Der er sikkert andre læsere af denne blog, der som jeg fryder sig i deres stille sind over de mange aflysninger af flyrejser som følge af strejken blandt SAS’s piloter.\nI 2018 var der mere end 35 millioner flypassagerer – nej, ikke på verdensplan, heller ikke gennem europæiske lufthavne, men gennem danske lufthavne ifølge dr.dk. For 20 år siden var tallet omkring 20 millioner, og hvis den nuværende udvikling fortsætter, vil tallet ligge omkring 55 millioner i 2038.\nAf den grund er Københavns Lufthavn i gang med at udvide til dobbelt størrelse i løbet af de kommende år, så man vil kunne betjene 40 millioner passagerer i stedet for de 29 millioner, som tallet ligger på i dag.\nNaturligvis er det ikke kun Københavns Lufthavn, der udvider – det sker over hele verden. For eksempel er Heathrow Airport i gang med en proces, som skal ende med at give tilladelse til en tredje start- og landingsbane, men i London foregår det ikke uden omfattende protester fra for eksempel Extinction Rebellion.\nFlytrafikken er nemlig en af de helt store syndere i det europæiske klimaregnskab.\nLuftfarten står i øjeblikket for 3 procent af EU’s udledning af drivhusgasser, og luftfartsindustriens CO2-udledning er vokset med mere end 26 procent over de sidste fem år. På top 10-listen over EU’s værste CO2-syndere er de ni øverste kulfyrede kraftværker, mens Ryanair nu indtager en tiendeplads.\nHovedparten af alle flypassagerer har åbenbart ikke hørt det seneste budskab fra IPCC (Intergovernmental Panel on Climate Change), der fortæller, at hvis den globale opvarmning skal holdes under 1,5 ºC, skal de globale udledninger af CO2 nedbringes med 45 procent i forhold til 2010-niveauet i løbet af de næste 11 år og nå et stort rundt nul omkring 2050 – eller også er de ligeglade!\nI en ny måling foretaget af Epinion for DR siger lidt over halvdelen af adspurgte danske flypassagerer, at de er villige til at betale en klimaafgift på flyrejser på 100 kr., men de fleste danske politikere ser ikke Danmark gå foran med et sådan tiltag – især ikke lige før et folketingsvalg.\nTil dr.dk siger klimaordfører Thomas Danielsen fra Venstre:\n”Det er i hvert fald meget positivt, at danskerne er villige til at gøre en forskel på det grønne område. Det glæder os meget. Men udfordringen ved en flyafgift på 100 kroner per afgang er, at det bliver klimaet ikke bedre af. Så du redder ikke klimaet, selvom du flyver videre med god samvittighed.”\nMange flyselskaber øjner allerede, hvor det bærer hen, når det drejer sig om deres forhold til klimaændringer, og SAS har da også opstillet en række klimamål, som man gerne vil leve op til.\n● Reduktion af udledninger fra fly med 20% i 2020 i forhold til 2010.\n● Reduktion af støj ved starter med 15% i 2020 i forhold til 2010.\n● Regelmæssig brug af grøn brændstof i 2020.\n● 25% lavere CO2-udledning i forhold til 2005 (samlede udledninger)\n● Brug af 17% biobrændstof – svarende til den samlede hjemlige produktion hos SAS.\n● 50% støjreduktion i forhold til 2010.\n● 100% bæredygtige materialer som tilbud til SAS-kunder.\n● 100% genbrug, hvor det er muligt.\n● >50% lavere CO2-udledninger i forhold til 2005 (samlede udledninger, og mere ambitiøst end ambitionen hos IATA (International Air Transport Association)).\nJeg skal undlade igen at komme ind på det fuldstændig umulige tiltag, som biobrændstof er, og blot henvise til tidligere blog-indlæg om dette ikke-brændstof. Og jeg skal undlade at spilde tid og plads på at sammenligne disse mål med IPCC-målene.\nLæsere af denne blog er intelligente nok til at forstå, at disse SAS-mål – og IPCC-mål for den sags skyld – er totalt uden for rækkevidde allerede.\nSå ’from this moment despair ends and tactics begin’!\nNår det drejer sig om forskning i tornadoer, deres opståen og klimaændringers betydning for fænomenet, er USA førende i verden, og netop med hensyn til klimaændringers indvirkning ser forskerne nu en tendens, der tyder på, at der er sket en stigning i tornado-risikoen i de seneste årtier. En lige så alvorlig tendens er, at flere tornadoer er blevet observeret øst for Mississippi.\nDenne udvikling falder sammen med, at den tørre klimazone i det vestlige USA også har indledt en forskydning mod øst. Samtidig tyder en fremskrivning af klimaændringerne i landet på, at alvorlige storme vil blive mere almindelige i det østlige USA.\nMan har en vending i landet, der hedder tornado-udbrud. Definitionen på et udbrud stammer fra en videnskabelig undersøgelse i Science fra 2016 med titlen ’More tornadoes in the most extreme U.S. tornado outbreaks’, hvor forskerne for det første slog fast, at antallet af ekstremt kraftige tornadoer i USA var steget gennem det sidste halve århundred, og for det andet, at et tornado-udbrud nu bør defineres som seks eller flere tornadoer over en seks timers periode samme dag over hele USA.\nI dag er der omkring fem E/F1+ tornadoer mere i de største udbrud i forhold til 1950’erne. Samtidig viser en anden undersøgelse i Science fra 2014, at der har været et fald i antallet af dage med tornadoer i årets løb, men en stigning i antallet af dage med mere end 30 tornadoer.\nIfølge den nyeste undersøgelse er der også sket et skift i tidspunktet på året, hvor tornadoer optræder. I gennemsnit starter sæsonen en uge tidligere i tornado-bæltet fra Nebraska til Texas, og på landsplan er der sket et fald i antallet af tornadoer om sommeren.\nTil gengæld er tornado-hyppigheden øget i de kolde måneder mellem november og februar, især i den sydøstlige del af USA. Netop denne del af landet er skovrig og har mange beboelsesvogne, og da der samtidig er sket en stigning i antallet tornadoer om natten på netop den årstid, som vides at koste dobbelt så mange menneskeliv, kan udviklingen her blive alvorlig.\nMellem 1950 og 2015 har tornadoer resulteret i 4462 tilskadekomster, 316 dødsfald og ødelæggelser for over 8,5 milliarder kroner – i Europa! Alligevel har fænomenet i vores del af verden ikke for alvor været erkendt.\nHvis tornado-lignende hvirvelvinde for eksempel bliver observeret i Danmark, er de konsekvent blevet kaldt skypumper af meteorologerne, og mange har ment, at tornadoer simpelthen ikke optræder i Europa. Dog kan en simpel google-søgning hurtigt overbevise om, at skypumper – også kraftige skypumper – optræder hvert år i Danmark, og at resten af Europa faktisk har oplevet en del tornadoer.\nHistorisk set er der optegnelser helt tilbage til græske og romerske filosoffer, som fortæller, at man har spekuleret over tornado-fænomenet. Fra det 17. århundrede og frem til slutningen af Anden Verdenskrig var europæiske forskere og meteorologer førende i studierne af tornadoer, mens det amerikanske Weather Bureau frem til Anden Verdenskrig forbød brugen af ordet ”tornado”, fordi regeringen var bange for at skabe panik (i dag er det så ordet ”klimaændringer”, der er forbudt under tåben Trumps ledelse).\nDe fleste klimamodeller forudsiger, at der med opvarmningen af atmosfæren vil optræde stadig flere dage årligt, hvor forhold, der understøtter dannelsen af tornadoer, er til stede. Derfor har et hold europæiske forskere i de seneste år sat sig for at ændre den brede offentligheds holdning til forekomsten af europæiske tornadoer. Målet er at påvise, at fænomenet optræder jævnligt i regionen, selv om den rapporterede hyppighed og intensitet – indtil videre – er lavere end i USA.\nProblemet med tornado-observationer er i modsætning til for eksempel temperaturmåling, som foretages med et termometer, at det dels kræver tilstedeværelsen af en observatør og dels et eksisterende system til indsamling af disse observationer.\nTil det formål er citizen science-projekter, hvor almindelige borgere kan indrapportere observationer, som så kan verificeres af meteorologer og forskere, nok den bedste fremgangsmåde, hvis man skal opbygge en fælles europæisk tornado-database.\nEt eksempel på et sådan projekt findes allerede og kaldes European Severe Weather Database. Som det fremgår af titlen indeholder denne database også oplysninger om alle andre alvorlige vejrfænomener.\nOm det bliver nødvendigt at oprette en tornado-varslingstjeneste i de europæiske lande i lighed med den amerikanske vil tiden vise, men den stadig større udbredelse af grønne energikilder som vindmølleparker og solcelleanlæg vil før eller senere føre til, at tornadoer også vil forårsage ødelæggelser på disse i Europa (se denne video: https://www.youtube.com/watch?v=Egdtlnv6Gio).\nAfsmeltning fra den grønlandske indlandsis\nPhotographer Peter Prokosch (http://www.grida.no/resources/3612)\n”Der, hvor vi står nu, er et helt nyt sted for indlandsisen. Vi ved godt, det ændrer sig, men når vi kigger på de lange tidskalaer, er vi uden for enhver tvivl inde i en periode, der er helt exceptionel, hvor indlandsisen bare buldrer derudad,” siger postdoc ved Københavns Universitet Anders Anker Bjørk til dr.dk.\nAnders Anker Bjørk er med i et internationalt forskerhold, som netop har offentliggjort en undersøgelse på PNAS med titlen ’Forty-six years of Greenland Ice Sheet mass balance from 1972 to 2018’.\nDet er lykkedes forskerne at rekonstruere den grønlandske iskappes massebalance fra 1972 til 2018. Man gjorde det ved hjælp af en omfattende undersøgelse af tykkelsen, overfladehøjden, hastigheden og overflade-massebalancen hos 260 gletsjere i Grønland over de sidste 46 år – blandt andet ved hjælp af gamle satellitfotografier af indlandsisen.\nSet over ti års-intervaller skiftede massebalancen fra et plus på omkring 47 gigatons i perioden 1972 til 1980 til et massetab på omkring 51 gigatons i perioden 1980 til 1990. I perioden 1990-2000 skete der en stigning i massetabet fra cirka 41 gigatons til 187 gigatons i perioden 2000-2010 og til 286 gigatons i perioden 2010-2018.\nForskerne mener således at kunne påvise, at smeltevand fra den grønlandske indlandsis har bidraget til en stigning i havniveauet på 13,7 millimeter siden 1970, og halvdelen af denne stigning er sket i løbet af de seneste otte år. Med andre ord accelererer stigningen kraftigt og vil fortsætte med at accelerere i de kommende mange årtier.\nDermed tyder alt på, at den grønlandske indlandsis har overskredet en tærskel, hvor det ikke længere er muligt at bremse afsmeltningen.\nSelv om vi stopper al udledning af CO2 i dag vil den globale opvarmning fortsætte, fordi den CO2, vi allerede har udledt, vil fortsætte sin vej op gennem atmosfæren i adskillige århundreder endnu, og i Arktis ser man allerede nu en opvarmning, der er dobbelt så stor som i resten af verden.\nAndre videnskabelige undersøgelser påviser, at afsmeltningen fra Antarktis også er accelereret. Afsmeltningen går nu seks gange hurtigere end før 1979, og Antarktis har frem til i dag bidraget med omkring 13 millimeter til stigningen i havniveauet (se blog-indlæg 17/01-2019 Afsmeltningen fra Antarktis).\nAt havniveauet ifølge IPCC’s mest pessimistiske forudsigelse kan stige med omkring 1,2 meter i løbet af de næste 80 år og ikke endnu mere skyldes udelukkende, at man på daværende tidspunkt (2015) ikke havde medtaget tal for afsmeltningen fra Antarktis, da de blev anset for at være for usikre.\nMed de nye undersøgelser af både Antarktis og af den grønlandske indlandsis kan resultatet blive de fem meter, som flere og flere forskere anser for sandsynligt i dette århundrede – og stigningen vil fortsætte i de kommende århundreder til al isen er smeltet.\nOm den nyeste undersøgelse i Grønland siger den franske glaciolog Eric Rignot fra forskerholdet til nyhedsbureauet AFP ifølge dr.dk:\n”Når man ser på udviklingen gennem flere årtier, så er det bedst, hvis man lige sætter sig ned, inden man gransker resultaterne. Det er skræmmende, så hurtigt det forandrer sig.”\nThe 16-year-old Swedish climate activist Greta Thunberg and Anna Taylor from the UK Student Climate Network join the Green party MP, Caroline Lucas, and the Guardian's Zoe Williams to discuss how to address the climate crisis and where to go from here for Guardian Live.\n‘We will never stop fighting’: Greta Thunberg joins London climate\n22/04-2019: 'The politicians and people in power have gotten away with not doing anything at all to fight the climate crisis ... but we will make sure they don't get away with it any longer,' climate activist Greta Thunberg said to cheers and applause from hundreds of protesters in London's Marble Arch.\nEn artikel på dr.dk den 19/04 har denne overskrift: Klimaforskere vil bremse voksende befolkning med ét barns-politik.\nI artiklen citerer man flere danske klimaforskere for at mene, at klodens voksende befolkning er det suverænt største klimaproblem, og at det voksende antal mennesker - efter deres mening - gør endnu mere skade.\nFor eksempel siger professor Jørgen E. Olesen fra Aarhus Universitet til dr.dk:\n”Problemstillingen er, at der bliver flere mennesker, og at vi bliver rigere, hvilket fører til stigende forbrug og udledning af CO2 og andre klimagasser. Så jo færre mennesker, der er er til at øge forbruget, jo mindre vil problemet være.”\nBåde klimaforsker Eigil Kaas og professor i ferskvandsøkologi Kaj Sand-Jensen, begge fra Københavns Universitet, er enig i dette udsagn, og alle tre nævner Indien som et land, hvor ét barns-politik burde indføres sammen med visse lande i Afrika.\nDet vil føre for vidt på denne blog at belære dem om, hvordan 500 års kolonialisme og imperialisme og de sidste 150 års kapitalisme har ført til den situation, som disse lande i dag befinder sig i, med udbredt fattigdom og styret af diktatorer støttet af en ganske lille superrig elite og vestlige såkaldte demokratier.\nDet er først og fremmest foranlediget af de vestlige landes umådeholden udplyndring af disse fattige landes ressourcer, som til og med fortsætter den dag i dag gennem hovedsageligt vestlige multinationale selskaber udelukkende med det formål at kunne leverer forbrugsvare, som tilfredsstiller ønsker og behov hos købedygtige forbrugere og ikke mindst sikre selskabernes fortsatte profit – uden hensyn til miljø og klima især i de lande, hvor ressourcerne hentes til en pris, der er uanstændig lille.\nI en artikel på The Conversation fra den 18/04 fortæller postdoc Joseph McQuade fra University of Toronto, at hvis vi skal forstå den nuværende miljømæssige katastrofe, hvor vi befinder os i en verden med stadig større fødevaremangel og naturbrande og en masseudryddelse af koralrev allerede i 2040, er vi nødt til at gå i dybden med kolonialismens rolle.\nFor eksempel fortæller han, hvordan britisk kolonialisme fik omdannet den malaysiske halvø til plantage-økonomi for at imødekomme den industrielle efterspørgsel i USA og England på billig gummi.\nDenne politik begrænsede de økonomiske muligheder hos fattige malaysiere, indere og kinesere, som blev tvunget til at rydde store områder med regnskov for at kunne overleve – selvfølgelig på bekostning af lokale økosystemer. Og denne politik fortsætter den dag i dag, hvor det nu er efterspørgslen på palmeolie og tømmer, der driver udplyndringen.\nJoseph McQuade henviser til en artikel med titlen ’Mining and the African Environment’, som fortæller, at Afrika står overfor et nyt mine-’eventyr’ takket være en voksende efterspørgsel i Nordamerika, Indien og Kina på grundstoffet tantal, som er et vigtigt komponent i produktionen af elektronik. Det vil naturligvis forværre den allerede eksisterende miljøkrise.\nSå mens folk i den vestlige verden fra deres lænestole i deres aircondition-afkølede hjem debatterer, hvorvidt klimaændringer bør tages alvorligt, lider hundredtusinder af mennesker allerede under konsekvenserne, siger han.\nNår professor Jørgen E. Olesen siger, at vi bliver rigere, hvilket fører til stigende forbrug og udledning af CO2og andre klimagasser, så må det jo hovedsageligt være mennesker i den vestlige verden, han tænker på.\nMed hensyn til hans anden påstand om, at vi bliver flere og flere mennesker, udbygger han i en anden artikel på dr.dk den 20/04 sin påstand, idet han siger:\n”… det skrækkelige vil bare være, hvis resten af verden med 10–11 milliarder mennesker skal op og svine lige så meget, som vi gør. Og det kommer til at ske, hvis vi ikke gør et eller andet.”\nTallet 10-11 milliarder mennesker har han fra en FN-rapport fra Afdeling for Økonomi og Sociale Anliggender fra 2017, hvoraf det fremgår, at verdens befolkningstal i 2050 vil være 9,8 milliarder og i 2100 11,2 milliarder.\nFlere og flere forskere mener imidlertid, at disse tal er forkerte. I stedet vil der ske det, at befolkningstallet i midten af dette århundrede vil have nået mellem 8 og 9 milliarder for derefter at begynde at falde.\nEn af grundene til denne udvikling er, at flere og flere mennesker søger mod byerne. I dag lever over halvdelen af verdens befolkning i bymæssig bebyggelse, og det tal forventes at vokse til 66 procent i 2050 ifølge endnu en rapport fra FN’s Afdeling for Økonomi og Sociale Anliggender.\nNår folk – og især kvinder – i fattige lande flytter til byer fra landet, betyder det, at børn går fra at være en fordel i for eksempel markarbejdet til at være en belastning, idet endnu en mund skal mættes med den alt for ofte meget lave løn, som de nye tilflyttere kan opnå for deres arbejde på for eksempel de fabrikker, som leverer forbrugsgoder til Vesten.\nMulig adgang til skoleuddannelse, medier og fællesskab med andre kvinder betyder, at mange kvinder opnår større selvstændighed, og dermed også kontrol over, hvornår de bliver gravide.\nI dag har de to folkerigeste nationer i verden, Kina og Indien, således en fødselsrate på henholdsvis 1,6 og 2,3, mens det femte folkerigeste land Brasilien har en fødselsrate på 1,7. Til sammenligning er tallene for Danmark, Storbritannien og USA henholdsvis 1,7 og 1,8 og 1,8.\nIfølge de tre danske klimaforskere er det jo udledningen af CO2, der er årsagen til de ødelæggende klimaændringer. Hvis vi så ser på, hvilke 12 lande, der har de mest CO2-forurenende indbyggere, ser listen ifølge globalis fra 2014 sådan ud:\nQatar 45,42 tons, Trinidad og Tobago 34,16 tons, Kuwait 25,22 tons, Bahrain 23,45 tons,\nForenede Arabiske Emirater 23,30 tons, Brunei 22,12 tons, Saudi-Arabien 19,53 tons, Luxembourg 17,36 tons, USA 16,49 tons, Oman 15,44 tons, Australien 15,37 tons og Canada 15,12 tons.\nHalvdelen af disse lande er blandt de 15 lande med de største oliereserver.\nDet første afrikanske land på listen er Libyen på en 23. plads med 9,19 tons. Det andet afrikanske land på er Sydafrika på en 25. plads med 8,98 tons, og det tredje afrikanske land er Ækvatorialguinea med 4,73 tons på en 60. plads.\nIndien ligger på en 113. plads med en udledning pr. indbygger på 1,73 i 2014, mens Danmark ligger helt oppe på en 46. plads med 5,94 tons.\nAlligevel vælger de tre forskere at stigmatisere de lande og deres indbyggere, der takket være de rige landes enorme overforbrug og fortsatte ødelæggende stræben efter økonomisk vækst i kapitalismens navn, er i første række, når død og ødelæggelser som følge af de menneskeskabte klimaændringer for alvor sætter ind.\nDe tre danske forskeres forslag er i høj grad et etisk dilemma, en hån mod mennesker i verdens fattige lande og ikke løsningen på noget som helst – tværtimod.\nKlimapolitik i Danmark\n”Klimaforandringerne foregår i et så højt tempo, at de er til fare for verdensøkonomien og dermed også dansk økonomi.”\nSådan siger professor i økonomi på Aarhus Universitet og formand for Det Økonomiske Råd, Michael Svarer, ifølge dr.dk i går den 17/04. Videre siger han:\n”En af de største trusler mod dansk økonomi er klimaet. Klimaet er en udfordring for den globale økonomi og samfundet i det hele taget, og den udvikling, vi ser i CO2-udledning og temperaturstigningen, går alt for stærkt.”\nFor læsere af denne blog er det naturligvis ikke nogen nyhed, men det er bemærkelsesværdig, at flere og flere eksperter tør tage bladet fra munden og sige tingene så klart – især når det blot er mindre end fem måneder siden, at regeringen fyrede den formand for klimarådet, professor Peter Birch Sørensen, som de selv havde udpeget, fordi rådet udtalte kritik af regeringens klimaplan.\nI et interview i Politiken sagde Peter Birch Sørensen blandt andet om fyringen:\n”Der opstod en diskussion mellem ministeren og mig. Ministeren mente, at da vi var rådgiver for regeringen, skulle vi rådgive om de målsætninger, regeringen havde stillet op, og derfor var det ikke relevant at kritisere regeringen for ikke at leve op til 40 procent-målet. Det havde vi en kontrovers om.”\nOg hermed brød Energi-, Forsynings- og Klimaminister Lars Chr. Lilleholt også loven!\nOg han gjorde det for at tilsløre, at regeringens højt profilerede klimaplan ikke er andet end varm luft, der udelukkende har til formål at sikre genvalg og ikke på nogen måde har til formål at modvirke klimaændringerne.\nIfølge Klimaloven er Klimarådet uafhængigt og vælger således selv sine opgaver, og rådet arbejder derfor også uafhængigt af skiftende regeringers politik. Dermed kan en minister ikke pålægge rådet at tage bestemte emner op. Det kan derfor ikke undre, at professor i forvaltningsret ved Københavns Universitet, Michael Gøtze, finder sagen betænkelig.\nTil Politiken sagde Lars Chr. Lilleholt, at han ikke kan genkende Peter Birch Sørensens referat af mødet. Gad vide om han kan genkende sig selv, når han kigger i spejlet.\nLæs i øvrigt denne udmærkede artikel i Ingeniøren, hvor det forklares, hvorfor regeringens klimaplan er varm luft, og som fortæller, hvor mange muligheder der er for at svindle med udledningskvoter for CO2 for at få det hele til at se pænere ud ikke blot i Danmark, men i hele verden – naturligvis med alvorlige konsekvenser for klimaet og fremtiden.\nOm Danmarks rolle i det store globale klimapuslespil siger professor Michael Svarre til dr.dk, at selvom Danmark er en undseelig brik i dette puslespil, bør vi efter hans mening gå forrest i klimakampen for at tage toppen af den accelererende opvarmning af kloden.\nDet repræsentative såkaldte demokrati, vi har i Danmark, giver os efter fire laaaange år nu igen mulighed for at rykke lidt rundt på den politiske fordeling af Folketingets taburetter.\nVil det så på nogen måde få indflydelse på det vigtigste emne overhovedet – den menneskeskabte globale opvarmning og de deraf følgende klimaændringer, som kommer til at ødelægge fremtiden for vore børn?\n17/04-2019: As thousands of protesters use roadblocks and glue to paralyse parts of central London, the Guardian's Bruno Rinvolucri finds out how the public and the police are reacting to the disruption.\n"Vi er nødt til at gøre alt, hvad vi kan, for at begrænse de faktorer, der bidrager til den globale spredning af Ae. Aegypti og Ae. Albopictus, hvis vi skal bremse en fremtidig byrde af de sygdomme, som disse myg smitter med,’ siger forskerne i en ny undersøgelse offentliggjort i Nature Microbiology i marts i år.\nAedes aegypti er den latinske betegnelse for gul feber-myggen, mens Aedes albopictus kaldes tigermyg. Og de faktorer, som bør begrænses, er blandt andet den menneskeskabte globale opvarmning, der betyder, at de ideelle levesteder for disse myg vokser i udbredelse, men også den manuelle spredning af myggene gennem den verdensomspændende handel med vare, stadig flere internationale flyrejser og den voksende migration er vigtige faktorer.\nDe sygdomme, der tales om, er for gul feber-myggen, der stammer fra Afrika, blandt andet chikungunya-feber, zikavirus, denguefeber og gul feber, mens tigermyggen, der stammer fra Asien, også kan overføre denguefeber og chikungunya-feber.\nI dag er begge myggearter almindelige i tropiske og subtropiske områder over hele kloden. Alene denguefeber har siden 1990 bredt sig kraftigt i Sydamerika, og zigavirus, som gav anledning til en voldsom stigning i antallet af børn født med for små hoveder i Brasilien i de seneste år, spredte sig i 2016 op gennem Florida, hvor også denguefeber og malaria så småt er på vej.\nI en anden ny undersøgelse offentliggjort i PLOS har forskerne set på risici for en global ekspansion og omfordeling af myggeoverførte virussygdomme i takt med klimaændringerne.\nKonklusionen af denne undersøgelse er blandt andet, at i løbet af de næste 100 år kan næsten en milliard mennesker blive udsat for deres første kontakt med de to føromtalte myggearter, hvor især Europa vil blive hårdt ramt. Forudsætningen for denne forudsigelse er dog ifølge forskerne et såkaldt worst case-scenarie, hvor det ikke lykkes at dæmpe den globale opvarmning.\nMen selv om det delvis lykkes at dæmpe opvarmningen, vil vi stadig være vidne til den største udbredelse af tigermyggen. Det hænger sammen med, at en for stor opvarmning betyder, at det bliverumuligt for den at overleve i de allerede varme troper med worse case-scenariet.\nGul feber-myggen derimod vil under alle omstændigheder kunne sprede sig til det sydlige Asien og et stykke ned i Afrika syd for Sahara – og altså også store dele af Europa, hvor selv England og Skandinavien i løbet af blot få årtier vil opleve tilfælde af de myggeoverførte sygdomme.\nSidste weekend sagde den ledende forsker på undersøgelsen, professor Jan Semenza, på et møde i European Congress of Clinical Microbiology and Infectious Diseases i Amsterdam:\n”Klimaændringer er ikke den eneste eller for den sags skyld den vigtigste faktor i stigningen af smittebærende sygdomme i Europa, men de er – sammen med andre faktorer som globalisering, socioøkonomisk udvikling, urbanisering og omfattende ændringer i brugen af land – forhold, som er nødt til at blive italesat for at begrænse deres indførsel og spredning.”\nAllerede i dag oplever man denguefeber i Kroatien og i Frankrig og malaria i Grækenland, mens man ser Vest Nil-virus i det sydøstlige Europa og chikungunya i Italien og Frankrig. Men, siger forskerne, det er måske blot toppen af isbjerget, og man opfordrer til en nøje overvågning af situationen, hvis myndighederne ikke skal miste kontrollen over disse alvorlige sygdomme.\nAllerede i dag oplever de europæiske lande omkring Middelhavet, at man nu til tider er en del af den tropiske region, og netop Middelhavslandene vil ifølge mange forskere i de kommende årtier opleve tilstande, der mere og mere ligner forhold, som man ser dem i det nordlige Afrika med udbredt ørkendannelse (se blog-indlæg 02/04-2017 Tørke omkring Middelhavet).\nFredage For Fremtiden/Forskere For Fremtiden\nI skrivende stund har over 4000 forskere fra hele verden – og tallet vokser fortsat – skrevet under på en støtteerklæring til skoleelever og andre unge i mange lande, der fortsætter deres fredagsstrejker for klimaet.\nI forskernes brev offentliggjort i det videnskabelige tidsskrift Science skriver de blandt andet:\n”Den omfattende græsrodsmobilisering i form af de unges klimabevægelse – heriblandt Fridays for Future, School (eller Youth) Strike 4 Climate, Youth 4 Climate og Youth Climate Strike – viser, at unge forstår situationen. Vi anerkender og støtter deres krav om hurtig og slagkraftig handling.\nVi ser det som vores samfundsmæssige, etiske og akademiske ansvar at fastslå følgende i utvetydige vendinger:\nKun hvis menneskeheden reagerer hurtigt og beslutsomt, kan vi begrænse global opvarmning, bremse den igangværende masseuddøen blandt dyre- og plantearter og bevare det naturlige grundlag for fødevareforsyning og trivsel for nuværende og fremtidige generationer.\nDet er, hvad de unge mennesker ønsker at opnå. De fortjener vores respekt og fulde opbakning.”\nHele brevet i Science kan læses her: https://science.sciencemag.org/content/364/6436/139.2\nDen foreløbige liste over forskere, der har underskrevet støtteerklæringen, kan læses her: https://science.sciencemag.org/content/sci/suppl/2019/04/10/364.6436.139-b.DC1/aax3807-Hagedorn-SM.pdf\nDen 24. maj har de unge erklæret global klimastrejkedag, og forskere fra hele verden vil deltage under parolen Scientists For Future (Forskere For Fremtiden på danske skilte). Forhåbentlig vil det blive en mindeværdig begivenhed med millioner af deltagere verden over.\nSkulle der være en eller to nye læsere på denne blog, som endnu ikke har forstået situationens alvor, så skal man blot starte med at læse forrige blog-indlæg og derefter bevæge sig baglæns gennem resten. Så savner man ikke argumentation for at deltage.\nBBC: Victoria Derbyshire om Extinction Rebellion\nLille temperaturstigning med alvorlige konsekvenser\nA map of the January 2017 LOTI (land-ocean temperature index) anomaly shows that most of North America and Siberia were much warmer than the 1951-1980 base period. Much of the rest of Asia was also relatively warm. Parts of Antarctica are gray because data from stations there had not yet been received. Credit: NASA/GISS\nDet er umuligt at nå målet fra Paris-aftalen i 2015 om at begrænse den gennemsnitlige globale opvarmning til 2 ºC i fremtiden – det er de fleste klimaforskere enige om. Allerede nu ligger den globale opvarmning på 1,1 ºC over det før-industrielle niveau, så løftet om at arbejde frem mod det endnu mere ambitiøse mål om en stigning i den globale gennemsnitstemperatur på blot 1,5 ºC er selvfølgelig endnu mere urealistisk.\nFor at prøve at forstå, hvad fremtiden vil bringe med en gennemsnitlig global temperaturstigning på blot en halv grad op til to grader-målet har et hold japanske forskere i samarbejde med forskere fra udlandet udarbejdet et ’event-to-event hydrological intensification’ indeks (E2E) offentliggjort i Nature Scientific Reports.\nMed nye regnemetoder til evaluering af intensiveringen af perioder med nedbør og tørker i en verden, hvor den globale opvarmning allerede går hurtig, er forskerne nået frem til, at selv om oversvømmelser og tørker generelt vokser i intensitet, så kan de mest ekstreme hændelser blive op til 10 gange kraftigere.\nFra nyhederne husker de fleste nok ekstreme oversvømmelser i for eksempel Europa, Nordamerika eller Asien bare i de sidste tolv måneder, og undersøgelsen viser, at netop i disse områder vil ekstreme oversvømmelser i løbet af de næste 80 år blive op til 10 gange værre.\nSom andre undersøgelser allerede har påvist kan landene omkring Middelhavet til gengæld blive udsat for tørker, der i intensitet også kan blive op til 10 gange kraftigere.\nTil EurekAlert udtaler hovedforfatter på undersøgelsen, Gavin D. Madakumbura:\n”Vore resultater viser, at hændelser med ekstrem tørke eller nedbør i stigende grad vil optræde samtidig, som for eksempel det omslag fra ekstrem tørke til alvorlig oversvømmelse, der har fundet sted i Californien i den seneste tid. Taler vi om sikring af vandforsyning og afbødning af katastrofer, vil der være betydelige fordele ved at begrænse den globale opvarmning til 1,5 ºC for at dæmpe stigningen i hændelse-på-hændelse forløb.”\nDesværre ligger den udvikling altså slet ikke i kortene – tværtimod.\nI en rapport fra FN Miljø fra 2017 slår man fast, at selv med en fuld implementering af målene for udledning af drivhusgasser ifølge Paris-aftalen fra 2015 vil man kun nå en tredjedel af vejen til det, der kræves, hvis verden skal undgå de værste konsekvenser af klimaændringerne.\nDet vil betyde en stigning i den globale gennemsnitstemperatur på mindst 3 ºC i de næste 80 år. Og forlader USA Paris-aftalen, som de har sagt, de vil i 2020, ser fremtiden endnu mørkere ud.\nSå store temperaturstigninger var ikke emnet for den foreliggende undersøgelse – men vil vi overhovedet bryde os om at læse en undersøgelse om konsekvenserne af gennemsnitlige globale temperaturstigninger på 1½, 2 eller 4 ºC over det nuværende niveau i løbet af de næste otte årtier.\nSom bekendt er stigningen i atmosfærens indhold af drivhusgasser steget i de sidste tre år og har nu rundet 411 ppm, og den udvikling ser ud til at fortsætte i 2019 – også herhjemme, hvor vi ellers har ’verdens bedste klimaplan’. 5,5 millioner tons CO2 var stigningen i Danmark sidste år.\nHeldigvis har vi også verdens klogeste klimaminister, Lars Christian Lilleholt (V), der beroligende udtaler til dr.dk:\n”Der er tale om en meget, meget lille stigning. Det skyldes, at det har blæst mindre i 2018, end det har gjort tidligere år.”\nVigtige indikatorer på klimaændringer i Arktis: 1971-2017\nSom nogle af mine følger fra min tidligere blog, klimakaos.com, måske har bemærket, er jeg tilbage med denne blog. Jeg havde ellers besluttet at lægge blog-aktiviteten på hylden på grund af frustration over tingenes tilstand, hvad klimaet angår, og min nye interesse for arkæologi, som optog – og stadig optager – meget tid.\nDen samme frustration har altså fået mig til tasterne igen – klimaændringerne går simpelthen for stærkt. Forskningsresultater vælter frem samtidig med, at klimarelaterede katastrofer tager til i antal og omfang.\nDenne video, blandt andet produceret af en række danske forskere med Jason Box i spidsen, illustrerer et af de meget alvorlige problemer, nemlig den hastige opvarmning af Arktis.\nPeter Prokosch (http://www.grida.no/resources/3584)\n’Ny forskning bekræfter: Klimaforandringerne er menneskeskabte’, lyder overskriften på dr.dk denne weekend.\nPyh, så behøver jeg ikke at rette i de flere hundrede indlæg på denne blog.\nHistorien er, at det er lykkedes et hold forskere fra Potsdam Institute for Climate Impact Research at udarbejde en computermodel, som med stor nøjagtighed viser, hvordan overordnede naturlige processer har styret klimaet i de sidste knapt 3 millioner år og samtidig viser, at de klimaforandringer, der har fundet sted i de sidste 150 år må være menneskeskabte.\nUndersøgelsen fortæller, at variationer i Jordens kredsløb bestemmer farten på istidernes og mellemistidernes cyklus på den nordlige halvkugle i løbet af kvartær-epoken, som begyndte for omkring 2,7 millioner år siden og vare frem til i dag. De mekanismer, der omsætter regionale og sæsonmæssige variationer i Solens indstråling til istidernes skiften med mellemistider, mangler man dog stadig at få styr på.\nI perioden før kvartær-epokens istider begyndte – i den periode, som kaldes Pliocæn, der blev indledt for 5,3 millioner år siden og varede frem til kvartærtiden – mener man, at CO2-niveauet og dermed den globale temperatur var højere, hvilket kan have forhindret dannelsen af større iskapper.\nI kvartær-epoken blev klimaet koldere og iskapperne voksede i størrelse – istiderne blev kraftigere og påbegyndte en regelmæssig vekslen mellem istid og mellemistid med en varighed på cirka 41.000 år.Blandt andet fra iskerner i Grønland, der rækker 800.000 år tilbage i tiden, ved man, at atmosfærens indhold af CO2 netop i den periode var væsentlig lavere end under pliocæn.\nDenne regelmæssige vekslen mellem istider og mellemistider ændrede sig imidlertid i tidsrummet fra 1,2 millioner år siden til for 700.000 år siden under den såkaldte midtpleistocæn-omstilling, hvor istiderne blev længere og varede omkring 100.000 år, og mellemistiderne blev kortere og varede omkring 15.000 år.\nÉn hypotese forklarer denne omstilling med et faldende CO2-niveau i løbet af kvartær-epoken, mens en anden peger på, at mængden af regolit kan have spillet ind. Regolit består af pulveriseret klippestykker og fragmenter af mineraler fra det oprindelige grundfjeld. Det stammer fra forvitring af bjerge og klipper, og menes at have dækket jordoverfladen på den nordlige halvkugle, hvor de fleste landområder befinder sig, i mange årtusinder inden kvartær-epoken.\nNår iskapperne under kvartær-epoken voksede, skubbede de regolit-materialet foran sig og blottede de underliggende klippelag, når de trak sig tilbage. Denne proces ændrede fordelingen af regolit, og kan gradvist have påvirket istidernes cyklus. For eksempel glider iskapper lettere hen over et gruslag end et fast klippeunderlag og bliver derved mere mobile.\nDet er også blevet påvist, at når iskapper når langt ind i områder, der er dækket af regolit, giver det anledning til dannelse af støv, som lægger sig oven på de sydlige områder af iskapperne på den nordlige halvkugle. Det nedsætter isens albedo og forstærker afsmeltning. Den samme proces ses i dag på den grønlandske iskappe, hvor det er industriens forurening, der lægger sig på isen og gør den til tider nærmest sort.\nDen computermodel, som forskerne har anvendt til deres mange beregninger af klimaændringer over de sidste 3 millioner år, kaldes CLIMBER-2. Den inddrager modeller af atmosfæren, havene, vegetation, globalt kulstof og støv og derudover den tredimensionelle termomekaniske iskappemodel kaldet SICOPOLIS.\nUd over at computermodellen nøjagtigt viser, hvordan overordnede naturlige processer har styret klimaet gennem de sidste 3 millioner år, fortæller den også entydigt, hvordan vi mennesker har påvirket klimaet i nyere tid, og at naturlige processer ikke kan forklare de klimaforandringer, som udspiller sig i øjeblikket.\nÅrsagen er vore voldsomme udledninger af CO2 på geologisk set meget kort tid gennem afbrænding af fossile brændstoffer. CO2-niveauet har ganske enkelt ikke været højere i løbet af de sidste 3 millioner år.\nTil dr.dk siger klimaprofessor Sebastian Mernild fra Nansencenteret i Bergen om situationen i dag på baggrund af den nye undersøgelse:\n”Kigger vi på udledningerne siden 1990, er de kun gået én vej i gennemsnit: mod højere værdier. Og 2018 er det år, hvor vi har udledt allermest CO2 til atmosfæren. Det, synes jeg, er bekymrende. Jeg kan ikke se, hvad der i den nære fremtid skal ændre det her. Godt nok satser vi på vind og forskning, men det er bare ikke nok. Så der er ikke noget, der fortæller mig, at udledningen af CO2 vil bøje af i nærmeste fremtid.”\nCO2, skove og biobrændstof\nWe are calling on the UN Convention on Biological Diversity (UNCBD), UN Framework Convention on Climate Change (UNFCCC), governments and NGOs to put Natural Climate Solutions at the heart of their policies.\nEn af de mange løgne, der med rund hånd deles ud af politikere i debatter om klimaændringer, er, at biobrændstof er et CO2-neutralt alternativ til fossile brændstoffer.\nEndnu en videnskabelig undersøgelse offentliggjort i Nature for et par dage siden skyder blandt andet den påstand ned.\nUdgangspunktet for undersøgelsen er den såkaldte Bonn Challenge fra 2011, hvor den tyske regering og International Union for Conservation of Nature (IUCN) har opstillet et mål om at genoprette 350 millioner hektar skov frem til 2030. 43 lande hovedsageligt i tropiske og subtropiske områder deltager i projektet – heriblandt Brasilien, Indien og Kina.\nTræer er rigtig gode til at trække CO2 ud af luften og låse det fast i økosystemer på en sikker og billig måde. Hvis klimamålet fra Paris-aftalen i 2015 om, at man skal prøve at begrænse den globale opvarmning til 1,5 ºC skal lykkes, kræver det, at der er trukket mindst 200 milliarder tons CO2 ud af atmosfæren senest om 80 år samtidig med, at vi i 2050 er ophørt med at udlede CO2. Ingen ved, hvordan man skal indfange så meget CO2, men skove kan bringe os en fjerdedel af vejen ifølge IPCC.\nTræer vokser og optager kulstof hurtigere omkring ækvator, og landområder er billige, og derfor er det også her, man ser flest lande forpligte sig til at genskabe skov. Indtil videre er det dog blot 24 af de 43 lande, der har udarbejdet og offentliggjort detaljerede planer for genopretning af skove.\nDer er tre metoder til at forsøge at nå målet. Den billigste er, at lade nedbrudt og opgivet landbrugsjord vokse til med naturlig vegetation af sig selv, og på cirka en tredjedel af det samlede areal, der stilles til rådighed, vil det foregå på den måde.\nDen mest populære metode, som udgør 45 procent af arealet, er imidlertid at lave monokultur-plantager på marginale landbrugsjorder, hvor en bestemt træart, der er særlig profitabel, udgør plantagen – for eksempel Eukalyptus, der bruges til papir, eller gummitræer, hvor saften bruges til gummi.\nPå de sidste 21 procent vil man lave agroforestry, hvilket betyder, at afgrøder og nyttetræer dyrkes sammen. Nogle afgrøder drager fordel af træer som for eksempel kaffe, der kan vokse under deres skygge, eller majs, der drager fordel af mere kvælstof i jorden, når det dyrkes sammen med træer. Træerne kan give tømmer, frugt eller nødder, eller bruges som brændsel.\nNår to tredjedele af de områder, der globalt er lagt ud til genskabelse af skov, som kan optage CO2 og i øvrigt fremmer biodiversitet, hvis det er naturskov, således bruges til at dyrke afgrøder, giver det anledning til alvorlig bekymring.\nForskernes analyser viser, at hvis samtlige 350 millioner hektar land blev brugt til naturlig skov, ville det fjerne 42 milliarder tons kulstof i løbet af 80 år. Men hvis den nuværende fordeling med beplantning afplantager, naturlig skov og agroforestry blev opretholdt på det samlede areal, vil den fjernede mængde kulstof blive reduceret til 16 milliarder tons. Og hvis kommercielle monokulturer blev anvendt på samtlige 350 millioner hektar, ville det kun fjerne 1 milliard tons kulstof.\nForskellen skyldes først og fremmest, at naturlig skov fortsætter med at fjerne kulstof fra atmosfæren i mange årtier, mens plantager høstes cirka hvert tiende år, hvilket betyder, at næsten alt det kulstof, som er oplagret i træerne, vender tilbage til atmosfæren, når plantageaffald og træprodukter – hovedsageligt papir og pap – rådner.\nIfølge IPCC er et vigtigt element i forsøget på at begrænse den globale opvarmning til højst 1,5 ºC anvendelsen af bioenergi med indfangning og oplagring af kulstof (BECCS) i kraftværker i stedet for fossile brændstoffer. Denne teknologi forventes at fjerne 130 milliarder tons kulstof, men kræver, at der plantes afgrøder til dette biobrændstof.\nI 2050 forventes det, at yderligere et areal på en til to gange Indiens størrelse skal bruges til bioenergi-afgrøder til erstatning af fossile brændstoffer samtidig med, at vi skal være ophørt med at udlede CO2. Og nåh ja, BECCS-teknologien eksisterer kun på papiret.\nHvis dette enorme område med bioenergi-afgrøder forudsætter, at hele det areal, der er udlagt til naturlig skov, beplantes med disse afgrøder, vil der blot blive fjernet 3 milliarder tons CO2 fra atmosfæren i løbet af de næste 80 år – og klodens biodiversitet vil have fået endnu et alvorligt knæk.\nOg så må vi i øvrigt håbe, at der stadig er plads til at dyrke fødevare på de resterende arealer.\nSom beskrevet i et tidligere blog-indlæg (17/02-2019 BECCS og CO2) er der ikke i disse beregninger medtaget, at for eksempel plantning og fældning af bioenergi-træer, omdannelse af træmassen til træpiller og transport til kraftværket i sig selv skaber store mængder CO2.\nUndersøgelsens to forskere, professor Simon Lewis og postdoc Charlotte Wheeler, slutter deres resumé i The Conversation med følgende bemærkning:\n’Det vil være et markant og positivt eftermæle på det 21. århundrede, hvis det kunne lykkes at genskabe Jordens økosystemer til tidligere tiders storhed samtidig med, at det lykkes at begrænse klimaændringerne, men ikke hvis regeringer og deres rådgivere foregiver, at enorme kommercielle monokulturer af træer kaldes genskabelse af skov.’\n’Vores forskning er et led i den fornyede interesse i genskabelsen af økosystemer, der kan hjælpe med at dæmpe klimaændringer. Vi har begge underskrevet et åbent brev offentliggjort i The Guardian af ledende forskere og aktivister, som kræver et velfinansieret program for genskabelse af økosystemer, der skal sikre klimamålet på 1,5 ºC under overskriften ”naturlige klimaløsninger”’\nKlimaændringer og træer i Australien\n”Et af de forhold, der virkelig stak ud denne marts, var, at temperaturer over gennemsnittet optrådte stort set overalt – i mere end 99 procent af landet.”\nDer er hverken tale om Danmark, som ellers ifølge en ny opgørelse lavet af TV2 med udgangspunkt i data fra klimaforskningscentret hos Climatic Research Unit og Hadley Centeret i England (HadCRUT4) i gennemsnit er blevet 1,02 grader varmere i løbet af de sidste 30 år, eller Canada, der ifølge en ny rapport fra Environment and Climate Change Canada i gennemsnit er blevet 1,7 grader varmere siden 1948.\nNej, det drejer sig om verdens arealmæssigt sjettestørste land, nemlig Australien. Og manden, der udtaler sig til Guardian Australia, er Blair Trewin, som er senior-klimatolog ved Bureau of Meteorology (BoM) i landet. Baggrunden er, at gennemsnitstemperaturen i marts 2019 har ligget 2 ºC over normalen for denne måned, og at den årlige gennemsnitstemperatur i landet er steget mere end 1 ºC siden 1910.\nMed den varmeste sommer nogensinde oplevede mange områder konsekvenserne af, at sommernedbøren i Australien blev mindre end normalt. Dermed ser det ud til, at denne sommer også vil ligge blandt de 10 tørreste, der er målt. To tropiske cykloner kunne ikke ændre på det, selv om dele af det nordlige Queensland, den østlige del af Northern Territory og det nordøstlige South Australia fik langt over den gennemsnitlige nedbørsmængde i form af ekstrem nedbør på kort tid.\nRapporten fastslår, at den regn, som skal til for at udligne manglen på vand i tørkeramte områder, udeblev. Samtidig forventer meteorologerne, at temperaturer over gennemsnittet vil fortsætte i de kommende år.\nI et i forvejen tørt land som Australien kan denne udvikling hurtig blive katastrofal, og nu råber et hold forskere vagt i gevær.\nLandets oprindelige træbevoksning er begyndt at forsvinde, og forskerne har nu startet et citizen science-projekt, hvor man beder almindelige mennesker om hjælp til at registrere, hvor slemt det står til med Australiens træer simpelthen ved at tage billeder af døende træer med smartphones, der også har GPS.\nDet bliver stadig tydeligere for enhver, at klimaændringerne allerede er i gang, konstaterer videnskabsfolkene, og derfor ønsker man at vide, hvor i landet klimatruslen mod træerne er størst i håb om at kunne afhjælpe nogle af konsekvenserne.\nHvordan den oprindelige bevoksning vil reagere på disse ændringer vil nemlig blandt andet påvirke biodiversitet, vandforsyning, risici for naturbrande og oplagring af kulstof, og desværre er det et komplekst problem, som forskerne endnu ikke har det fulde overblik over.\nAlle planter foretrækker et gennemsnitligt klima, som giver de bedste vækstbetingelser – deres såkaldte ’klima-niche’, og i Australien har mange træarter små klima-nicher. Forskerne ønsker at vide, hvad der sker med de arter, som tvinges til at forlade deres nicher. Vil der ske en gradvis migration, og kan de holde trit med klimaet?\nDet er imidlertid den tredje mulighed, som forskerne frygter mest, og som vil få uoverskuelige konsekvenser for landet, nemlig en massedød blandt træer. Forsøg på at identificere de omstændigheder, der skal til, for at den situation opstår, anser forskerne for at være den vigtigste opgave. Rapporter i den videnskabelige litteratur om udbredt trædød forskellige steder i verden bliver stadig mere almindelig.\nSelv om planter i Australien er vant til at klare store variationer i nedbør, kan forudsigelserne om, at mere alvorlig tørke og flere ekstreme hedebølger venter, bevirke, at deres tolerance overfor tørkestress overskrides.\nMellem 1996 og 2010 oplevede Australien den såkaldte ’Millennium Drought’ - den værste tørke i mands minde, men der blev næsten ikke registreret oplysninger om trædød – måske på grund af manglende koordinering af oplysninger.\nSelv om den igangværende tørke ikke har været så langvarig endnu, er den mere intens, og forskerne håber derfor, at de med citizen science-projektet vil have flere informationer til rådighed, som kan sige noget om, hvad fremtiden kan bringe.\nBlomsterbestøvende insekter forsvinder\nLasioglossum pauxillum er det latinske navn på en ny bi i den danske natur, som fik sit foreslået nye navn i december 2018, nemlig lersmalbi. En anden bi, andrena cineraria eller sorthvid jordbi, findes allerede i den danske natur, og fælles for de to arter er, at de også findes i England.\nIfølge en ny undersøgelse fra Centre for Ecology and Hydrology (CEH) nær Oxford er disse to biarter i stor fremgang i det engelske landskab, og sammen med svirrefluer og andre biarter udgør de 10 procent af det samlede antal af blomsterbestøvende insekter, som klarer sig godt i øjeblikket.\nDet specielle ved netop lersmalbier og sorthvid jordbier er, at de er vigtige bestøvere af markafgrøder som for eksempel raps, og sammen med invasive biarter som for vedbendsilkebi, colletes hederae, der først kom til det engelske hovedland i 2001 og siden er vokset i antal med 16 procent om året, trives de i det moderne landbrug.\nUndersøgelsen, der trækker på 750.000 observationer af insekter foretaget af frivillige mellem 1980 og 2013, brugte opgørelser over bestande af 353 vilde biarter og arter af svirrefluer over store områder af Storbritannien.\nEndelig en succeshistorie oven på de foruroligende resultater fra blandt andet en stor tysk undersøgelse sidste år, der påviste en nedgang i antallet af flyvende insekter i Tyskland på omkring 75 procent – skulle man tro. Men undersøgelsens konklusion er naturligvis en hel anden og meget alvorlig.\nUndersøgelsens samlede resultat viser nemlig, at 33 procent af vilde blomsterbestøvende arter har oplevet en nedgang i perioden fra 1980 til 2013, mens der endnu ikke har kunnet påvises en klar tendens for resten (bortset fra de 10 procent, der voksede i antal). Nedgangen i antallet af arter kommer oven i de tab, deroptrådte før 1980, og som andre undersøgelser har dokumenteret.\nForskerne påviste markante forskelle i nedgang i forhold til arternes geografiske fordeling. Især i højlandet udviste arterne en nedgang på 55 procent, mens faldet hos de sydlige arter var omkring 25 procent, hvor hovedparten af faldet var sket efter 2006. Forskerne mener, at den klimatiske opvarmning kan have spillet en rolle, men også den fortsatte ødelæggelse af vilde habitater og den udbredte brug af pesticider spiller ind.\nNår det fåtal af arter, som bestøver vore afgrøder, oplever en fremgang, sikrer det på ingen måde fremtiden. Skulle der opstå en situation, hvor disse arter også går til grunde, er der ingen blomsterbestøvere til at erstatte dem.\nFor – endnu engang – at slå fast, så er de voldsomme tab af insekter, som flere og flere videnskabelige undersøgelser påviser over hele verden, yderst alvorlig, da de indgår som meget vigtige komponenter i næsten ethvert økosystem. De er simpelthen grundlaget i de fleste fødesystemer på landjorden.\nTil The Guardian siger professor Dave Goulson fra University of Sussex, som ikke deltog i denne undersøgelse, at hvis nedgangen i antallet af arter også skyldes klimaændringer, ”så kan vi forvente en langt hurtigere nedgang i antallet af disse insekter i fremtiden, da klimaændringerne dårligt nok er kommet i gang.”


