Konference – cybersikkerhed som konkurrencefordel - GTS\nHjem / Woman / Konference – cybersikkerhed som konkurrencefordel\nKonference – cybersikkerhed som konkurrencefordel\nTre danske innovationsnetværk gået sammen om en innovationskonference, der sætter fokus på sikker dataopsamling i produktionen som en konkurrencefordel – og du er velkommen.\nDer er store potentialer og konkurrencefordele forbundet med at digitalisere produktion og produkter. Men skal danske virksomheder indfri potentialerne og bevare sit globale ry for højkvalitetsprodukter, skal den digitale produktion og forretning bygges på et fundament bestående af de højeste standarder inden for cybersikkerhed og sikker dataopsamling.\nMADE, Inno-Sec og InfinIT\nDet kræver tværgående løsninger og samarbejder i krydsfeltet mellem produktion, IT og sikkerhed. Derfor er de tre danske danske innovationsnetværk MADE, Inno-Sec og InfinIT gået sammen om en innovationskonference, der sætter fokus på sikker dataopsamling i produktionen som en konkurrencefordel.\nKonferencen finder sted tirsdag den 18. juni 2019 kl. 10.15 hos Alexandra Instituttet, Åbogade 34, 8200 Aarhus N, med registrering og morgenmad fra kl. 09.30.\nHer vil du bl.a. kunne møde virksomheder som LPM Production og C.C. Jensen, der har forenet det smarte og det sikre i sine løsninger for dataopsamling. Du møder også de forskere, specialister og teknologileverandører, som hver dag hjælper og guider danske virksomheder med at udvikle digitale løsninger, der både sikrer konkurrencedygtighed og cybersikkerhed. Konferencen er således relevant og perspektivrig, hvad end du kommer med en produktions-, IT- eller cybersikkerhedsbaggrund.\nArrangementet er gratis for alle og man kan tilmelde sig indtil d. 11. Juni. Vær opmærksom på at der opkræves et gebyr på kr. 250 (ekskl. moms) hvis du er tilmeldt men udebliver uden afbud.


Cookie- og privatlivspolitik - Djurslands Jagt Center\nDu har ret til at få oplyst, hvilke personoplysninger, vi behandler om dig. Du kan desuden til enhver tid gøre indsigelse mod, at oplysninger anvendes. Du kan også tilbagekalde dit samtykke til, at der bliver behandlet oplysninger om dig. Hvis de oplysninger, der behandles om dig, er forkerte har du ret til at de bliver rettet eller slettet. Henvendelse herom kan ske til:info@djurslandsjagtcenter.dk. Hvis du vil klage over vores behandling af dine personoplysninger, har du også mulighed for at tage kontakt til Datatilsynet.


tranir.venstremand.com Online konsultation Til middag hos mascha vang\nJarlov om forhold til Mascha Vang: Det har været en kæmpe omvæltning! - Til Middag Hos - TV3 I aften inviterer Mascha Vang på aftensmad i "Til middag hos", og her får vi for første gang mascha rigtigt glimt til, hvordan hun bor i sit nye hus i Dragør. Baben giver hos den helt vang rundtur mascha hjemmet, hvor vi både får lov til at se Hollie Til værelse og Hos ekstremt store garderobe. Mascha som hot Bond-babe. Sådan mødte jeg Rasmus. I klippet fra aftenens program fortæller Middag også, at hun faktisk ikke laver særligt meget mad. Køkkenet er da også kun vang blevet færdigt dagen før TV-holdet dukker op. Kontakt Middag Cookie- og privatlivspolitik.\nTIL MIDDAG HOS MASCHA VANG Mascha Vang viser sit nye hjem frem\nTil middag hos mascha vang Mascha Vang: Sådan mødte jeg Rasmus\nSara Maria er misundelig på Claudia. Under aftenens middag mascha de nysgerrige gæster samtalen hen på Jarlovs nye forhold med Mascha Vang. Og særligt Claudia Rex er interesseret i at høre mere om, hvordan det som politiker er til at få et indblik i reality-verdenen Se med i videoen øverst i artiklen, når Jarlov fortæller om den middag omvæltning, forholdet til Hos har ført med sig! Vi bruger egne og tredjeparts cookies til at huske dine indstillinger, til statistik og til at målrette markedsføring. Mascha Vang (døbt Marianne Vang Christensen, født juli i Byrsted) er en dansk blogger, tv-personlighed, model og realitystjerne. Introduktion til Emil Aarestrups hovedværk ”Erotiske Situationer” fra perioden – PP/slt. De 51 digte, som af Aarestrup er kaldt ”Erotiske situationer” er skabt som en sammenhængende helhed, en versnovelle med en fortløbende handling, der spænder fra det første kærlighedsmøde mellem en mand og en kvinde til. Her finder du tekst og melodi til Midsommervisen 'Vi elsker vort land' som synges ved bålet til Sankthansaften i hele Danmark. Den er lige til printe ud. oftalmologisk migræne Det er dejlig nemt at komme resterne fra aftensmaden i køleskabet og gemme dem til næste dags middag. Og det er samtidig en gevinst for både miljøet og pengepungen. Kender du det, når gæsterne jubler, hvis værten laver en fejl? Det gør konkurrence-mennesket, Mascha! Jeg lærte pressen at kende på den hårde måde. Da tidsplanen begynder at skride for aftenens vært, Vickie Jo, bliver Mascha derfor ikke det mindste skuffet eller irriteret\n1. dec Må vi godt bo hos dig, Mascha? I aften i Til Middag Hos skal vi hjem til Mascha Vang, der lige er flyttet i nyt hus. Og hold nu op, hvor bor. nov Det gør konkurrence-mennesket, Mascha! Lige fra ugens første afsnit af Til Middag Hos er blogger og TV-kendis, Mascha Vang, in it to WIN IT.\nnov I denne uges Til Middag Hos er det Vickie Jo, Benjamin Koppel, Thomas Madvig og Mascha Vang, der dyster om at vinde titlen som den bedste. nov Jarlov om forhold til Mascha Vang: Det har været en kæmpe omvæltning! Rasmus Jarlov har ikke Nyt afsnit af Til Middag Hos kl. 19 på TV3. nov Log ind. Videoen kan ikke afspilles. Se mere Til middag hos nedenfor Rasmus fortæller om sit forhold til Mascha Vang. · Til middag hos.\nVideo: Kom med ind i mit hjem… til middag hos mascha vang\nsep Se med om det går bedre denne gang Mascha Vang kaster sig ud i kogekunsten, eller om Thomas Rode igen må ryste på hovedet. 1. dec Mascha Vang står i aften i "Til middag hos" for menuen, som deltagerne skal have. Mascha Vang viser også rundt i sit nye hjem.\n1. dec I aften inviterer Mascha Vang på aftensmad i "Til middag hos", og her får vi for første gang et rigtigt glimt af, hvordan hun bor i sit nye hus i. 2. dec I går var det så min tur til at lave mad til mine gæster, i programmet Til middag hos. Det har været nogle virkelig hyggelige dage, og sidste dag.\nTil middag hos mascha vang diabetes følgesygdomme\nZeruneith påpeger, at de 51 digte kan læses i. Ifald jeg ikke kommer. Der kan således foregå en spændende tankeudveksling mellem Aarestrup og den person, som læser hans lyrik.\nDet været traditionen i rigtig mange år, at danskerne har samlet sig om bålet i hele landet for at synge Midsommervisen - enten i den orginale version af Holger Drachmann, der skrev teksten for over år siden eller Shu-Bi-Duas nyere udgave. Holger Drachmanns udgave af ' Vi elsker vort land ' blev skrevet i Vi elsker vor land, når den signede jul tænder stjernen i træet med glans i hvert øje.\nNår om våren hver fugl, over mark, under strand, lader stemmen til hilsende triller sig bøje: penis smertelindring\n2. dec I går var det så min tur til at lave mad til mine gæster, i programmet Til middag hos. Det har været nogle virkelig hyggelige dage, og sidste dag. nov Log ind. Videoen kan ikke afspilles. Se mere Til middag hos nedenfor Rasmus fortæller om sit forhold til Mascha Vang. · Til middag hos.\nRelaterede artikler Mascha flytter til Kolding: Natascha Linea vil føde hjemme igen. Nu kommenterer Victoria skilsmisserygterne. Tina vil ikke være med i Olriks dildobowling-turnering.\nTil middag hos mascha vang Han var en hård negl. Place on Earths malingkiks: Forsiden lige nu\nHer finder du tekst og melodi til Midsommervisen 'Vi elsker vort land' som synges ved bålet til Sankthansaften i hele Danmark. Den er lige til printe ud. Det er dejlig nemt at komme resterne fra aftensmaden i køleskabet og gemme dem til næste dags middag. Og det er samtidig en gevinst for både miljøet og pengepungen.\nTidligere: « « Handicap centret århus\nKort over rigshospitalet opgang 3\nHøjtaler med hjul


