks fugle


Fagbevægelsen mod Unionen nedlægger sig selv | Arbejderen\nFagbevægelsen mod Unionen, FMU, som blev dannet i 1990, har besluttet at nedlægge sig selv. Årsagen er først og fremmest manglende økonomi til at videreføre de politiske aktiviteter for.\nFMU bygger jo på den aktivitet, som der er i de lokale aktive fagforeninger og klubber.\nFagbevægelsen mod Unionen, FMU, som blev dannet i 1990, har besluttet at nedlægge sig selv. Dermed lukker også nyhedssiden eufagligt.dk, som drives af FMU.\nÅrsagen er først og fremmest, at der ikke længere er økonomi til at drive de politiske aktiviteter for.\nDe mange fusioner og sammenlægninger, der er sket i fagbevægelsen de sidste ti år, har påvirket både aktiviteten og de økonomiske bevillinger til FMU.\nOle Jensen, talsmand for arbejdsudvalget i FMU\n– Både de økonomiske og frivillige bidrag, vi gennem årerne har bygget vores arbejde på, er kommet fra lokale fagforeninger og tillidsfolk. De er svundet ind, så vi dag kun har 1/10 af det budget, vi havde i starten. Også den offentlige støtte fra EU-nævnet er blevet meget mindre, forklarer Ole Jensen, talsmand for arbejdsudvalget i FMU, overfor Arbejderen.\n– FMU bygger jo på den aktivitet, som der er i de lokale aktive fagforeninger og klubber. FMU er bare en organisatorisk ramme. De mange fusioner og sammenlægninger, der er sket i fagbevægelsen de sidste ti år, har påvirket både aktiviteten og de økonomiske bevillinger til FMU, tilføjer han.\nFMU havde på et tidspunkt omkring 30 netværk over hele landet, men sådan er det ikke i dag.\n– I takt med fusionerne er der sket noget med den fagpolitiske debat. Den er flyttet ind på de sociale medier og blevet mere fokuseret på de enkelte fagområders problemer. Den brede EU-debat har fået sværere vilkår.\nOle Jensen beklager beslutningen om at lukke FMU. Og han understreger, at der stadig er brug for faglige EU-initiativer og masser af emner at gribe fat i.\n– Det understreges jo af den aktuelle sag med EU-mindstelønnen. Alle er imod – fagbevægelsen, arbejdsgiverne, regeringen, Folketinget, ja sikkert dronningen, hvis man spurgte hende. Men det eneste, vi kan gøre, er at rejse et gult kort. Direktivet kommer, og det vil åbne døren for EU-domstolen. Ikke i morgen, men på sigt.\n– Det er jo også et af problemerne med EU – det er langt, sejt, tungt, og der er meget jura. EU-stoffet er ikke særligt sexet, lyder det fra Ole Jensen.\nFMU's arkiv bliver nu overdraget til Arbejderbevægelsens Arkiv, og hjemmesiden bliver lagt på en server, hvor man kan bruge den indtil videre.\nFMU blev dannet i forbindelse med afstemningen om Maastricht-traktaten.\n"Vi har rejst de fagpolitiske problemer, der hele tiden har ligget i EU’s unionsudvikling. Vi skabte et fælles rum for tværfaglige aktiviteter og viden og debat. Det var nødvendigt, da de fleste forbund enten var positive overfor den nye Unionstraktat eller ikke gjorde plads for en debat for eller imod EU’s unionsudvikling", skriver FMU på eufagligt.dk.\nOgså Arbejderen har gennem tiden nydt godt af samarbejdet med FMU og har bragt en række artikler fra eufagligt.dk.\nFlertal i Folketinget rejser gult kort til EU-mindsteløn\n07. jan. 2021 - 11:51 08. jan. 2021 - 10:57\nSolidaritet med brobyggere\nFaglige aktivister protesterer mod social dumping på Storstrømsbroen\nSolidaritet De udenlandske arbejdere på Storstrømsbroen fik i dag besøg af danske kolleger, der ville vise, at de bekymrer sig om løn og arbejdsforhold for brobyggerne på det offentlige milliardprojekt.