Aarhus Universitet – Erhverv og Innovation Magasin\nAarhus Universitet, Erhverv og Innovation og Creative ZOO samarbejdede om at udvikle et magasin, som – modsat eksempelvis en traditionel årsrapport – bruger tekstmæssig variation, visuelle udtryk og infografik med kant. Målet var at formidle Aarhus Universitets prisvindende evne til at omsætte viden til løsninger - i både eksisterende og nye virksomheder.\nSom vinder af Innovations- og Entreprenørskabsprisen i 2020, beviser Aarhus Universitet, at samarbejde betaler sig, og at samarbejde kan føre til innovative løsninger på mange af de udfordringer, som samfundet står overfor. Universitetet leverer viden til virksomheder og organisationer, og samtidig understøtter de iværksætterdrømme hos både medarbejdere og studerende, der vil omsætte viden til levedygtige virksomheder. Dette understøttes af et effektivt system for startups, spinouts, scouting-indsatser og ekstern funding, hvor Erhverv og Innovation ved Aarhus Universitet sikrer tætte og bæredygtige samarbejder mellem studerende, ph.d.-studerende, forskere, virksomheder, organisationer, fonde, fakulteter, institutter, innovationshubs og administrative støttefunktioner. Meget af dette er centreret omkring startup- og spinout-miljøet i The Kitchen.\nLængere levetid, mere inspiration og større læseglæde\nErhverv og Innovation hos Aarhus Universitet kontaktede Creative ZOO med et ønske om, på en ny og inspirerende måde, at fortælle om universitetets arbejde med at omdanne viden til praksis – og om de positive resultater af disse. De ville væk fra den traditionelle årsrapport, og hen mod et nyt format med længere levetid og som giver større læseglade for modtagerne. Hen mod et produkt, der kan inspirere virksomheder, organisationer, medarbejdere og studerende til at tænke og handle nyt. Dette mundede ud i et fysisk magasin, der kan deles ud og tages med, i forbindelse med konferencer, årsmøder og lignende.\nEt karakteristisk magasin, som både er seriøst og legende på samme tid\nMed udgangspunkt i en indledende workshop med Erhverv og Innovation ved Aarhus Universitet, udarbejdede Creative ZOO en designmæssig retning og en disponering af magasinet, der fanger opmærksomhed og er klar til at råbe højt om sine brugbare informationer. Vi udformede herefter også alt indholdet, både visuelt og tekstuelt – og tog altså produktet hele vejen fra idé til tryk.\nMagasinet skulle matche og afspejle både Aarhus Universitet og The Kitchens DNA, med hovedfokus på deres passion for samarbejde med omverdenen, og for at skabe og understøtte nye, levedygtige virksomheder. Derfor blev designet både seriøst (ligesom Aarhus Universitet), og legende og med kant (som The Kitchen) – og vi fokuserede på de gode historier. Disse bliver formidlet på forskellig vis i magasinet, og alle historier har supplerende og brugbare informationer om universitetets mange iværksættertilbud – skrevet som noter og doodles i margen.\nVed at efterligne noter i studiebøger, med både overstregninger og håndskrevne tanker, gøres der opmærksom på de væsentligste informationer, og selv ved en hurtig skimning af magasinet, træder disse tydeligt frem. Fokuset er ikke at sige ”se, hvor gode, vi er”, men derimod at give læseren information, der er inspirerende og kan bruges til noget.\nOgså på andre områder, er der valgt utraditionelle og kreative løsninger. Eksempelvis med en riv-af-flap, hvorpå der står kontaktoplysninger til nogle af Aarhus Universitets talrige tilbud; denne kan også fungere som bogmærke.\nEt andet eksempel er forsiden med et udstanset ”AU”, hvilket fungerer som et ”vindue” ind i magasinet. Det peger læseren hen mod det, der er allervigtigst for Aarhus Universitet – nemlig de studerende, og den synergi, som de, medarbejderne og institutionen skaber sammen. Det er ikke kendisser, der pryder forsiden – men måske nogen, der bliver det.\nFra iværksætteren til milliardvirksomheden\nAarhus Universitet har fået et magasin, der adskiller sig fra typiske publikationer, hvor organisationer og virksomheder fortæller om, hvad de har gjort for at skabe resultater. I magasinet smelter historier fra både studerende og store milliardvirksomheder sammen, i et unikt grafisk univers. Der er gennemgående fokus på både de gode historier, og de kreative og utraditionelle designmæssige løsninger – og vigtigst af alt; at fortælle læseren, hvad de kan bruge magasinets informationer til, i praksis.\nUniversitetet har således fået et nyt visitkort, der kan anvendes i mange forskellige sammenhænge, til at vise hvordan Aarhus Universitet bringer sin viden i spil i forhold til omverdenen.