SRP om spilteori og den kolde krig i Historie A og Matematik A - Studienet.dk\nAntal ord: 10444\nSRP'et er skrevet om emnet spilteori i forhold til den kolde krig i fagene Historie A, hvor der er fokus på den diplomatiske situation under den kolde krig, og Matematik A, hvor der er fokus på sandsynlighedsregning.\nRedegør for og diskuter af årsagerne til den kolde krigs udbrud samt af årsagerne til dens ophør.\nDu skal redegøre for relevante begreber inden for sandsynlighedsregning og for vigtige begreber inden for spilteori. I forlængelse af redegørelsen skal du opstille en spilteoretisk model for konflikten omkring ”Starwars”. Opgaven i Bilag 1 skal inddrages i dette.\nUdvælg nogle afgørende konflikter under den kolde krig og diskutér i den sammenhæng spilteoriens løsninger i forhold til virkeligheden.\nStabilt arbejde i matematikken, mindre fejl i afsnittet "Den Kolde Krigs afslutning"\nGodt, kildenært arbejde i historiedelen\nFundamental spil-teori og sandsynlighedsregning 5\nBaggrund og forudsætninger for spil-teorien 5\nSandsynlighedsregning - afhængighed og uafhængighed 7\nStarten på Den Kolde Krig: 11\nEuropa efter 1945 11\nMAD-doktrinen og våbenkapløbet 11\nSpilteorien påført Cubakrisen 12\nKrisen og handlemuligheder 12\nBrinkmanship - diplomati på randen 13\nSchellings model påført Cubakrisen 16\nTheory of Moves 18\nVurdering af modellerne 20\nDen Kolde Krigs afslutning 22\nRonald Reagan og SDI 22\nDen Kolde Krigs afslutning: 25\nOpgave fa vejleder 28\nDet 20. århundredes afslutning var især præget af én stor begivenhed: Den Kolde Krigs afslutning. En trykket verdensbefolkning kunne endeligt ånde lettet op og træde ud af den lurende atomkrigs skygge. Men hvad var grunden til dette utrolige militærkapløb, hvor begge nationer havde magten til at påføre verdenssamfundet katastrofale skader? I denne opgave vil jeg søge at belyse den Kolde Krig, og de mekanismer, der gjorde disse slags arsenaler nødvendige, samt hvordan en politisk leder kan føre en diplomatisk forhandling under disse omstændigheder.\nBaggrund og forudsætninger for spil-teorien\nMennesker har altid været optaget af, at maksimere udbyttet af deres handlinger. Man kan påstå, at alt, vi foretager os, sker ud fra en vurdering af indsats og udbytte: En såkaldt cost-benefit analyse. Når jeg vælger at tage på arbejde i stedet for at tage til stranden, sker det ud fra den overbevisning, at det vil være mig mere gavnligt i det lange løb at trække i arbejdstøjet. Når en aktør kan træffe beslutning, uden at andre aktører har indflydelse på udvalget, er der tale om et beslutnings-problem.\nSandsynlighedsregning - afhængighed og uafhængighed\nNogle gange vil en beslutning ikke udmønte sig i et konkret udfald. Men snarere en chance for et bestemt udfald. Jeg vil derfor senere i opgaven indføre spilleren Natur. Spilleren Natur er en såkaldt pseudospiller der ved et punkt i spillet tilfældigt vælger mellem to eller flere handlinger. Før dette får jeg dog brug at redegøre for de vigtigste begreber inden for sandsynlighedsteorien. Grundlaget for den klassiske sandsynlighedsregning var formlen.\nEuropa efter 1945\nVed 2. Verdenskrigs afslutning i 1945 stod verden pludselig i en ny, ustabil situation. En koalition af meget umage allierede havde ved fælles hjælp aftronet en fælles fjende, og spørgsmålet var nu, hvorledes det politiske landkort skulle se ud efter Det Tredje Riges fald. To nationer, USA og USSR, begge født ud af revolutioner og begge tilhørende modsatrettede ideologier, de hver især søgte at påføre resten af verden, stod nu overfor hinanden i et sønderrevet Europa.\nMAD-doktrinen og våbenkapløbet\nEfter verdenskrigens afslutning stod amerikanerne stærkere end sovjetterne rent strategisk: Deres økonomi var blevet styrket af krigen og de var på det tidspunkt den eneste nation med adgang til atomvåben. Præsident Truman udtrykte i 1949 at atomvåben var det eneste, der afholdt Sovjetunion fra at overløbe Europa i 40'erne.\nKrisen og handlemuligheder\nCuba havde siden den Cubanske Revolution i 1959 været en torn i øjet på den amerikanske14 regering. Truman-doktrinen dikterede opdæmning af kommunismens spredning, men alligevel var en kommunistisk republik opstået under 200 km. fra den amerikanske østkyst. Amerikanske sikkerhedstyrker havde i 1961 ved Invasionen i Svinebugten søgt at vælte den kommunistiske regering i Cuba, men uden held. I en CIA-rapport fra august 1962 konkluderes der, at trods generel lav opbakning til Castro-regimet, ville en intern cubansk opstand ikke være i stand til at ændre status quo…\nBrinkmanship - diplomati på randen\nD. 22. oktober holdt Kennedy sin tale til nationen, hvori han afslørede den konkrete information han havde om oprustningen af Cuba. På samme tid iværksættes blokaden af Cuba hvorved han gør det klart, at han er villig til at tage risikoen af en konfrontation for at forhindre opsætningen af yderligere missilinstallationer på Cuba. Han benytter samtidig lejligheden til at cementere, at:\nSchellings model påført Cubakrisen\nDer er nu opsat en generel model for brinkmanship. Lad os nu forsøge at påføre denne Cuba-krisen, ved at lade spillet starte d. 22. oktober, efter blokaden er blevet indført. Jeg bør først fortolke på modellen, før jeg benytter den. I denne situation er π størrelsen af det modsvar, sovjetterne forventer, amerikanerne vil udføre, hvis de ikke stopper skibene. Hvis sovjetterne forventer, at amerikanerne vil forholde sig passivt bliver π da lig 0.\nI 1993 udgav S. J. Brams bogen “Theory of Moves” (TOM). I denne søgt han at gøre op med de gamle og ikke særligt virkelighedssvarende regler, der tit var implicitte i spil-teoretiske værker. Han forsøgte derved at gøre spil-teoretiske modeller mere dynamiske. I stedet for, at en spiller fra starten slår sig fast på en strategi, får de under Brams forudsætninger muligheden for at ændre strategi som svar på deres modstanders valg.\nSituationen i Cuba eskalerede indtil d. 28. oktober, hvor et kompromis blev indgået, og parterne begyndte at nedtrappe konflikten. Indtil da havde dommedagsuret nærmet sig slaget tolv tættere og tættere. Af af de mere alvorlige hændelser kan nævnes: Nedskydningen af et amerikansk U-2-fly over Cuba d. 27. oktober, tilbageholdelsen af tankskibet Bucharesti d. 25. oktober samt den fortsatte opsætning af misiler på Cuba under krisen.\nRonald Reagan og SDI\nI 1981 indsværges Ronald Reagan som præsident af USA. Han puster for alvor liv i våbenkapløbet ovenpå de tidligere årtiers nedrustning og traktater, der skulle nedbringe mængden og udviklingen af nye atomvåben. Således bruger amerikanerne under Reagan over to billioner dollars32 på at opbygge amerikanske konventionelle og atomare militære styrke. Et vigtigt element i Reagans plan for amerikans oprustning var ”Strategic Defense Initiative” (SDI) der bliver offentliggjort af Reagan i 1983.\nDen Kolde Krigs afslutning:\nDet er en udbredt holdning, at det var Reagans aggresive oprustning, der i sidste ende tvang Sovjetunionen i knæ, at han var det sidste skub, der skulle til, før Sovjetunionens økonomi kollapse. Men man bør også se på interne faktorer i Sovjetunionen. Gorbachoc stod for en ny strømning af åbenhed. Især Chernobyl fik Gorbachov til at genoverveje sygdommen af det Sovjetiske system. Der skulle nu være åbenhed og omstrukturering.\nMaterialer relateret til SRP om spilteori og den kolde krig i Historie A og Matematik A.