I know how to say "skål" - 1000 riddles - Movellas\n7. 1000 riddles\nDet tager mig præcis 63 minutter at læse de 18,9 sider, og jeg læser 2 linjer ekstra fordi så er jeg nemlig nået til kapitel 3. Jeg får ondt i hovedet af at læse. Mor siger at hun ikke forstår det, hun har tonsevis af tykke krimmier, og hun minder mig hele tiden om at jeg skal være mere end velkommen til at læse dem. Jeg kvitterer, med at sige at hun kan være mere end velkommen til at hjælpe mig med Planks konstant, men så griner hun bare af mig, og siger at jeg er skør i bolden, eller at jeg er en skør kule eller noget i den retning. Jeg tror ikke engang hun ville kunne svare mig på, om Planks konstant havde noget at gøre med med biologi, fysik eller matematik..\nNok om Planks konstant... du keder dig sikkert allerede.\n"Der er kommet en pakke fra far" råber mor ude fra køkkenet. Jeg løber ud til hende. Hun står og steger frikadeller, med et rigtig husmoder-agtigt forklæde på. Hun er ikke sådan husmoder-typen, det er faktisk ikke så tit hun laver mad selv, og hun arbejder 37 timer om ugen. Jeg er enebarn, tror jeg nok. Min far ser jeg ikke så tit. Han og min mor er skilt, og min far bor i Marokko. Hun rækker mig pakken. "Jeg ville vente til du havde læst. Hvis ikke du gad læse, kunne jeg sige til dig, at du kun måtte få pakken hvis du læste" siger hun, mens den dejlige duft af frikadeller breder sig i mine næsebor.\nOverspringshandling, eller øhmm, rettere overspringstanke: Er det ikke et underligt udtryk? breder sig i mine næsebor. Jeg mener, så store er mine næsebor jo ikke.\nJeg begynder at rive pakken af, og da jeg får flået halvdelen af pappet af ser jeg EN BOG. EN BOG?! Jeg troede da at min far, som den eneste i hele verden, forstod at jeg hader at læse.\nJeg river resten af pappet af, lægger bogen på køkkenbordet og begynder at læse. Lampens hospitalslys får bogen til at skinne underligt tilbage i mine øjne. "1000 riddles" står der på coveret, det er en engelsk bog. Jeg begynder at læse på bagsiden.


Ånden fra 1968 er ved at dø, og dyderne bliver genfødt | Kristeligt Dagblad\nKommentar 26.07.19 Kl. 00:00\nÅnden fra 1968 er ved at dø, og dyderne bliver genfødt\n68'erne frigjorde os, men måske er vi i virkeligheden lastdyr, der har brug for regler, filosoferer Sørine Gotfredsen\nEN SAMTALE MED en kvinde for nogen tid siden fik det atter til at stå klart, hvordan en bestemt tankegang ofte tages for givet.\nVi talte om folkekirken, og kvinden bemærkede, at den jo er noget stiv i det, men at man da heldigvis visse steder begynder at ”løsne lidt op.” Hun var stor teenager i 1970’erne og er utvivlsomt blevet præget af tankegodset fra oprøret i 1968. Det handlede som bekendt om opgør med autoriteter og overleverede normer, en stærk feminisme, en tro på, at det frisatte menneske som oftest udfolder sig smukt, og naturligvis en dyb skepsis over for kirke, ritualer og højtidelighed. Hun talte som en, der nærmest ubevidst har indoptaget alt dette i sit livssyn, men som samtidig synes at værdsætte nu at hvile trygt i konventionel genkendelighed, og denne kombination af moden glæde ved tradition og en automatisk tro på, at noget altid bør ”løsnes op”, udgør en interessant del af arven fra 1968.\nDer findes en understrøm i vores samtaler og fælles antagelse af, at frisættelse fører til lykke, og i et interview i Politiken med den franske politolog og islamforsker Olivier Roy blev det forleden foreslået, at 1968 i dag præger os lige så meget som oplysningstiden.