Indtryk fra Chokoladefestival 2011 » Grill & Kokkerier\nI søndags afholdte Chokoladeselskabet deres årlige chokoladefestival og jeg var så heldig at have fået et par billetter til dagen. Det blev afholdt i Tap1, den gamle taphal på Carlsbergs gamle grund i København. Hele det gamle fabriksområde derude er et besøg værd i sig selv, men det er en helt anden historie.\nDa vi alligevel var til noget familiefest på Lolland om lørdagen, så kunne vi jo passende tage en mindre omvej over København om søndagen (nåja en lidt større omvej, men hvem tæller når man alligevel skal køre helt til Aalborg).\nChokoladeselskabet havde fået lavet en rigtig flot festival hvor chokolade fabrikanter fra Danmark og et par andre nordiske lande var til stede. Hver producent havde en lille stand hvor de fremviste hvad de laver og i de fleste tilfælde var der lækre, lækre smagsprøver (glemte jeg at sige at de var enormt lækre?). Som besøgende fik man ved indgangen 6 poletter som skulle udgøre det som betaling for de smagsprøver som blev delt ud. 6 stk virker måske ikke af så meget, men hvor ofte spiser man lige 6 stykker fyldt chokolade? eller 6 kæmpe flødeboller? eller 6 stykker kage? Samtidigt så delte rigtigt mange af boderne gratis smagsprøver ud hvis man bare spurgte interesseret ind til produkterne og lod dem forklare om dem.\nLøbende hen over dagen var der foredrag om forskellige chokolade relaterede emner. Vi snuppede et super interessant foredrag under titlen “fra jord til chokolade” eller “fra Ghana til Ganen” som de også kaldte det. Det var Lars Christensen fra Toms Chokolade/Anton Berg der holdt foredraget. Det bragte os igennem hele processen fra udvælgelsen af de fineste kakao bønner, fermenteringsprocessen, logistik, malning, valsning, brænding, osv. osv. Det hele krydret med historiske anekdoter og smagning af chokolade der matchede det der blev talt om. Jeg havde egenligt forventet et reklame fremstød fra Toms/Anton men den forventning blev gjort til skamme. Lars talte nemlig næsten mere om konkurrerende produkter (i positive vendinger) end han omtalte egne produkter direkte.\nPå trods af at vi havde indtaget enorme mængder chokolade, så måtte vi efter nogle timer konstatere at vi stadig havde en større mængde gratis chokolade med fra festivallen.\nTak til Chokoladeselskabet for en god festival – vi ses forhåbenligt næste år.\nHerunder er en masse øjebliksindtryk fra dagen indfanget som billeder.\n#Anton berg #carlsberg #chili #chokolade #chokoladefestival #chokoladeselskabet #citron #cupcakes #dragé #flødeboller #grøn te #kakao #kakaobønner #københavn #macrons #marcipan #praline #Toms #trøffel #trøffler\nSalade Lyonnaise - også for mænd!