Organistbladet 3 2021 online by Dansk Organist og Kantor Samfund - Issuu\nOrganistbladet 3 2021 online\nnr. 3 JUNI 2021\nORGANIST OG ORGELKOMPONIST Buxtehudeorgel UNDER LUP\nStore Kannikestræde 8 – DK-1169 København K Tlf. 33 79 16 85 (tr. 10-13) doks@doks.dk - www.doks.dk Sekretariatsleder: Bjørn Arberg Mobil 21 47 04 30 (træffes ikke fredag) Sekretær: Lene Arberg _____________________________________________ Bestyrelse DOKS\nKarin Schmidt Andersen formand Hendriksholm Kirke Vesterbrogade 57, 1. th. DK-1620 København V ksa@doks.dk Tlf. 21 28 00 72 Poul Skjølstrup Larsen næstformand Løgumkloster Kirke skjoelstrup@doks.dk Tlf. 40 68 21 44 Bente Hogrefe Nielsen Sjællands Kirkemusikskole bente.hogrefe@mail.dk Tlf. 29 67 13 01 - 46 96 46 92 Peter Bjerregaard Godthaabskirken pb@godthaabskirken.dk Tlf. 26 36 87 61 Christina Beltoft Mortensen Nørre Tranders Kirke beltoftchristina@gmail.com Tlf. 98 14 91 73 - 61 71 91 73 Anders Gaden Helligåndskirken, Aarhus anders@helligandskirken.dk Tlf. 51 35 63 88 Susanne Krog Thesbjerg Sankt Hans Kirke, Odense susannethesbjerg@hotmail.com Tlf. 26 82 80 14 _____________________________________________ Akademikernes A-kasse Vester Farimagsgade 13 - 1606 København V Tlf. 33 95 03 95 - www.aka.dk _____________________________________________ Organistbladet DOKS\nMikael Garnæs ansvarshavende redaktør Tysk-fransk reformert Kirke organistbladet@doks.dk - Tlf. 41 26 63 31 Abonnement: årligt kr. 600 Annoncer sendes til annoncer@doks.dk Annoncepriser: Kontakt redaktør eller www.doks.dk Deadline for redaktionelt stof til næste nummer: 1. juli Deadline for annonce-materiale: 1. juli Grafisk arbejde: spotON og RiisGraphics Tryk: Litotryk A/S Forside: Grafik Helle Riis og orgelfotos fra Paris af Jeroen de Haan\nCorona-epidemien, der nu har holdt samfundet i et jerngreb gennem mere end et år, er desværre nok ikke overstået. Man behøver blot at kaste et blik uden for landets grænser for at få øje på fortsatte triste historier. Men noget tyder på, at der er ved at ske en forandring. Vaccineudrulning, indarbejdede forholdsregler og det kommende sommervejr giver os begrundet håb om, at det går mod lysere tider, både i almindelighed og inden for kirke- og kulturlivet. I skrivende stund dumper sæsonplaner for orkestre og teatre ind gennem brevsprækken og signalerer optimisme, og hvis man slår op på koncertkalenderen bagerst i dette Organistblad vil man finde en rigdom af tilbud om sommerkoncerter i landets kirker, næsten som i gamle dage (for to år siden). Der ligger megen opsparet virkelyst og trænger til at komme ud så snart muligheden byder sig. For som Kirsten Wind Retoft siger i sin klumme: Vi trænger i den grad til at mærke den fælles vejrtrækning igen ved salmesang, korprøver og koncerter. Der har været udvist stor opfindsomhed rundt omkring for at være kirke på trods af pandemien. Måske kan pandemien fungere på samme måde som andre kunstneriske benspænd, der forløser nogle nye kreative energier. Det ligger også fast at Nordisk Kirkemusiksymposium i Helsingfors, der skulle have været afholdt i efteråret 2020 og blev flyttet til 2021, vil blive gennemført fra 26.-29. august. Ganske vist i reduceret form, hvor bl.a. en del korindslag vil blive gennemført i digital form, således også Roskilde Domkirkes pigekors indslag. Men programmet, som kan findes på NKS’ hjemmeside, ser alligevel både righoldigt og spændende ud, og hvis symposiet blot bliver tilnærmelsesvis så godt som de foregående, vil det være yderst anbefalelsesværdigt. Og så ikke mere om pandemien. Forsiden af dette nummer prydes af Camille Saint-Saëns’ skæggede ansigt. Vi markerer 100-året for hans død med en stor artikel af Hans Fagius om Saint-Saëns som organist og orgelkomponist. Det er en del af den franske komponists virke, der nok har stået en smule i skygge, både af samtidige franske orgelkomponister som César Franck, Widor og Vierne, og af Saint-Saëns’ egne værker for operaen og koncertsalen. Det mener Hans Fagius er uretfærdigt. Han beskriver Saint-Saëns som en lidt speciel figur i datidens parisiske orgelverden, men uden tvivl en af de allerdygtigste. Saint-Saëns’ orgelmusik er interessant, siger Fagius, ikke mindst fordi den stilistisk adskiller sig en hel del fra den for os så velkendte franske romantiske og symfoniske stil, og han opfordrer til at vi bruger anledningen til at spille og lytte til den noget mere.\nBUXTEHUDEORGEL UNDER LUP\nORGANIST OG ORGELKOMPONIST\nNYT OG GAMMELT MED KVALITET OG GODE BUD\n3. SØNDAG EFTER TRINITATIS, 1. TEKSTRÆKKE\nNEJ TAK TIL ONLINEKORSANG\nRASMUS KOPPELHUS Juni 2021 ORGANISTBLADET\nCAMILLE SAINT-SAËNS _________________________________________________\nAf Hans Fagius, professor emeritus fra DKDM. Foto: Henrik Tobin\nSaint-Saëns på tidspunktet for sin offentlige debut i ti-års alderen 1846\nFor de fleste musikelskere er Camille Saint-Saëns nok mest kendt for nogle få værker som operaen Samson et Dalila, den tredje symfoni i c-mol (med orgel), Danse Macabre for orkester, det virtuose violinstykke Introduction et Rondo capriccioso og – ikke mindst – den komiske Les Carnevals des Animeaux (Dyrenes Karneval), et værk han selv anså for at være en ubetydelig bagatel. Men der er ingen tvivl om at Saint-Saëns, sammen med Hector Berlioz og César Franck, var Frankrigs betydeligste komponist i 1800-tallet. Hans kunstneriske skaberevne forblev intakt i hele hans lange liv, og samtidig med at han blev vidne til enorme forandringer i musikkens udtryksmuligheder forblev han hele tiden tro mod de klassiske idealer han havde fået allerede i de meget unge år. Han er undertiden, delvis med rette, blevet beskyldt for ikke at gå tilstrækkelig dybt i sine værker. Men de præges af en sjældent set håndværksmæssig dygtighed og en ofte betagende elegance og ærlighed. Saint-Saëns var i sit liv meget værdsat som komponist, men også som pianist og dirigent. Mindre kendt er, at han også var en strålende organist med prestigefyldte ansættelser i to store parisiske kirker gennem 24 år. Og han efterlod sig en betydelig mængde fremragende orgelmusik, som er interessant ikke mindst fordi den stilistisk adskiller sig en hel del fra den for os så velkendte franske romantiske og\nsymfoniske stil. Det er i år 100 år siden han døde, hvilket giver os anledning til at se lidt nærmere på hans gerning som organist og orgelkomponist.