\nMens denne i flere henseender bevarede den kristne moral, som man blot forsøgte at grunde i fornuften frem for i en guddom, skete der med 1968 en nedbrydning af disse normer. Og som Olivier Roy formulerede det: ”Europa har grundlæggende ændret sig på en generation.”\nET AF DE MEST usentimentale portrætter af dette forandrede Europa leveres af den franske forfatter Michel Houellebecq. I hans seneste roman ”Serotonin” flakker endnu en fortabt midaldrende mand rundt for at finde mening i den endeløse frisættelse, der siden 1968 har præget det vesteuropæiske menneske. Da han har opgivet at skabe relationer og sidder dybt ensom tilbage, siger han:\n”Jeg kunne have gjort en kvinde lykkelig. Faktisk to; jeg har nævnt dem. Alt stod klart, ekstremt klart, lige fra begyndelsen; men vi lyttede ikke til det. Gav vi efter for illusionerne om den individuelle frihed, det åbne liv, de uendelige muligheder? Det er tænkeligt, disse idéer lå i tidsånden; vi formaliserede dem ikke, det havde vi ikke sans for; vi nøjedes med at tilpasse os dem, at lade os tilintetgøre af dem; for derefter gennem meget lang tid at lide under dem.”\nDe formaliserede ikke idéerne, for hvordan formaliserer man noget, der i sig selv står i opposition til form? At tilpasse sig tidsåndens idéer er den sikre vej til at miste grebet om sin egentlige forankring i verden, og måske nærmer vi os en større reaktion mod denne tilpasning til formløshed. På to måder.\nFor det første gennem bevidstheden om, at vækst og forbrug og dyrkelsen af individets ret til udfoldelse kan være til skade, hvormed det bliver klart, at noget atter skal disciplineres. Det er muligt, at klimaepoken, som vi for alvor nu har taget fat på, kan føre til en ny agtelse for begreber som afsavn og mådehold.\nOg for det andet kan der på det helt personlige plan ske en genopdagelse af værdien af ikke at være så uendeligt frisat. Der kan opstå et savn efter formalisering af tilværelsen, og der kan måske i den enkeltes liv blive tale om en slags dydernes genfødsel.\nDen canadiske intellektuelle superstjerne Jordan B. Peterson er fortaler for dette. Hvor Michel Houellebecq som få kan beskrive elendigheden, forsøger Jordan B. Peterson at genskabe noget af det tabte, og i bogen ”12 leveregler – en modvægt til kaos” skriver han:\n”Vi har brug for regler, standarder, værdier – både alene og sammen. Vi er pakdyr, lastdyr. Vi må bære en byrde for at retfærdiggøre vores kummerlige eksistens. Vi har brug for rutiner og traditioner.” Uden noget at bære på kan man komme i tvivl om sin plads i verden, og når de unge i dag flokkes om opgaven at bære kloden sikkert ind i fremtiden, kan det tolkes som tegn på eksistentiel længsel efter som et lastdyr at bære en byrde.\nNår man gennem hele sin opvækst har fået at vide, at du er fri til at gøre, hvad du vil, og at den eneste pligt, der nu står tilbage, er, at du skal blive lykkelig, er vejen banet for en del af det mismod og diffuse præstationspres, der i dag martrer så mange sjæle. På hver sin måde taler Michel Houellebecq og Jordan B. Peterson til de mange børn og børnebørn af 1968, der er blevet underlagt den store fælles tilpasning til troen på, at noget hele tiden skal opløses, fordi begrænsning og formalisering i sig selv er af det onde.\nDet er en tankegang, der fremstår mere og mere udhulet, men den eksisterer fortsat, og den gav sig til kende hos kvinden, der forleden over for mig på automatisk vis udtrykte ønske om, at folkekirken ”løsner mere op”.\nJeg forholdt mig i ro, da dette øjeblik ikke egnede sig til modsigelse, men det slog mig, at hendes formulering lød som noget, der er i færd med at stivne som en gammel udslidt kliché.\nAt en del af selve ånden fra 1968 er i færd med at dø, og at visse af de dyder, den gjorde op med, kan blive født igen.\n10.05.2019Liv & Sjæl