Arveafgift: Er det smart, at de rigeste børn gøres endnu rigere? - UgebrevetA4.dk\nAnalysechef i Arbejderbevægelsens Erhvervsråd\nArveafgiften har i den seneste tid været til debat, og både Konservative og Liberal Alliance ser gerne arveafgiften helt afskaffet. Diskussionen om arveafgiften har overvejende baseret sig på følelser og forargelse, og særligt Berlingske Tidende har flittigt dækket arveafgiften med overskrifter som 'Staten skovler penge ind på arveafgift', 'Staten tjener kassen på danskernes død: Det er helt urimeligt' og 'Så banker de på kistelåget og hiver den sidste mønt ud af os'.\nInden vi dømmer arveafgiften ude på baggrund af følelsesladede historier og skræmmebilleder af skattefar, der kommer og løfter kistelåget, er det værd at se på en række fakta om arveafgiften.\nFor hvad er egentlig op og ned?\nHvem betaler arveafgift?\nOg er det sandt, at staten ligefrem »skovler penge ind« på arv?\nI denne analyse vil nogle af de myter, der har floreret om arveafgiften, blive afmonteret:\nFor det første har arveafgiften ligget relativt konstant de senere år.\nFor det andet er det ikke er kasseassistenten og kontanthjælpsmodtagere, der betaler store summer i arveafgift.\nOg for det tredje vil en lettelse af arveafgiften være en stor skattelettelse målrettet til de rigeste arvinger i landet.\nStaten skovler ikke penge ind på arveafgiften\nFor det første er der spørgsmålet om, hvor mange penge staten får ind fra arveafgiften, altså provenuet. Ifølge en opgørelse i Berlingske er provenuet steget voldsom de seneste 20 år. Med hele 45 procent.\nDer er altså ikke tale om, at staten 'skovler' flere penge ind på arveafgiften. Jonas Schytz Juul, analysechef i AE\nHer er der dog kun taget højde for prisudviklingen og ikke for den generelle velstandsudvikling i samfundet. Med Berlingskes metode vil alle skatter og afgifter stige i kroner og øre, når der er vækst i samfundet. Derfor opgør man oftest skatter og afgifter som andel af BNP (bruttonationalproduktet).\nMålt som andel af BNP har arveafgiften udgjort omkring 0,2 procent siden midten af 1990’erne. I 2017 udgør arveafgiften stadig 0,2 procent af BNP.\nDet er altså svært at få øje på den store stigning, der bliver beskrevet. Hertil kommer, at indtægterne fra arveafgiften vil falde i årene fremover, da man allerede har vedtaget at nedsætte arveafgiften for familieejede virksomheder fra 15 procent til 5 procent. Der er altså ikke tale om, at staten »skovler« flere penge ind på arveafgiften – snarere tværtimod.\nFlertallet betaler ikke arveafgift\nFor det andet er der selve debatten om, hvem der betaler arveafgiften. Under halvdelen af dem, der dør, efterlader en formue over 300.000 kroner, som er grænsen for, hvornår man skal betale arveafgift. Flertallet af de formuer, der efterlades, bliver altså ikke beskattet, når de overgår til arvingerne.\nDe arvinger, der modtager en arv stor nok til at betale arveafgift, betaler typisk ikke ret meget i afgift, fordi den efterladte formue ikke er enorm stor.\nHovedparten af os vil ikke få synderlig gavn af en lavere arvegift, hvis nogen overhovedet. Jonas Schytz Juul, analysechef i AE\nDer er dog en mindre gruppe, nemlig de rigeste i samfundet, der efterlader sig meget store formuer.\nDe ti procent mest velhavende efterlader sig 5 millioner kroner i gennemsnit, mens den allerrigeste procent efterlader omkring 16 millioner kroner i gennemsnit.\nVælger man at sænke eller fjerne arveafgiften, er det de arvinger, som står til at arve de helt store formuer, som vil få den store gevinst.\nHovedparten af os vil ikke få synderlig gavn af en lavere arvegift, hvis nogen overhovedet.\nDem, der arver mest, er i forvejen meget velhavende\nDa det er arvingerne – og ikke de afdøde – der betaler arveafgift, er det relevant at se på, hvilken formue arvingerne i forvejen har. Her er billedet helt tydeligt: Dem, der står til at modtage den største arv, har selv de største formuer og de højeste indkomster.\nDem, der står til at modtage den mindste arv fra far eller mor, har selv de laveste indkomster og de laveste formuer.\nSåledes har de arvinger, der arver fra de ti procent med de største efterladte formuer, selv knap 1,8 millioner kroner på bankbogen, før de arver.\nDe personer, der står til at arve fra dem med de laveste formuer, har i gennemsnit under 200.000 kroner på bankbogen Det er altså de efterladte, som har meget lidt i forvejen, der enten ikke får nogen arv fra forældrene, eller som ligefrem modtager en gæld. Samtidig får dem, der allerede har en millionstor formue, den største arv fra deres forældre.\nBorgere i Gentofte arver mest\nDer er også meget stor geografisk forskel på størrelsen af den arv, der efterlades. Den mindste formue efterlades på Lolland, hvor nettoformuen for enlige afdøde i gennemsnit er omkring en halv million kroner.\nSe kort over ulige fordeling af arv\nDen største nettoformue efterlades i Gentofte. Her blev der de seneste år i gennemsnit efterladt 3,7 millioner kroner. Den efterladte arv i Gentofte er altså syv gange større end på Lolland. Generelt vil en lavere arveafgift særligt lune i Nordsjælland.\nEr det smart, at velhavere får mere i pose og sæk?\nFjerner man arveafgiften vil det altså være endnu en skattelettelse målrettet de rigeste i landet, men er det virkelig smart?\nDet kommer an på, hvilket samfund vi gerne vil have. I Danmark bryster vi os af at være et samfund, hvor høj og lav har forholdsvis lige muligheder sammenlignet med mange andre steder på kloden.\nEn lavere arveafgift styrker ikke vækst eller beskæftigelse. Jonas Schytz Juul, analysechef i AE\nArveafgiften er netop en skat, der kan være med til at skabe mere lige muligheder, så forskellen på at vokse op i en Strandvejsvilla i Gentofte med to velhavende forældre, og i en lejebolig på Lolland hos en enlig mor ikke bliver for voldsom. Børnene fra Strandvejsvillaen har i forvejen de bedste kort på hånden, og nu lægges der så op til, at de skal have endnu mere i form af en stor skattefri arv fra forældrene.\nHvis man fjerner arveafgiften, er det ikke den almindelige lønmodtagerfamilie, der står til den store gevinst. Det er de arvinger, som allerede har store formuer i forvejen, der løber med den store gevinst.\nEn lavere arveafgift styrker ikke vækst eller beskæftigelse. Med forslaget om lavere arveafgift bidrager man til at skævvride landet yderligere. Man giver en endnu større fordel til de børn, der er født ind i privilegerede familier, mens børn fra mindre privilegerede familier ingen gevinst får.\nNote: Figuren viser den gennemsnitlige nettoformue i 2016 for enlige afdøde i 2017 i venstre side. Og den gennemsnitlige nettoformue i 2016 for børnene af enlige afdøde i 2017 i højre side. Børnene er opdelt i ti grupper efter størrelsen af den efterladte formue, ’arven’. Der er benyttet Danmarks Statistiks definition på nettoformue ekskl. pensionsformue. Kilde: AE på baggrund Danmarks Statistik.