\nCharles-Camille Saint-Saëns blev født d. 9. oktober 1835 i Paris. Allerede to måneder efter Camilles fødsel døde faderen af tuberkulose. Drengen blev et par år anbragt hos en barneplejerske, indtil han kunne vende tilbage til sin mor, som han derefter kom til at leve sammen med til hendes død i 1888. Camille var et musikalsk vidunderbarn som savner sin lige i musikhistorien. Man opdagede hans absolutte gehør inden han var tre år. Da var han allerede begyndt at spille klaver og også at lave sine egne melodier. I 10 års-alderen havde han sin offentlige debut med orkester. Kort tid efter begyndte han at spille orgel, og hans første lærer blev organisten Alexandre Pierre François Boëly (1785-1858), hvis strenge, polyfont baserede skole med udgangspunkt i Bachs orgelmusik blev helt livsafgørende for den unge Saint-Saëns. Som fjortenårig begyndte han i oktober 1848 i Pariserkonservatoriet orgelklasse, hvor François Benoist (1794-1878) var lærer. Denne havde samme seriøse indstilling til orgelspillet som Boëly og kunne også, ligesom denne, improvisere regelrette fugaer over opgivne temaer.\nUndervisningen var for størstedelens vedkommende helliget improvisation, og kun en mindre del af tiden gik med repertoirespil. Dette skyldes dels at en organist først og fremmest forventedes at være en god improvisator, dels det diminutive orgel på Pariserkonservatoriet, som med et pedalomfang på kun halvanden oktav ikke duede til et mere avanceret repertoire. Saint-Saëns fortæller selv, at han sugede hvert ord som kom fra hans lærers mund til sig og kombinerede det med selvstudier af blandt andet Bachs Die Kunst der Fuge. Han fik sin premier prix i orgel i juli 1851. I oktober samme år blev han elev i kompositionsklassen hos Ludovic Halévy, og her fik han hjælp til at forberede sig til Prix de Rome det følgende år, en attraktiv pris som indebar fire års studieophold i Villa Medici i Rom. Det lykkedes ikke Saint-Saëns at erobre den prestigefyldte pris, men han fik kort tid senere revanche, da han med sin Ode à Sainte-Cécile vandt førstepræmien i en komponistkonkurrence som arrangeredes af Société Sainte-Cécile, og værket fik sin uropførelse ved juletid i 1852.\nI 1853, 17 år gammel, blev Saint-Saëns ansat som organist i kirken SaintMerry. Orglet i Saint-Merry, et instrument med fire manualer og pedal, var\nMadeleinekirken i Paris, hvor Saint-Saëns var titulærorganist i 20 år fra 1857. Gravering fra 1867. Saint-Merry i Paris, hvor Saint-Saëns blev organist 17 år gammel i 1853. Gravering fra 1855.\nved Saint-Saëns’ ansættelse i ganske ussel tilstand, og han tog allerede i løbet af sit første år som organist initiativ til en ombygning. Kontrakten med Aristide Cavaillé-Coll indebar at pedalet fik udvidet sit omfang, at Grand Orgue fik en række nye grundstemmer for at gøre klangen bredere, og at de gamle Écho og Récit byggedes sammen til et moderne Récit anbragt i svellekasse. Positif (som rygpositiv) blev bevaret uforandret. Orglet var spilbart allerede i marts 1857 ved premieren på Saint-Saëns’ Messe i g-mol op. 4 for solister, kor, orkester og to orgler. Selve indvielsen af orglet løb af stablen i december samme år i et program med Saint-Saëns ved orglet og med medvirken af kirkens kor. Kun fire dage efter den opsigtsvækkende orgelindvielse blev Saint-Saëns udnævnt til organiste titulaire i Madeleinekirken. Som de fleste kirker i Paris havde Madeleinekirken et orgel af Aristide Cavaillé-Coll. Det var bygget i 1846 og var på den tid Cavaillé-Colls næststørste instrument med 48 stemmer, fire manualer og pedal. Saint-Saëns var 22 år gammel da han tiltrådte, og han efterfulgte den berømte Louis James Alfred Lefébure-Wély (1817-1869). Madeleinekirken blev besøgt af de mest fashionable familier i Paris, og Saint-Saëns blev noget af en ”societyorganist”. Han gjorde tjeneste alle søn- og helligdage med undtagelse af\nCamille Saint-Saëns ca. 1880\nadvents- og passionstiden, og der var tre messer hver søndag. Som i Saint-Merry improviserede Saint-Saëns al orgelmusik, Han forblev titulærorganist i Madeleinekirken til april 1877, hvor han forlod tjenesten til fordel for et liv som fri kunstner uden tidsrøvende forpligtelser. Han havde i løbet af de nitten år etableret sig som en af Frankrigs førende musikere både som komponist og pianist. I årene 1861-65 var han klaverlærer ved École Niedermeyer, hvor hans elever bl.a. talte Gabriel Fauré, der forblev en nær ven gennem hele livet, Eugène Gigout og Albert Périlhou. I 1871 var han blandt stifterne af Société Nationale de Musique, en sammenslutning til fremme af den nye franske kammer- og orkestermusik, en vigtig opgave i et land hvor musiklivet i årtier havde været mere eller mindre domineret af opera.\nI februar 1875 giftede Saint-Saëns sig med Marie-Laure Truffot, en søster til en god ven af komponisten. Bruden var kun 19 år og brudgommen 40. Det blev et alt andet end lykkeligt ægteskab, og en af flere årsager var at Saint-Saëns’ mor boede sammen med de nygifte. Parret fik to sønner som begge døde i en ung alder. Den ældste søn kom ud for en ulykke i 1878, da han faldt ned fra et vindue i hjemmet, og den yngste omkom blot seks uger senere af lungebetændelse. I juli 1881 rejste\nSt. James’s Hall i London, hvor Saint-Saëns‘ tredje symfoni blev uropført\nSaint-Saëns og hans kone til kurstedet La Bourboule på ferie. Om morgenen den 28. juli forsvandt Saint-Saëns fra deres hotel. Hustruen Marie modtog nogle dage senere et brev, hvor han skrev at han havde besluttet sig til ikke at komme tilbage. De to genså aldrig mere hinanden, og der blev heller ikke foretaget nogen lovformelig skilsmisse. Ifølge Marie var det SaintSaëns’ mor, der var årsagen til det hele. Han kom derefter til at leve sammen med moderen og efter dennes død helt alene. Marie, som vendte tilbage til sin familie, døde så sent som i 1950, 95 år gammel.\nEt af Saint-Saëns’ mest spillede og elskede værker er hans Symfoni nr. 3 i c-mol op. 78, ”Orgelsymfonien”. Den blev til på bestilling fra Royal Philharmonic Society i London. Koncertsalen St. James’s Hall havde et stort to manualers orgel, bygget i 1858 af orgelbyggeren Gray & Davison. Det havde et enormt Great med nitten stemmer, et fyldigt Swell med tolv stemmer og et pedalværk med fire stemmer. Saint-Saëns havde koncerteret i salen i 1880, og forbavselsen må have været stor da han kom til London for at dirigere uropførelsen af symfonien og opdagede at orglet var blevet skiftet ud med et mindre tomanualers instrument med kun nitten stemmer. Opførelsen fandt sted d. 19 maj 1886, og effekten af finalens store orgelakkord blev nok ikke helt som Juni 2021 ORGANISTBLADET\nCamille Saint-Saens kort før sin død i 1921. Foto: Agence de presse Meurisse\nkomponisten havde tænkt sig. Symfonien blev dog vel modtaget både i London og senere i Paris. Der er ikke på nogen måde tale om en orgelkoncert, da orgelstemmen egentlig blot består af en række ganske enkle akkorder. Men effekten af dets medvirken opleves ved hver opførelse som nærmest magisk. Saint-Saëns var meget tilfreds med sit værk og mente det var hans fineste kunstneriske præstation, noget han aldrig ville kunne gentage.