Kommende elev på ÅSG ?\nBook en rundvisning og se skolen og vores mange faciliteter\nEn hilsen fra ÅSG -2022-\nHør mange forskellige af vores elever fortælle om skolen, og hvordan det er at gå i gymnasiet\nLæs om skolen og om de mange studieretninger i årets studieretningshæfte\nFilm fra Orienteringsaften 2021, hvor du møder mange elever og lærere og ser skolen\nHør grupper af elever fortælle om, hvordan det er at gå på de forskellige retninger.\nLæs vores egne ord om, hvorfor ÅSG er noget særligt\nFællestime i fysik\nFredags gæstede Hans Kjeldsen (fra Institut for Fysik og Astronom) ÅSG, og holdt et spændende foredrag om astronomi og fysik. Med sig havde han blandt andet en meteorit bestående af jern og nikkel, so…\n3.U beskytter os mod cyberangreb\nOver 6700 elever deltog i Cybermissionen 2021, men det blev 3.U fra Aarhus Statsgymnasium, der løb med sejren i Mission 1. Derfor var hele klassen inviteret til København onsdag d.27. april, til en ha…\nFællestime om fake news\nVi havde torsdag den 28. april besøg fra Google og Tjek Det!, som havde en rigtig god fællestime med 1g-eleverne om Fake News.\nStatens Filmfestival 2022\nSæt kryds i kalenderen onsdag d. 11. maj fra kl. 19:00, når den røde løber ruller ud, Ulve-Baren åbner, og de levende billeder fylder igen festsalens lærred.\nTraditionen tro holder vi elevfilmfestiva…\nD6. april fandt fernisering af Kørners kunstkonkurrence 2022 "Naturligvis" sted, på Vejle kunstmuseum. Alberte 1.k vandt en flot 1.præmie, da John Kørner på et livestream fra sin udstilling i London …\nFredag den 1. april blev der afholdt grøn café arrangeret og serveret af vores Grønt Flag gruppe her på ÅSG. Til dagen havde Kate og holdet i kantinen tilberedt adskillige velsmagende vegetariske og e…\nÅSGs 2g fransk fortsætterhold var i Frankrig\nDer er gang i studieturene på ÅSG og turen gik til Epinal 26.-31.marts. Alle elever blev privat indkvarteret - hver hos én fransk gymnasieelev og hans/hendes familie.\nI løbet af weekenden var eleve…\nÅSGs første film-huskunstner\nFra uge 16 og seks uger frem arbejder filminstruktør Kasper Møller Rask sammen med 1k-Me. Kasper skal være mentor for klassens egne coming of age-kortfilm. Samarbejdet er støttet af Statens Kunstråd. …\nSciencedag på ÅSG\nÅrhus Statsgymnasium bød velkommen til en dag med science i fokus. Laboratorierne var denne dag åbne for science-aktiviteter, hvor elever fra 7. og 8. klasse får mulighed for ”hands on”- oplevelser me…\nWRO Kickoff weekend på ÅSG\nUnge gymnasieelever har brugt weekenden på at bygge og programmere robotter på Århus Statsgymnasium. Eleverne havde fornøjelsen af at have besøg af lærere og elever fra Solrød Gymnasium og Aalborg Tek…


Transportteknologi og transporterhverv hos WilliamDam.dk - Køb dine bøger billigt\n> Alle bøger>Teknologi, ingeniørvidenskab og landbrug>Transportteknologi og transporterhverv\nTransportteknologi og transporterhverv Transportteknologi og transporterhverv Der er 5 underkategorier\nIntelligente og automatiserede transportsystemer\nRumfartsteknologi og luftfartsteknologi\nFlytekniske færdigheder og pilotfærdigheder\nSkibsbygning: teknologi, teknik og erhverv\nMaritime brancher og søfart\nSkibsdesign og skibsarkitektur\nTransportteknologi og transporterhverv Der er 