Adobe Illustrator grundlæggende kursus | Book hos Atea Education\nGrafiske, Web og digital Marketing\nAdobe Illustrator grundlæggende (København)\nPå dette kursus er der samlet de mest intuitive værktøjer og funktioner, der får dine Illustrationer og tegninger til altid at stå knivskarpe - uanset størrelse og output.\nAdobe har med Illustrator lavet et program, der kan alt indenfor vektorbaseret illustrationer. I dag bruges Illustrator i alle brancher og programmet kan håndtere en lang række forskellige grafiske fremstillinger lige fra logoer, rentegning og infografik til ikoner og avanceret Art-Work .\nPå dette grundlæggende Illustrator kursus, kommer du hurtigt ind til kernen i programmet og dermed får løst dine grafiske opgaver hurtigere.\nArbejde med symboler og avancerede figurer\nOprette og eksportere farver og farveforløb\nOprette ikoner og infografik\nArbejde i lag og justere lagblandinger\nEksportere indhold til PDF, SVG- eller billedfiler\nIndsætte tekst og forskellige effekter på dine illustrationer\nI afsnittet ”Kursusindhold” længere nede på denne side, kan du læse alt om, hvad du vil få gennemgået på dette kursus i Illustrator.\nAdgang til gratis hotline, som betyder, at du op til et år efter kurset kan ringe eller skrive til en instruktør, hvis du har spørgsmål til de emner, der er blevet gennemgået på kurset.\nDette Illustrator kursus indgår som en del af det samlede udbud af Adobe kurser og er til dig der har brug for at skabe alt fra ikoner og logoer til korttegninger og produktartwork.\nUndervisningen foregår - som udgangspunkt - i den engelske udgave af programmet. Ønsker du på kurset at arbejde med den danske udgave af programmet bedes du angive det ved tilmelding.\nIntroduktion til Illustrator\nFormålet med dette modul er at give dig et overblik over programmets opbygning og begreber, der er relevante i forhold til dit daglige arbejde med Illustrator. Du vil efterfølgende have forståelse for, hvordan du navigerer rundt i programmet, samt hvordan du tilpasser brugerfladen til dit behov.\nProgramflade, værktøjer og paneler\nGenerel opsætning af programmet\nHer vil du få Illustrators grundlæggende tegneværktøjer gennemgået. Du vil lære om tegning af figurer, skalering og anden figurhåndtering samt muligheden for at anvende Illustrators indbyggede figurbibliotek.\nSimple og avancerede figurer\nEffekter på figurer\nHer vil der være fokus på de værktøjer, du kan bruge til at skalere, flytte og rotere oprettede figurer med. Illustrator kan hjælpe med præcisionen i forhold til at placere figurerne korrekt på siden. Vi vil også vise dig værktøjer til oprettelse af mere avancerede figurer.\nJustering af figurer\nHjælpelinjer og autohjælpelinjer\nSkalér, rotér, omdan objekter m.m.\nFarver og farveforløb\nHer får du en forståelse for valg af farveskala (CMYK, RGB eller Pantone) og hvorledes disse farver oprettes og anvendes i Illustrator dokumenter. Efter modulet kan du oprette dine egne farver, eksportere disse til brug i andre Adobe programmer, samt anvende farverne på objekter i Illustrator.\nRGB-farver kontra CMYK-farver\nStreg- og fyldfarve\nVed at anvende lag vil du få et større overblik over de forskellige indholdsobjekter i dit dokument. I dette modul skal du beskæftige dig med mulighederne for at låse, skjule og markere objekter samt hvordan du ændrer rækkefølgen af objekterne ved hjælp af lag-panelet.\nMarkering af objekter\nFlyt objekter mellem lag\nTekst og teksteffekter\nDette modul har til formål at give dig en forståelse for indtastning og formatering af tekst. Efterfølgende kan du arbejde med indtastning af tekst i Illustrator, formatering heraf samt have forståelse for hvorledes du importerer tekst fra andre dokumenter.\nSammensætning af tekst og grafik\nOverskriftstekst og kolonnetekst\nFormatering af tekst og tekstfarver\nForberedelse til tryk, PDF og til skærm\nDet sidste modul på kurset har til formål at give dig en forståelse for oprettelsen af PDF-filer med de rigtige indstillinger i forhold til, hvilket medie dokumentet skal bruges til.\nDato: 05-08-2019 -\nDato: 04-12-2019 -\nAdobe Illustrator udvidet (København)\nVælg lokation Aarhus Aalborg København Ballerup Viby J. Instructor online (ILO) Odense Hillerød Skødstrup/Aarhus Korsør Hvidovre Webinar