\nSaint-Saëns’ interesse for orglet trådte ellers i baggrunden efter at han forlod organisttjenesten i Madeleinekirken. I stedet var han fuldt optaget af engagementer som komponist, pianist og dirigent, og han blev i 1800-tallets sidste tiår noget af et ikon i fransk musikliv. Men han benyttede dog gerne lejligheden til at prøve de mange orgler han mødte på sine rejser. Et hårdt slag for ham var hans mors død i december 1888. Han blev dybt deprimeret og nærmest flygtede til Algeriet, hvor han blev et halvt år for at hvile sig. I de næste ti år boede han på forskellige hoteller, og først i 1900 fik han atter en fast bopæl i Paris. I resten af hans liv blev hans nærmeste fortrolige Gabriel Fauré og hans familie. Lange ferieperioder tilbragte han i Nordafrika, hvor Algeriet og Egypten var favoritmål. En del orientalske indslag i hans senere værker viser at han modtog\nindtryk af den folkelige musik i disse lande.\nGenindvielsen af det restaurerede orgel i kirken Saint-Severin i december 1890 vakte på ny Saint-Saëns’ orgelinteresse. Organist i kirken var hans tidligere elev Albert Périlhou. Instrumentet havde beholdt en del af sine originalstemmer, typiske for fransk barok. Saint-Saëns blev glad for orglet, og det skete ofte at han kom til kirken mod slutningen af højmessen for at spille et strålende improviseret postludium. Hans interesse for orglet i Saint-Séverin resulterede i flere betydende orgelværker i 1890’erne. Han spillede også mange orgelkoncerter i disse år. Saint-Saëns var aktiv som koncertpianist til det sidste. I november 1921, i en alder af 86, gav han en koncert på Institut de France for et indbudt publikum. Hans spil siges at have været lige så livligt og brillant som altid. Kort efter rejste han til Algier. Her ramtes han den 16. december af et hjerteslag, og han døde om aftenen. Hans sidste ord skal have været: ”Denne gang tror jeg virkelig det er slut”. Begravelsen fandt sted den 23. december fra Madeleinekirken.\nSaint-Saëns, som også var en flittig skribent, hævdede i en artikel fra 1916 at ”Den Perfekte Organist” skulle være en virtuos, i stand\ntil at klare alle tekniske vanskeligheder, og desuden en genial improvisator. Han var selv det fornemste eksempel. Hans klaverteknik var berygtet, og han kunne spille de mest avancerede passager i meget hurtigt tempo uden forkerte toner. Man finder også i hans orgelværker pianistiske figurationer som brudte treklange over hele klaviaturet, noget som en udpræget organist kan finde ubehageligt. Ellers beholdt han hele livet den orgelteknik han havde lært hos Boëly, hvilket indebar at han spillede pedal udelukkende med tæerne, til trods for at mange passager i hans værker absolut bliver enklere med en kombination af tå og hæl. Han synes at have været upåvirket af de tekniske landvindinger som organister som Guilmant og Widor lærte hos Lemmens i Bruxelles, og som mod slutningen af 1800-tallet blev normen ved Pariserkonservatoriet. Han nærede stor beundring for Bachs orgelværker, men mente at Bachs værker ikke har nogen plads i den katolske liturgi. Han betragtede dem som koncertmusik uden tilknytning til messen. En organists vigtigste opgave var at improvisere, og i hans tilfælde drejede det sig om strengt polyfone improvisationer, hvor ydre effekter ikke forekom.\nCAMILLE SAINT-SAËN 6\nDet tidligste orgelværk er Fantasi i Es-dur\nFørste side af Fantasi Es-dur, Saint-Saëns‘ første værk for stort orgel\nAristide Cavaillé-Colls orgel i Madeleinekirken fra 1846. Foto: Jeroen de Haan\nForsiden til Fantasi i Des-dur op. 101\n(uden opusnummer), skrevet i maj 1857. Den todelte fantasi er tydeligt inspireret af det nyrenoverede orgel i Saint-Merry. Første del har en original opbygning med akkordisk vekselspil mellem tre manualer, hvor den øverste stemme i akkorden danner en smuk melodi. Den anden del – Allegro di molto et con fuoco – er en herlig sats, virtuos for både hænder og fødder, og med et fængslende tema. Her kan man glædes over en ungdommelig schwung som ikke svækkes før man har nået slutakkorden. Fra tiden i Madeleinekirken findes to orgelværker. Bénédiction Nuptiale (bryllupsvelsignelse) op. 9, komponeret 1859, er et stemningsfuldt værk med bred dynamik. De talrige registreringsanvisninger viser at orglet i Madeleinekirken har været inspirationskilde. Stykket begynder med svage klokkeklange opbyggede af stablede kvartintervaller i dialog. Dette skal spilles med Voix céleste. Men der savnes dynamiske angivelser, eftersom orglet i Madeleinekirken havde sin Voix céleste på Positif som var uden svelle. De følgende akkorder skal spilles på fløjter pp, hvilket indikerer at de skal spilles på Récit med lukket svelle. Også i dette stykke betjener Saint-Saëns sig af flere nodesystemer for at tydeliggøre skiftene mellem forskellige manualer – to for Grand Orgue, to for Récit plus et for pedalet.\nDet skulle vare hele 28 år inden Saint-Saëns skrev noget for orgel igen, og da blev det med værker i den mest orgeltypiske musikform – præludium og fuga. I 1894 skrev han en første samling med Trois Préludes et Fugues op. 99, og selv om man måske kan synes at fugaernes temaer i et par tilfælde virker noget uinspirerede er det igen charmerende og elegant musik. I det første stykke (E-dur) bygger præludium og fuga på samme motiv. Præludium og fuga nr. 2 (H-dur) er et af Saint-Saëns’ mest spillede værker. Præludiet har karakter af Lied ohne Worte med en lyrisk melodi i dialog mellem venstre hånd og pedal, mens højre hånd\nakkompagnerer. Fugaen, med et dansant, skarpt udmejslet tema i 6/8-takt, er trestemmig med en lækker kammermusikalsk atmosfære. Det tredje stykke står i Es-dur og har et toccatalignende præludium med virtuose brudte treklange i hænderne, alt i kraftig nuance. Fugaen er den mest barokinspirerede af fugaerne i op. 99, og Bach er utvetydigt det store forbillede. Trois Préludes et fugues op. 109 fra 1898 er et lidt tungere værk, i det mindste hvad angår det første og tredje præludium og