3589 produkter i denne visning\nViser 1 - 15 af 3589\nMekanikerens følgesvend (Bog, Paperback, Dansk)\nAf: Per Johnny Nørrregård\nMekanikerens følgesvend er den uundværlige opslagsbog og værktøj nr. 1 for den moderne mekaniker eller for alle bilejere, der her og nu ønsker at finde konkret... Læs mere\nBåd Vedligeholdelse: Håndbog i Båd vedligeholdelse. (Bog, Paperback, Dansk)\nAf: Andrew Simpson\nNår man har gjort den store investering, som en moderne båd er, vil enhver bådejerønske, at vedligeholde den så godt som han kan. Men hvordan skal man gribe det an?... Læs mere\nLys langs kysten: Danske fyrtårne - Fra Skagen til Gedser (Bog, Indbundet, Dansk)\nAf: Knud Peter Jensen\n3. udgave er forsynet med et kort. Lys langs kysten – danske fyrtårne – Fra Skagen til Gedser er titlen på Knud Peder Jensens og fotograf Knud Nielsens monumentale,... Læs mere\nKøreklar Personbil- 22.udgave: En teoribog til køreprøven. Selvkontrollerende med opgaver (Bog, Hæftet, Dansk)\nAf: Mogens Stjernqvist og Lars-Christian Borg\nKøreklar Personbil er systemets grundbog, og den indgår også i motorcykelundervisningen. Da Køreklar... Læs mere\nDatidens knallerter – nutidens kult (Bog, Indbundet, Dansk)\nBogen, Datidens knallerter – nutidens kult, er skrevet med stor indsigt af Jens Jessen, som er forfatter og mangeårig motorjournalist. Bogen er på 228... Læs mere\nHaandbog i Praktisk Sømandsskab (Bog, Indbundet, Dansk)\nAf: Jens Kusk Jensen\nJens Kusk Jensen (1866-1936) stod til søs som 17-årig og læste siden til styrmand. Elleve år tog det ham at skrive førsteudgaven af Haandbog i Praktisk... Læs mere\nSå er fortsættelsen til bestselleren Der kommer tog klar. Den nye bog, Der kommer flere tog, beskriver i ord og flotte billeder den periode, hvor... Læs mere\nDet er nødvendigt at sejle: Bornholms livline til resten af verden (Bog, Indbundet, Dansk)\nAf: Palle Bruus Jensen\nDet har gennem generationer været populært at elske at hade rutesejladsen mellem Bornholm og omverden. Det er især kommet... Læs mere\nNordbanen: København-Hillerød-Helsingør (Bog, Indbundet, Dansk)\nAf: John Poulsen\nNordbanen er en af Danmarks ældste jernbaner, åbnet i 1864. Banen skabte erhvervsudvikling i Nordsjælland, f.eks. kunne der nu hurtigt og nemt sendes mælk til den voksende... Læs mere\nDen store bog om motorcykler: en historie i billeder (Bog, Indbundet, Dansk)\nAf: Mick Duckworth\nCykelreparation: Hvordan jeg reparerer og vedligeholder min cykel (Bog, Indbundet, Dansk)\nAf: Per Henrik Brask\nDu kommer ikke uden om det: Nogle gange skal din cykel efterses; vedligeholdes eller repareres. Heldigvis er hjælpen nær i form af denne grundige og overskuelige bog; der... Læs mere\nMed lastbilen som levevej: en eksportchaufførs erindringer (Bog, Indbundet, Dansk)\nAf: Erik Nielsen\nErik Nielsen fik sin ilddåb som eksportchauffør, da han skulle køre oksekød til Libyen og måtte vente to dage på at komme ind i... Læs mere\nKnob & stik (Bog, Hæftet, Dansk)\nAf: Nils Trautner\nDen nødvendige viden om knob, stik, splejsninger, taklinger og tovværk for sejlere, spejdere og andre, som skal kunne slå det rette knob i en given situation. Der er et knob til... Læs mere\nRangertraktorer: MotorMateriel 9 (Bog, Indbundet, Dansk)\nDe første benzindrevne rangertraktorer, som dukkede op midt i 1920erne, havde ringe motorkraft og kunne reelt kun erstatte rangerheste. Fra 1926 anskaffede DSB mindre serier... Læs mere\nPaperback / softback (1852)\nSheet map, flat (15)\nSheet map, folded (75)\nSproget kan ikke bestemmes (6)