Chalet Landgoed De Ijsvogel 2 i Voorthuizen til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\n-, Voorthuizen, Voorthuizen, Holland, 3781PN - Se på kort\nMere om Chalet Landgoed De Ijsvogel 2\nNår du besøger Voorthuizen, så vil du rigtigt føle dig hjemme på Chalet Landgoed De Ijsvogel 2, der tilbyder kvalitetsovernatning og fantastisk service. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nFaciliteterne og servicen på Chalet Landgoed De Ijsvogel 2 sikrer gæster et behageligt ophold. Dette hotel tilbyder talrige faciliteter på stedet, som vil glæde selv den mest kvalitetsbevidste gæst.\nAtmosfæren på Chalet Landgoed De Ijsvogel 2 afspejles på hvert eneste værelse. opvarmning, fjernsyn, køleskab, mikroovn, opvaskemaskine er blot nogle af de faciliteter der kan findes på ejendommen. Hotellet tilbyder fantastiske faciliteter inklusive have, der vil hjælpe dig med at slappe af efter en begivenhedsrig dag i byen. Uanset hvilket formål du har med din rejse til Voorthuizen, så er Chalet Landgoed De Ijsvogel 2 det perfekte sted til en spændende rejse.


Dallandi – besøgt af både kendte og kongelige - TÖLT Magasinet\nFoto: Kristina Christensen & Fjölnir Þorgeirsson\nForside › Avl › Avlere og stutterier › Dallandi – besøgt af både kendte og kongelige\nI arkitektur arbejdes der med elementer som rumlighed, volumen, lys og skygge for at opnå et ønsket æstetisk udtryk. Arkitektur adskiller sig på den måde fra fx håndværk, hvor det er de fysiske og funktionelle aspekter inden for konstruktion, der er fokus på.\nPå Dalur Hestecenter går arkitektur og håndværk hånd i hånd. Her har tømrer og arkitekt skabt et æstetisk og behageligt miljø, hvor det ser ud til, at både mennesker og heste færdes og bor godt. Det er i hvert fald det indtryk, man får, når man ser de imponerende trækonstruktioner i ridehallens loft og i staldene, der fremtræder af høj håndværksmæssig kvalitet.\nVi er i Mosfellsbær-området, og avlsgården ligger i et lavtliggende grønt område, kaldet Dalland, omgivet af træer, små damme, enge og søer. Her er frodigt efter islandske forhold.\nVi er cirka femten minutter fra Reykjavik i retning mod Þingvellir, Gullfoss og Geysir – kendte seværdigheder på den rute, der i turismesammenhæng kaldes Den Gyldne Cirkel.\nStatsbesøg på Dalur\nDalur Hestecenters beliggenhed og de særlige faciliteter er nok forklaringen på, at de islandske myndigheder flere gange har valgt, at det er her udenlandske gæster skal møde den islandske hest, når de er på statsbesøg. Det mener i hvert fald ejer Gunnar B. Dungal:\n– Der er efterhånden mange hesteavlere, som bor i Reykjavík-området, men deres gårde eller land ligger længere væk fra byen end vores. Vi er den eneste gård her i nærheden, der avler mange heste, og stedet ligger perfekt, hvis turen går videre mod Þingvellir. Og så har vi gode heste, siger han.\nI rytterstuen, der er indrettet som både spisestue og dagligstue, er der et køkken langs den ene væg og store glaspartier langs den anden, hvor man fra grønne chesterfield-møbler kan se ind i ridehallen. På de øvrige vægge hænger der fotos af blandt andet Englands Dronning Elisabeth II, Kronprins Frederik og Kronprinsesse Mary og det nu tidligere spanske kongepar Juan Carlos og Sophia.\nTræningscenter og avlsgård\nGunnar B. Dungal tager imod vores selskab med kaffe og kage. Han bor på Dalland med sin kone, billedkunstner Þórdís Alda Sigurðardóttir. Parret flyttede hertil i 1975 og grundlagde i 1978 i samarbejde med to medejere, Eyjólfur Ísólfsson og Jóhann Friðriksson, et hestetræningscenter på stedet, som de kaldte Dalur Hestamiðstöð.\nDe første år blev der købt ungheste hertil fra Sydlandet, men også mange heste fra Skagafjörður. Hestene blev trænet og solgt herfra. Nogle læsere vil måske genkende Eyjólfur Ísólfssons navn, idet han i dag virker som underviser i Danmark, er dansk gift og bosiddende her. Han er desuden én af bare fem i verden, der bærer titlen som Master Trainer i sammenslutningen af islandske hestetrænere også kaldet Félag Tamningamanna.\nÉn af de heste, som blev købt med henblik på at blive avlshoppe på gården, var hoppen Lýsa frá Efri-Rotum. Hun blev trænet og vist af Eyjólfur. Lýsa er blandt andet mor til Ormur frá Dallandi og hoppen Dúkkulísa frá Dallandi. Få år senere gik Eyjólfur og Jóhann ud af samarbejdet, mens Gunnar og Þordis Alda stadigvæk ejer Dalur og driver det som et træningcenter nu mest med heste af egen avl. Stedet er i dag et travlt omdrejningspunkt for både undervisning og kurser i ridning af islandske heste.\nI dag baseres stedets avl på tolv kårede hopper af egen avl – alle med en samlet bedømmelse på over 8.00. I dag avles der omkring otte-ni føl hvert år, og ikke alle hopper bliver brugt hvert år. De to stalde i Dalur har plads til 55 heste.\nHalldór Guðjónsson har arbejdet på Dalur i 20 år. Han er manager, og det er ham, der træner og fremviser de fleste heste fra Dalland i konkurrencer og til kåringer. Han er uddannet træner og ridelærer fra Hólar.\nAf fremtrædende heste fra Dalland kan nævnes førnævnte Ormur frá Dallandi, som vandt A-flok til Landsmót i 2000, Hríma som var den højst bedømte fireårs hoppe i avlen i 2005 på Island med 8.40 for rideegenskaber og en samlet bedømmelse på 8.26 totalt. Jófríður frá Dallandi som blev den højst bedømte seksårs hoppe i avlen i Sverige i 2013 med en samlet bedømmelse på 8.37 og Gumi frá Dallandi, der i 2010 blev den højst bedømte firgænger hingst i Sverige med en total bedømmelse på 8.31.\nTil Dalur Hestecenter hører 330 hektar land i Mosfellsbær. Gunnar og Þórdís Alda ejer også gårdene Stapi og Héraðsdalur i Skagafjörður i nord. Her vokser alle følhopper, føl, plage og unghingste op i frihed på store vidder og i varierede landskaber, inden de tages hjem, hvor et team af trænere arbejder med hestene. Halldór er overtræner, Jessica Westlund fra Sverige og Ida Eklund fra Finland tilrider og træner hestene med henblik på salg og konkurrencer. Alle heste bærer navnet frá Dallandi i WorldFengur databasen, uanset på hvilken af ejendommene, de er født.\nGlúmur gør indtryk\nHalldór tager os med på en kort gåtur over til gårdens hingst Glúmur frá Dallandi, der går i stod med sine hopper. Glúmur er i de sidste år blevet brugt i Dallands avl.\n– Og hvert år udvælger vi, udover Glúmur, hingste, som har høje bedømmelser, og som vi tror på kan udgøre en god blanding sammen med vores hopper, forklarer Gunnar.\nSenest fremviste Halldór Glúmur til kåring ved Landsmót 2018, hvor han blev den højst kårede hingst blandt de syvårs og ældre hingste med en bygningskåring på 8.73, herunder 10 for hårpragt og en ridebedømmelse på 8.8 herunder 9 for tølt, pas, vilje og sind, form under rytter og langsom tølt. I 2017 var der cirka 40 hopper hos Glúmur. Og i 2018 var der cirka 30 hopper på besøg hos hingsten.\nOm stedets avlsmål fortæller Gunnar, at de søger at nå frem til de egenskaber, som en såkaldt ’gæðingur’ har.\n– Gæðingur på islandsk betyder en hest, som har fem rene gangarter, som har et godt sind, en god vilje og gode bevægelser. For os er det lig med en hest med gode rideegenskaber, fremragende exteriør og udstråling. Det fuldkomne er så, hvis man kan finde alt dét i den samme hest – altså en god ridehest, der også er en fremragende konkurrence- og opvisningshest, siger han.\nI fremtiden drømmer Gunnar og Þórdís Alda om at kunne fortsætte med at avle dét, de selv mener er fremragende heste. Her er parret enige om, at det er afgørende, at deres heste fødes og vokser op på store vidder, vild natur og i vidtstrakte landskaber, før de kommer hjem til Dalland – for måske engang i fremtiden at opleve et kongeligt klap på halsen.