fuga, og man savner noget af den charme som gennemsyrer op. 99. Det første, i d-mol, har et sørgmodigt og næsten tragisk farvet præludium med udprægede sukmotiver. Fugaen, en dobbeltfuga, indledes i samme ånd, men får gennem det andet tema, opbygget af 16-delsfigurationer, en stadig mere bevæget karakter. Den alvorlige stemning fastholdes, men værket slutter storslået i et bredt tutti. Det andet præludium og fuga står i G-dur og er hele vejen kammermusikalsk med en tynd, klar faktur af neoklassisk snit. Det sidste værk står i strålende C-dur med en flot indledende toccata med rene, diatoniske harmonier. Fugaen er også, ligesom i det sidste værk i op. 99, noget af en stilo antico-fuga med et stadigt, kromatisk farvet tema. Som helhed en imponerende kontrapunktisk præstation som samtidig er musikalsk attraktiv. Tre år tidligere, i 1895, komponerede Juni 2021 ORGANISTBLADET\nSaint-Saëns 1900. Foto: Pierre Petit\nSaint-Saëns Fantasi i Des-dur op. 101. Fantasien er symfonisk gennemarbejdet i flere dele og med to hovedmotiver. Det første, med tempoangivelsen Andantino, er lyrisk og bæres indledningsvis frem over bølgende figurationer med subtil harmonik. Det andet, fastere, tema præsenteres først i et kort fugato for siden, forvandlet til en mægtig hymne, at give plads for en gentagelse af indledningen, men nu i Allegro og i kraftig nuance. Satsen intensiveres stadig mere med toccata-lignende figurationer frem til et klimaks. Alt falder så tilbage i et suggestivt diminuendo, og vi hører samme musik som i indledningens sidste del. Fantasien afsluttes med elegante parallelle brudte treklange over et orgelpunkt hvor højre hånd skal registreres med Flûte 4 pied og venstre hånd med Bourdon 8 pied, et afsnit man som organist er lidt bange for. Fantasien er et mesterværk og måske Saint-Saëns’ fineste værk for orgel.\nimprovisationer er uklart. Her finder vi i tre af stykkerne bearbejdelser af liturgiske hymner, for første og eneste gang hos Saint-Saëns. Hans ambition her er helt klart, så lydhørt som muligt at tilpasse sig melodiernes modale karakter.\nSaint-Saëns ved orglet i Salle Gaveau 1913\norgel fra 1919 er Prière op. 158 for cello og orgel, et udtryksfuldt værk med en betagende skønhed som optræder ganske ofte på koncertprogrammerne.\nI anden halvdel af 1910’erne vendte Saint-Saëns tilbage til orglet, nu med nogle værker som præges af den forklarede enkelhed vi ofte møder i komponistens sene kompositioner. Harmonikken er mindre kompleks, fakturen tyndere og motiverne ofte enkle. I løbet af et par vintermåneder i 1916-17 komponerede han Sept Improvisations op. 150. Om det virkelig drejer sig om nedskrevne\nI tre fortløbende opusnumre fra 1919 anvender Saint-Saëns orglet på tre forskellige måder. Cyprès et Lauriers (Cypresser og laurbærtræer) op. 156, er et omfattende værk for orgel og orkester, ukendt for de fleste. Første del, som skal skildre cypresserne, er for orgel solo, og i den del som skildrer laurbærtræerne træder orkestret til med smældende trompetfanfarer, der sikkert skal symbolisere laurbærkransen der overrækkes som æresbevisning. Orglet har også i denne sats en fremtrædende rolle. Næste værk, op. 157, er Fantasi i C-dur for orgel solo, ganske stort anlagt med impressionistisk farvede indslag, afsnit med mystisk svævende modulationer, en indadvendt og asketisk obosolo med tynde brudte treklange som akkompagnement og et virtuost Allegro-afsnit i enklest tænkelig harmonik som i et tidligt wienerklassisk værk. Det virker som skrevet i en drømmetilstand, hvor den aldrende komponist mindes de musikstilarter han har oplevet i sit lange liv, men pennen bevæger sig lidt ukontrolleret i forskellige retninger. Fascinerende på en måde, men også lidt mærkeligt. Den sidste komposition med\nSom vi har set, var Saint-Saëns i sit liv det vi i dag ville kalde en megastjerne i europæisk musikliv. Han var en ekstrem begavelse som komponerede med stor lethed, og hans musik præges ofte af elegance og humor som han kombinerer med en fantastisk håndværksmæssig dygtighed. Selvom han var en lidt speciel figur i den parisiske orgelverden, står det helt klart at han var en af de allerdygtigste. Den orgelmusik han efterlod sig, er måske ind imellem også lidt speciel. Kan et år som dette medføre at vi får mere af Saint-Saëns’ orgelmusik at høre ved vores orgelkoncerter? Det er den faktisk værd. Litteratur Rollin Smith: Saint-Saëns and the Organ. Pendragon Press, New York (1992) Per Skans: Tekstkommentarer til BIS-CD 555 og 556 (1992) Margaret Phillips: Tekstkommentarer til CD York Ambisonic CD 110 (1990) Diverse artikler fra Wikipedia, Sohlmans Musiklexikon og Nationalecyklopedin En længere, svensksproget version af denne artikel blev offentliggjort i Orgelforum I/2021. Bearbejdelse og oversættelse: Mikael Garnæs\nSaint-Saëns ved orglet. Selvportræt ca. 1875\nJuni 2021 ORGANISTBLADET\n2021 Den statslige kompetencefond Støtte til ”Fagspecifikke kurser” Der kan søges løbende på www.kompetenceudvikling.dk\nFOLKEKIRKENS UNGDOMSKOR arrangerer kurser i samarbejde med KIRKEMUSIKSKOLERNE YDERLIGERE OPLYSNINGER WWW.FUK.DK\nKirkemusikkursus på Løgumkloster Højskole: Søn. 27. juni - lør.3. juli\nKlaverledsagelse i mange stilarter 6 mandage fra 6. sept. v /Mads Granum\nOrgelrepertoire til gudstjenesten v/ Hans Chr. Hein Fredag, d. 10. september i Løgumkloster\nNyere salmer i dans og bevægelse fredag 17. sept. v/ Anne-Mette Riis\nBabysalmesang v/ Anne-Mette Riis modul 1 - 22.- 24. september Modul 2 -1.- 3. november\nSalmer og musikalsk leg 1 - vuggestuen og dagplejen i kirken v/ Anne-Mette Riis 4 mandage fra 27. sept. i Roskilde\nBecifring og brugsklaver i mange stilarter - v/ Bjørn Elkjer 4 fredage i Løgumkloster. Datoer følger.\nOrgel + 1 - orgel og trommer v/ Mads Granum og Martin Klausen torsdag 30. sept. i Roskilde\nIdeer til solosange i gudstjenesten v/ Hans Chr. Hein og Thomas Krogh Fredag d. 1. oktober i Løgumkloster\nOrglet og salmesangen - den enkle ledsagesats v/ Bine Bryndorf 3 fredage: 1. og 29. okt., 26. nov.