Lej en bil i Şırnak - sammenlign på Skyscanner\nSammenlign billeje i Şırnak\nSpring køerne over og få mest muligt ud af din storbyferie i Şırnak ved at leje en bil. Det er så let som at reservere online, træde af flyveren, sætte dig ind i bilen og køre afsted. Du skal selvfølgelig altid gennem paskontrollen, og du skal naturligvis også vise de flinke folk fra udlejningsselskabet dit kørekort, men du er nok med på, hvad vi mener.\nDu behøver ikke prøve at finde ud af komplicerede offentlige transportsystemer - bare sæt dig ind i bilen og kør. Med vores hoteller i Şırnak kan du finde og sammenligne de bedste priser på hoteller med parkering, så både du og din bil har et sted at være.\nMed Skyscanner kan du vælge den bil du ønsker, til den pris du ønsker. Du skal bare angive dine rejsedatoer, så skal vi nok vise dig, hvilke biler der er til rådighed fra udvalget af biludlejningsselskaber i Şırnak. Så uanset om du leder efter en smart cabriolet til en romantisk miniferie, en stor MPV til polterabentselskabet eller en hatchback til familieferien, så viser vi dig de bedste tilbud og hjælper dig med at spare penge.\nNår du så har set alle de største seværdigheder, som Şırnak byder på, kan du bare spænde selen og tage videre på eventyr. Kør ud i landskabet og få et unikt perspektiv på Şırnak. Besøg uden problemer en nærliggende by eller nyd blot friheden i, at du kan køre, hvorhen du ønsker, hvornår du ønsker. At leje en bil i Şırnak åbner op for en verden af muligheder og gør det nemt at opdage nye steder.\nNår du lejer en bil i Şırnak, behøver du tilmed heller ikke tænke på, hvordan du kommer til og fra lufthavnen. Du bliver fri for at stresse over, om du kommer for sent til din bus eller tog - din udlejningsbil står klar, når du er klar. Du kan nyde din tur i ro og mag, så længe du husker at holde øje med den lokale trafik og afsætter tid nok til køreturen.\nFlyrejser til Sirnak


Udfordring! 21 dage uden brok – Erduder.dk\n26/05/2018 Jes Roger Petersen\tCoaching, Filosofi, Kærlighed, Læring\nForleden dag skrev jeg en historie om brokkeri. Jeg prøvede at sætte mine “problemer” i perspektiv. I et øjebliks overmod, afsluttede jeg historien med at skrive at jeg aldrig ville brokke mig mere. I samme øjeblik kom jeg til at tænke på en fyr der har startet en non-brok bevægelse. Det stod lidt tåget i min hukommelse, så jeg Googlede og fandt ud af at bevægelsen hedder hedder “A Complaint Free World”. Manden bag ideen, hedder Will Bowen.\n21 dage uden brok\nDet er meget simpelt. Det går ud på at undgå at brokke sig, 21 dage uden afbrydelse. Man anskaffer et armbånd, og hver gang man tager sig selv i at beklage sig, flytter man armbåndet over til det andet håndled og starter forfra fra dag 0. Først når man har haft armbåndet på samme arm i 21 dage i træk, har man nået målet.\nArmbåndet bliver en påmindelse om at tænke over hvad man siger, måske endda tænke over hvad man tænker, inden man taler. Det hedder vist metakognitiv bevidsthedstræning. Formålet med at flytte armbåndet, er at styrke bevidstheden om at man igen har beklaget sig. Ærgrelsen over at starte forfra, efter en periode med succes, er endnu en motivationsfaktor. Anskaf et armbånd eller find et hjemme i skuffen. Brug dit ur, hvis det passer dig bedre. Det betyder ikke noget. Det officielle Complaint Free World armbånd er lilla og kan bestilles på et amerikansk website.\nHvorfor brokker man sig\nDer kan være mange grunde til at brokke sig. Men undersøgelser peger på 5 grunde der går igen. På engelsk kan de forkortes G.R.I.P.E.\nGet attention, Remove responsibility, Inspire Envy, Power, Excuse Poor Performance\nPå dansk: Skaffe opmærksomhed, fjerne ansvar, skabe misundelse, magt, undskylde en dårlig præstation.\nDer er sikkert noget om det. For nogen er det nok bare blevet en vane og en del af et ubevidst kommunikationsmønster.\nHvorfor skal man undgå brok?\nEr det egentlig ikke meget rart at brokke sig? Så kan man komme af med frustration over en irriterende kollega eller chef. Nej – det skaber negativ energi og det forringer andres og vores egen livskvalitet. Og det løser ikke problemerne.\nGode grunde til at undgå brok\n– Brok betyder at man fokuserer på det negative, uden at gøre noget ved det.\n– Man sender negative vibes ud i universet\n– Man spilder sin egen, og andres tid.\n– Man bliver lykkeligere, hvis man ikke brokker dig.\n– Andre mennesker gider ikke hænge ud med brokkehoveder, men vil hellere være sammen med handlingsorienterede problemløsere.\nFind selv på flere:\nEt spørgsmål melder sig. Hvordan definerer man brok?\nRetningslinjerne er lidt vage og der er forskellige holdninger og tolkninger.\nWill Bowen mener at man skal skifte håndled hvis man sladrer, kritiserer og beklager sig.\nHan mener også at man skal skifte håndled, hvis man påpeger at andre brokker sig.\nHvis man er utilfreds med en situation, bør man vælge at gå direkte til årsagen til problemet og, på en pæn måde, fortælle hvad man mener. I så fald, er det ikke brok.\nMen ikke alle er enige i denne tolkning\nTim Ferriss er ikke helt enig. Han definerer brok på en anden måde. Han mener ikke det er brok, hvis man følger en negativ ytring, med et forslag til en løsning, forbedring eller ændring. Og heller ikke hvis man påpeger at andre brokker sig.\nFølgende 2 udtalelser ville kræve at man flytter armbåndet til den anden arm.\n“Jeg stod i kø på et posthus i 30 minutter bag et støjende og uforskammet fjols. Totalt spild af min tid.”\n“Kim var ret tarvelig i dag. Helt uacceptabel opførsel.\nDerimod vil de næste 2 eksempler ikke kræve at man flytter armbåndet.\n“Jeg stod i kø på et posthus i 30 minutter bag et støjende og uforskammet fjols. Totalt spild af min tid.” Fra nu af vil jeg kun gå på posthuset om morgenen for at undgå den lange kø.\n“Kim var ret tarvelig i dag. Helt uacceptabel opførsel. Næste gang sender jeg e-mails direkte til Mette i udviklingsafdelingen. Så kommer jeg nok igennem med mit forslag.”\nForskellen er at de to sidstnævnte tilføjer et løsning på problemerne og derfor ikke kræver et skift. Men det er Tim Ferriss holdning, og det må være op til den enkelte at vælge hvilken metode der passer bedst.\nEckhart Tolle tilføjer:\n“At beklage sig skal ikke forveksles med at gøre opmærksom på en fejltagelse eller en mangel. Hvis det skal rettes, er det nødvendigt at sige det. At undlade at klage betyder ikke nødvendigvis at man skal finde sig i dårlig kvalitet eller uacceptabel opførsel. Det er ok at fortælle tjeneren at suppen er kold, og at man gerne vil have den fejl rettet.” Men hvis man skælder tjeneren ud, er det brok.”\nJeg forbereder mig på at starte mit eget 21. dages non-brok forløb. Jeg har bestilt 3 lilla armbånd og venter dem med posten meget snart. Det er ikke de originale, men de ligner lidt. Jeg har købt 3 fordi de sikkert bliver slidt og knækker. Så er det rart med et par i reserve. Jeg er ikke startet, men er begyndt at “varme op”. Jeg er mere opmærksom på det jeg siger og tænker. Min plan er at føre en dagbog og dagligt notere hvordan det er gået.\n← Er der en Ernest Hemingway gemt i mig?\n21 dage uden brok. Nu starter udfordringen →


Algot og eftermælet af Jørn Laursen – anmeldelser og bogpriser - bog.nu\nAlgot og eftermælet af Jørn Laursen\nEfter nogle år på tvungen efterløn møder Algot to yngre kvinder Olivia og Sabina i en swingerklub. Mødet forandrer hans hverdag og hans liv. Et indholdsrigt år venter ham. Han blomstrer op og møder nye spændende venner og bekendte. Han konfronteres med disse menneskers hemmeligheder og småkriminalitet, skjult bag biludlejning og frimærkehandel. Samtidig panorerer et kalejdoskop af erindringer forbi; ekskonen, der savnede at få børn, og det fatale krebsekalas med vennegruppen i Markaryd. Hans faste holdepunkt i livet er den ”småborgerlige” bror Bruno og hans kone Beth. For dem er hverdagslivet det, der giver mening og glæde. Livet er blevet meget anderledes, end han ønskede det. Han er i tvivl om, at han kommer til at efterlade det mindste tegn på, at han har været her, om der er noget, han vil blive husket for. Det sidste års oplevelser står i skarp kontrast til de mange rutinekedelige år forud. Han reflekterer over, hvad der var og er meningen med livet, og hvad de næste mange år vil bringe. Mange vil nikke genkendende til denne eksistentielle søgen efter mening med livet. Uddrag af bogen ”Du er en af mine dygtigste medarbejdere,” indleder Hanna, efter de har sat sig, og hun har skænket kaffe op til Algot. Hun skubber skålen med trekantede, langtidsholdbare kaffefløder i retning af Algots kop. Kaffeduften stiger op fra kopperne og fylder hjørnet. Det er en udsøgt kvalitet, som Hanna køber ind til repræsentativt brug. Algot fanges i et øjebliks håb om, at han skal blive eller, endnu bedre, skal forfremmes til at blive praktik- og studievejleder, som han netop har kvalificeret sig til igennem kurset, Hanna har opfordret ham til at deltage i. ”Men alligevel er jeg nødt til at tale med dig om en ordentlig afvikling af dit engagement hos os.” Om forfatteren Jørn Laursen er psykolog og forfatter. Han har skrevet romanerne Carls odyssé, Pælebjerget og Høfde 42. Han har desuden skrevet en række fagbøger bl.a. Eksistentielle livskriser, Eksistentiel individuel- og parterapi samt samtalebøger for par: Jeg elsker dig – med det hele og Følelser og erotik i parforholdet.\nVi er endnu ikke stødt på en boganmeldelse af 'Algot og eftermælet' af Jørn Laursen i de 354 aviser, blogs og andre medier, vi følger. Men vi har fundet 89.263 andre anmeldelser af bøger.\nHæftet bog, Mellemgaard, ISBN: 9788771907339\nEbog (ePub), Mellemgaard, ISBN: 9788771908657\nAndre bøger af Jørn Laursen\nBlæst inde yderst ude af Jørn Laursen Paperback\nPaperback, Forfatterforlaget Attika, ISBN: 9788775289967\nUdgivet 2021.05.26 af Forfatterforlaget Attika\nInés og Bøg af Jørn Laursen Hæftet bog · Ebog · Lydbog\nInés og Bøg\nHæftet bog, Mellemgaard, ISBN: 9788772185194\nEbog (ePub), Mellemgaard, ISBN: 9788772187396\nInés og Bøg - et døgn\nLydbog til download, Mellemgaard, ISBN: 9788772372204\nHøfde 42 af Jørn Laursen Hæftet bog · Ebog\nHæftet bog, Mellemgaard, ISBN: 9788793420977\nEbog (ePub), Mellemgaard, ISBN: 9788771900705\nPælebjerget af Jørn Laursen Hæftet bog · Ebog\nEbog (ePub), Mellemgaard, ISBN: 9788793270831\nUDSOLGT - Hæftet bog, Mellemgaard, ISBN: 9788793270367\nCarl odyssé af Jørn Laursen Ebog\nEbog (ePub), Mellemgaard, ISBN: 9788793175082\nCarls odyssé af Jørn Laursen Hæftet bog\nUDSOLGT - Hæftet bog, Mellemgaard, ISBN: 9788793126503\nEksistentiel individuel- og parterapi af Jørn Laursen Paperback · Ebog\nPaperback, Books on Demand, ISBN: 9788776917678\nEbog (ePub), Books on Demand, ISBN: 9788771147636\nUdgivet 2012.10.18 af Books on Demand\nEksistentielle livskriser af Jørn Laursen Paperback · Ebog\nPaperback, Books on Demand, ISBN: 9788776916152\nUdgivet 2009.05.11 af Books on Demand\nEbog (ePub), Books on Demand, ISBN: 9788771147629\nUdgivet 2012.06.16 af Books on Demand\nFølelser og erotik i parforholdet af Jørn Laursen Hæftet bog\nUDSOLGT - Hæftet bog, Frydenlund, ISBN: 9788778876652\nUdgivet 2008.11.12 af Frydenlund\nJeg elsker dig - med det hele! af Jørn Laursen Hæftet bog\nJeg elsker dig - med det hele!\nUDSOLGT - Hæftet bog, Frydenlund, ISBN: 9788778874818\nUdgivet 2007.04.24 af Frydenlund\nMedarbejder-Udviklings-Samtale af Jørn Laursen\nUDSOLGT - Ukendt, Danmarks Forvaltningshøjskole, ISBN: 9788773922767\nUDSOLGT - Ukendt, Danmarks Forvaltningshøjskole, ISBN: 9788773922040\nUDSOLGT - Ukendt, Danmarks Forvaltningshøjskoles Forlag, ISBN: 9788773924990\nUDSOLGT - Ukendt, Danmarks Forvaltningshøjskole, ISBN: 9788773923160\nUDSOLGT - Ukendt, Danmarks Forvaltningshøjskole, ISBN: 9788773923658


Nyt IT-system endelig launchet - Få tilbud på fragt og transport – fragtopgaver.dk\nIværksætteri når det er bedst… og værst!\nFredag d. 11/3 2016 kl. 18:30 lukkede vi ned for Fragtopgaver.dk og gik i gang med at opdatere til et helt nyt IT-system på de servere, der forsyner Fragtopgaver.dk. En opgave vi havde forberedt os på at løse og havde afsat 12 timers arbejde på at gennemføre. Der var kaffe på kanden og holdet mødte veloplagte ind (De fleste efter en lang dag på arbejde, naturligvis).\nLørdag nat omkring kl. 03.00 fik vi en fejl – “Fatal Database Error” – hvilket kickstartede et ocean af udfordringer og hertil løsningsmodeller der måtte re-engineeres løbende for at tilpasse den nye datastruktur.\nSøndag morgen kl. 06.00 (i stedet for lørdag kl. 08.30) så det nye IT-system dagens lys for første gang.\nDet er forventeligt, at et nyt IT-system medfører nogle opstartsfejl og dem har vi også været ramt af, hvis vi ser helt bort fra selve “fødslen”, men det går heldigvis den helt rigtige vej.\nMandag morgen kl. 08.00 registrerede vi 89 “bugs” og i dag, fredagen efter, har vi 14 bugs tilbage som vi i skrivende stund knokler på for at løse.\nSystemet er blevet bedre for alle!\nHeldigvis tyder det på, at det nye IT-system var det helt rigtige at investere i. Både kunder og vognmænd har fået en langt mere brugervenlig portal og det er blevet lettere for kunden at se tilbud, læse anmeldelser og skrive spørgsmål/svar tilknyttet den enkelte opgave.\nOpret en opgave eller log ind på det nye Fragtopgaver.dk lige her.\nTak fordi I har taget så godt imod det nye system på trods af startvanskelighederne!


Thomas Brems får første Royal Straight Flush i Vegas – 1stpoker.dk\nThomas Brems får første Royal Straight Flush i Vegas\n1stpoker.dk11. november 2015\nFor tiden er Thomas Brems i Las Vegas og skulle de naturligvis spille cash game, men her kom en ekstra bonus alle går og håber på, men som er svær at få.\nThomas sad nemlig og spillede $1/2 på Flamingo Casino da han ender ud med at lave en Royal Straight Flush, som endda også er hans første nogensinde live som han fortæller til 1stpoker.dk\nArtikel foto: Thomas Brems får Royal Straight Flush i Vegas\nThomas han fik en sidepot på $80 og en bonus på $300 for denne Royal Straight Flush.\nThomas Brems fortæller til 1stpoker som vi har fanget denne onsdag morgen Dansk tid, at de er 5 afsted i Las Vegas og det er ham selv, Gert Abildskov, Morten X, Henning Nielsen og Erik Østergaard og de skal være i Las Vegas til tirsdag i næste uge.\nGert Abildskov dukker pludselig op i chatten og blander sig (som man kender ham bedst) og skulle lige have med at han også er ret varm for tiden og ikke mindst i Las Vegas. Men hvor meget han er oppe eller nede glemte han lige at få med inden han smuttede igen. 🙂\nThomas Brems fortæller videre til 1stpoker at han og Erik Østergaard har kig på en $550 Turnering de vil spille, men ellers står den mest på cash game.\nTillykke med den lækre Royal, dem ser man ikke hver dag.


H-tags » Hvad er det? » Læs om begrebet i Nordlys Marketings ordbog\nDu er her: Hjem » Ordbog » H-tags\nH-tags er en teknisk betegnelse for overskrifter på en hjemmeside. Når man bygger en given underside op i en backend, fx i WordPress, er det vigtigt at have en forståelse for brugen af H-tags. Udover at H-tags har en visuel betydning, er det også endnu et aspekt i On-page SEO’en. H-tags er derfor medvirkende til, hvordan ens rangering er for den givne underside. Inden man går i gang med at anvende H-tags, bør man sørge for, at størrelserne og skrifttypen er som de skal være. Som grundregel bør H1-tags være de største, H2-tags de næststørste osv.\nDer er nogle uskrevne regler indenfor brugen af H-tags. Da Google ikke har været ude i offentligheden og hverken be- eller afkræfte teorier, er der alligevel mange eksperter, der er enige på en række områder indenfor anvendelsen af H-tags.\n”H1” er hovedoverskriften, der, som tommelfingerregel, kun skal fremgå én gang på en underside, nemlig som det allerførste. Selvom man kun må bruge H1 én gang, er det meget vigtigt at alle undersider indeholder en H1’er. Dette er både af hensyn til brugervenligheden, men også SEO’en. I sin H1’er, er det vigtigt, at man skriver sit fokussøgeord, man ønsker at rangere på, som én af de første ord. Man plejer som regel at sige, at der maksimalt må være 150 ord mellem en H1’er og den næste overskrift – nemlig underoverskriften H2.\n”H2” er en underoverskrift, der bør komme efter det første tekstykke. I modsætning til H1 må man gerne benytte flere H2’ere på en side. Dog er antallet afhængigt af antallet af ord, der er på siden – jo flere ord, jo flere H2’ere. Ligesom med H1’eren, er det vigtigt at skrive sit fokussøgeord som én af de første ord i H2’eren. Hvis man bruger flere H2’ere bør man holde sig til kun at anvende sit fokussøgeord i én af disse overskrifter, da Google kan betragte det som værende spam, hvis man skriver det flere steder. Som tommelfingerregel bør der være maksimalt 100 ord mellem H2 og den næste H2’er eller maksimalt 75 ord mellem H2’eren og den næste type underoverskrift – nemlig H3’eren.\n”H3” har ikke samme effekt på SEO’en som H1 og H2, men udeblivelsen af denne kan have konsekvenser for ens rangeringer. Ligesom H2’ere, må man i princippet benytte ligeså mange H3’ere man har lyst til – dog med øje for hvor mange ord, der er mellem disse overskrifter. Som grundregel bør man maksimalt have 50 ord mellem hver H3’er.\nH4, H5, H6 osv.\nDer findes også ”H4”, ”H5”, ”H6” osv., som man kan anvende. Dog oplever vi sjældent, at det bliver relevant at anvende, da det både af brugervenligheds- og SEO-mæssige årsager har lille relevans.


Restauranter i nærheden af Snooze\nitalienske restauranter til frokost i Cherry Creek\nNr. 11 af 2.499 Restauranter i Denver\nGod mad, gode servere. Det rette sted at være.\nHold dig ajour!Få de seneste opdateringer om restauranter med mere i Muravera.\nGod mad/fantastisk service!\nFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende på Snooze.\nTakeaway, Udendørsservering, Siddepladser, Tjenerstab, Parkering til rådighed, Parkering på gaden, Barnestole til rådighed, Handikapvenlig, Serverer alkohol, Fuld bar, Accepterer American Express, Accepterer MasterCard, Accepterer Visa, Gratis wi-fi, Accepterer Discover, Tager imod kreditkort\nAdresse: 2262 Larimer St, Denver, CO 80205-2019\nTelefonnummer: +1 303-297-0700


Leander Comfort madrassen er tilpasset Classic™ babyseng. Madrassen har en fantastisk liggekomfort takket være en madras kerne i trykaflastende koldskum. Comfort er en komf...\nLeander Comfort madrassen er tilpasset Classic™ babyseng. Madrassen har en fantastisk liggekomfort takket være en madras kerne i trykaflastende koldskum. Comfort er en komfortabel, 2-sidet, vendbar madras der er tilpasset baby og større barn. Madrassens betræk er med indbygget beskyttelse mod fugtgennemtrængning. Madrassen er testet i overensstemmelse med EN 16890 safety standard.\nSikrer optimal liggekomfort takket være madraskerne i trykaflastende koldskum\nKomfortabel, 2-sidet, vendbar madras i koldskum tilpasset baby og større barn\nDobbelt luftcirkulation takket være de verticale og horisontale luftkanaler\nComfort 116x66 cm madras til Cla.. 1.199,00 kr


I glas og ramme – Photoshop-tip | Fotomalia -\nI glas og ramme – Photoshop-tip\naf Mads - fotomalia.dk september 4, 2010\nJeg har fundet et par nemme metoder, som skulle være til at gå til, selv for begyndere.\nVi har haft flere læsere som har spurgt til, hvordan man kan lave rammer.\nDer er (ligesom alt andet i Photoshop) rigtig mange metoder at lave rammer på. Jeg har i denne omgang valgt et par enkle metoder, så der skulle være lidt at lege med.\nHvis i har en masse billeder som skal have den samme ramme, så vil jeg anbefale jer lige at se, hvordan man laver en action i Photoshop. Så kan i nemlig spare en masse tid. Men hvis det kun er nogle få billeder som skal indrammes, så vil jeg bare anbefale jer, at gøre det manuelt.\nSe med her hvordan. Husk at I gerne må dele tips og tricks i kommentarfeltet og kom gerne med ønsker på andre ting i gerne vil se, hvordan man laver i Photoshop.\n(Pssst. Fotomalia-holdet var samlet til lidt sjov og spas i går, så tag jer ikke af at min stemme er lidt smadret – og ja der skal nok komme nogle sjove posts om vores aften i den kommende tid. Glæd jer 😉 )\nMarie september 4, 2010 - 5:31 pm\nSuper Super video Mads – det var lige sådan nogle råd og tips jeg havde brug for..\nDet vil helt sikkert spare mig en masse tid fremover..\nMads september 5, 2010 - 10:42 am\nDet er glad for at høre.