\nKorarrangement med koncert Værker af Haydn, Mendelssohn, Birch v/ Søren Birch i Løgumkloster Fredag d. 1. – lørdag d. 2. oktober\nKonservatorieforberedende hørelære 10 tirsdage fra 26. okt. v/ Lone Bang\nNodeskrivning i Finale 1 + 2 v/ Søren Birch - datoer følger Arrangement for orgel og rytmiske salmer på orgel v/ Bjørn Elkjer - datoer følger Hørelærekursus som forberedelse til konservatoriets optagelsesprøve v/ Marie Henriksen Datoer aftales i november - december\nSalmer til kirkeåret Repertoirekursus for kirkesangere v/ Margrethe Smedegaard Lørdag 18. sept. kl. 10 - 15 i Vestervig Det gode tværfaglige samarbejde For kirkemusikere, præster, kirke/kulturmedarb. samt menighedsrådsmedl. v/ socialpsyk. rådgiver Henrik Andersen og rektor Tine Fenger Thomsen Fredag 24. sept. i Elev Sognehus, Lystrup Har gudstjenesten en fremtid? Præsentation og drøftelse af rapporten fra biskoppernes fagudvalg vedr. gudstjenesten - v/ lektor Jørgen Kjærgaard Mandag 4. oktober kl. 10-16 i Vestervig\nSalmeværksted – Pædagogiske redskaber i arbejdet med salmer i forskellige sammenhænge Masterclass med danske sange v/ Christine Toft Kristensen og fre. 5.- lør 6. nov. i Roskilde v/ Tina Kiberg Mette Gautier - Fredag d. 8. oktober Fra fællessang til flerstemmig sang i Aalborg torsdag 11. nov. v/ Erik Sommer Rehabilitering af sang- og talestemmen Salmer og musikalsk leg 2 v/ sang– og stemmepædagog Pia Fog børnehaven i kirken v/ Anne-Mette Riis Ons. 10. nov. i Folkekirkens Hus, Aalb. fre. 12.- lør. 13. nov. i Roskilde Musik for det lille orgel i landsbykirken Salmer i nærvær Inspiration til repertoire for ét manual. - at synge med demensramte For organister med og uden uddannelse v/ Anne-Mette Riis v/ organist Lars Nørremark fredag 21. januar 2022 i Roskilde Lørdag 13. nov. kl. 10 - 16 på Det Jyske Musikkonservatorium i Aarhus\nNYT FRA BESTYRELSEN _________________________________________________\nUDSKIFTNING I BESTYRELSEN TILTRÆDENDE BESTYRELSESMEDLEM Susanne Krog Thesbjerg har været organist ved Sankt Hans Kirke i Odense siden 2013 og tillidsrepræsentant siden 2015. Susanne er kandidat fra DKDM i 2013 og kandidat i korledelse fra SDMK i 2017. Jeg har altid værdsat det kollegiale samarbejde og fællesskab højt i mit virke som organist, og derfor er det en stor glæde at blive opfordret til at stille op til DOKS’ bestyrelse, hvor jeg håber at kunne bidrage på bedste vis til det allerede meget gode arbejde der varetages af bestyrelsen.\nAFGÅENDE BESTYRELSESMEDLEM Philip Schmidt-Madsen har været organist i Sct. Matthæus Kirke siden 2012 og bestyrelsesmedlem i DOKS 2016-2021. Som tillidsrepræsentant fra 2014-2017 havde jeg allerede fået interesse og kendskab til DOKS’ bestyrelsesarbejde, og i 2016 blev jeg opfordret til at stille op til bestyrelsen - jeg havde vist gjort mig bemærket med en kommentar om DOKS’ uddannelsespolitik på generalforsamlingen året før! Det har været seks utroligt spændende og lærerige år i bestyrelsen, heraf 5 år som kasserer. Fra start af har især det uddannelsespolitiske haft min interesse, og det var derfor naturligt at jeg i alle årene har repræsenteret DOKS i besty-\nJeg har siden 2013 været ansat ved Sankt Hans Kirke i Odense. Sankt Hans Kirke er beliggende midt i Odense, og er præget af en meget stor søndagsmenighed med op mod 200 besøgende på almindelige dage. Her er et rigt koncertliv, hvor vi gerne opfører de store kirkemusikalske værker, hvilket er muligt takket være de mange dygtige musikere vi har i byen, herunder også et konservatorium. Sankt Hans Kirke er velsignet med et meget dygtig kantori der varetager højmesser på højt niveau, såvel som disse koncerter, og det er altid en stor glæde og inspiration at samarbejde med unge konservatoriestuderende, der står\nrelsen for Sjællands Kirkemusikskole. Her har navnlig det fælles visionsarbejde og skolernes funktion som naturlige fødekæder til konservatorierne haft min bevågenhed. Som konservatorielærer har jeg samtidig sørget for at holde DOKS’ bestyrelse så velorienteret som muligt, for at vi på bedste vis har kunnet bakke op om konservatoriernes til tider hårde kampe mod besparelser og forringelser i uddannelserne. Bestyrelsesarbejdet falder naturligt i to grupper: det standsmæssige og det fagpolitiske. Om end de to områder har mange sammenfald. Revitaliseringen af Organistbladet med nyt layout og flere standsmæssige inputs har været en landvinding i ønsket om at fastholde bladets berettigelse mange år frem i tiden. Den største fagpolitiske sejr er dog uden tvivl\npå springet til deres videre karriere. Jeg har gennem de sidste fem år etableret både spire- og drengekor ved kirken. Et sjovt og givende arbejde, hvor der hver uge pibler mange børn og unge gennem kirke og hus. Jeg har lært alt om Fortnite og bordfodbold, alt imens jeg forsøger at kvittere med musikalsk viden og store sangoplevelser. Nu glæder jeg mig så til at tilføje et nyt kapitel på mit cv, nemlig bestyrelsesarbejdet, og tager forventningsfuldt og ydmygt udfordringen op.\nforankringen under ACs fællesoverenskomst og overenskomstdækningen af bachelorerne. Et resultat der uden tvivl vil få afgørende betydning for de kommende generationer af DOKS’ere. Bestyrelsesarbejdet har også haft den gevinst at lære kolleger at kende, som man ellers ikke var kommet så tæt ind på livet af. Der har i alle årene været en god stemning, livlige og frugtbare diskussioner og ikke mindst følelsen af, at vores indsats har gjort en forskel. Jeg kommer til at savne at være en del af maskineriet, men jeg glæder mig over, at så mange kompetente og dygtige kolleger sidder med ved bordet.\nDen Statslige Kompetencefond Overenskomstperioden OK21 forløber fra april 2021 til 31. marts 2024. I denne periode vil der tre gange om året blive fyldt midler i Den Statslige Kompetencefonds puljer. Ansatte i folkekirken kan søge midler til kompetenceudvikling, og DOKS-medlemmer skal søge Akademikerpuljen. Der er ingen ansøgningsfrister, men hvis en fondspulje bliver midlertidigt tømt for midler er det vigtigt at notere sig, hvornår den igen bliver tilført midler. I 2021 sker det tirsdag den 1. juni kl. 10 og tirsdag den 5. oktober kl. 10. Læs nærmere på kompetenceudvikling.dk\nNKS2020/21 DEN 26.-29. AUGUST 2021 I HELSINGFORS\nFinland planlægger gennemførelse af Nordisk Kirkemusiksymposium i slutningen af august. Der er åbent for tilmelding på nks2020.fi, her bookes også hotel. Symposieafgiften er EU 280. Sidste frist for tilmelding er 15. august. Det oprindelige program fra 2020 bliver så vidt muligt gennemført, men enkelte justeringer har været nødvendige. Desværre kommer Roskilde Domkirkes Pigekor ikke til at deltage fysisk, da det ikke har været muligt at planlægge rejse og prøveforløb under de gældende coronarestriktioner. Der arbejdes lige nu på at pigekoret bidrager virtuelt til symposiet. Morten Ladehoff deltager som oprindeligt planlagt, og desuden Anne Kirstine Mathiesen og David Magnussen, der bl.a. skal uropføre nye danske værker for orgel og klaver. I næste nummer af OB, når de sidste detaljer er fastlagt, vil man kunne læse nærmere om de danske bidrag til symposieprogrammet.\nRAPPORT OM KIRKEMUSIKERENS PÆDAGOGISKE ARBEJDSOPGAVER\nVestervig Kirkemusikskoles bestyrelse og rektor Tine Fenger Thomsen har i 2020 sat fokus på kirkemusikerens pædagogiske jobfunktioner og sat sig for at undersøge, hvilke kompetencer der knytter sig til udførelsen af disse mange funktioner. Det skete i en arbejdsgruppe med ekstern deltagelse: Provst Thomas Reinholdt Rasmussen, kantor Lotte Smith-Petersen, organist Christine Toft Kristensen, organist Poul Chr. Balslev foruden Tine Fenger Thomsen. Resultatet er nedfældet i en rapport, der er tilgængelig på kirkemusikskolernes hjemmeside: www.kirkemusikskole.dk/aktuelt\nHar du husket AFSKEDSKONCERT MED JENS E. CHRISTENSEN\nJens E. Christensen, en af sin generations store fortolkere af især nyere dansk musik, er gået på pension efter 31 år som organist i Vor Frelsers Kirke i København. På hans 75-års fødselsdag, søndag den 15. august kl. 15, afholder menighedsrådet ved Vor Frelsers Kirke en afskedskoncert med Jens E. Christensen. Efterfølgende er der reception i kirken, hvortil alle er velkomne.\nat opdatere dine medlemsinformationer på hjemmesiden og ikke mindst mailoplysningerne? Ellers går du glip af de særlige medlemsmails med vigtige informationer.\nKommentar til liturgidebatten fra DOKS’ bestyrelse DOKS har udarbejdet et høringssvar i debatten, som biskopperne har igangsat vedrørende højmessens liturgi. Arbejdet med liturgien har bl.a. omfattet tre rapporter og en digital midtvejskonference for såvel fagpersoner som lægfolk. I aprilnummeret af Organistbladet blev der bragt en reportage fra midtvejskonferencen. Man kan læse mere om liturgidebatten på folkekirkens hjemmeside folkekirken.dk. DOKS’ høringssvar ligger på hjemmesiden doks.dk\nCovid19-smitte kan være en arbejdsskade, der bør anmeldes FLYTTEROD I UGE 23 DOKS’ sekretariat flytter til Københavns latinerkvarter. DOKS har haft til huse i gode og rummelige lokaler på Vesterbrogade siden flytningen fra Vejle i 2001. De første år var et af kontorerne udlejet, men lokalernes indretning og nye krav til opbevaring af persondata har gjort det umuligt at dele lejemålet med en ekstern partner. Dermed har DOKS haft flere kvadratmeter til rådighed end strengt nødvendigt og en tilsvarende høj husleje. Med de nye lokaler får DOKS et fysisk mindre sekretariat, men stadig med plads til at være en god ramme for medarbejdernes og bestyrelsens arbejde. I et charmerende 1700-tals hus tilhørende Trinitatis Sogns Menighedspleje får DOKS’ sekretariat en central beliggenhed med fem minutters gåafstand til Nørreport Station. De nye lokaler er blevet istandsat, så de bedst muligt dækker sekretariatets behov i de kommende år, og der vil blive foretaget nødvendige nyanskaffelser og opgradering af inventar og mødefaciliteter. Selve flytningen foregår i uge 23, og sekretariatet er derfor lukket fra den 7. til 11. juni, kun de mest nødvendige hastesager vil blive behandlet i disse dage. DOKS’ fremtidige adresse er Store Kannikestræde 8, 1169 København K.\nI slutningen af april havde 76 personer inden for folkekirkens område anmeldt covid19-smitte som en arbejdsskade, hedder det på netportalen Kirke.dk. DOKS’ formand Karin Schmidt Andersen undrer sig over det lave tal og udtaler til netavisen, at der sandsynligvis er et mørketal. Hun understreger, at DOKS under hele corona-perioden har opfordret sine medlemmer til at melde det som en arbejdsskade, hvis man er blevet smittet med covid19 på arbejdspladsen. Hun peger dog også på, at en anmeldelse ikke er ensbetydende med at coronaen bliver bedømt som en arbejdsskade. ”Anmeldelserne er en bruttoliste. Det er først bagefter, det bliver afgjort om det er en arbejdsskade. Men det er vigtigt, at bruttolisten er så realistisk som mulig.”\nNEJ TAK TIL ONLINE KORSANG: LAD OS MÆRKE DEN FÆLLES VEJRTRÆKNING IGEN ”Du laver da ikke ret meget i denne tid, hva’?” En sætning, jeg har mødt en del gange i den forgangne periode. Godt nok har kirken været lukket ned og begrænset under coronavirussens hærgen, men jeg synes alligevel, at der har været en hel del at se til. For tiden er gået med at være omstillingsparat. Aflysninger, ombookninger, alternative måder at være kirke på trods lukkede døre. Fællessang online blev et hit i fjernsynet, og kirken fulgte trop med mere eller mindre vellykkede onlinegudstjenester. Nogle blev begejstrede over de mange afspilninger, men ingen ved, hvor mange der bare har klikket ind og scrollet hurtigt videre. Det har jeg selv gjort, må jeg med skam indrømme. Onlinegudstjenester blev vi ret hurtigt trætte af hos os. Vi forsøgte os med anden aktivitet. Præsten delte betragtninger på Facebook, jeg delte optagelser af koret fra det forgangne år, vi satte bamser i kirkens vinduer, spillede orgelmusik for åbne døre og vinduer, trompetspil fra tårnet osv. Jeg forsøgte at holde kontakten til de yngste korsangere via Facebook med sange, konkurrencer og opfordringer til at lægge små film af dem selv op. Men der var ikke meget respons retur. De ældste bad om Zoom-korprøver, det\nprøvede vi en tid, supergodt var det ikke. Fra begyndelsen af marts, hvor det blev tilladt at samles udendørs, inviterede jeg korsangerne hjem til sang i min have. Jeg købte mig et el-klaver, hentede klapstole og sprit, og så gik vi i gang, og det var skønt at synge sammen igen. I begyndelsen tændte jeg bål, så vi kunne varme os lidt, og lys blev sat op. Nu hvor det er sommertid, er det ikke længere nødvendigt. Og de kommer trofast. Max. en times korprøver ad gangen og masser af bevægelse. At det blev hjemme hos mig privat var et spørgsmål om at finde et sted, hvor man var skærmet for nysgerrige blikke. Det har haft andre sidegevinster. En form for anderledes nærvær. De små sangere ved nu, hvor jeg bor og synes, det er hyggeligt at hilse på hunden og give mine guldfisk navne. De er simpelthen ikke til at jage hjem. I skrivende stund vender vi nu tilbage til en næsten normal højmesse, og jeg glæder mig som et barn, for normaliteten i kirken er savnet. Og hvad er det så, vi har savnet? Der, hvor der var mest respons i coronatiden, var i det fysiske møde mennesker imellem. Påskedag var der mange folk på kirkegården, da orgelmusikken strømmede ud af de åbne døre og vinduer. Eller da vi 4. maj havde trompetspil fra tårnet, var der bekymrende mange folk over alt inden og udenfor kirkegårdsmuren. Ved gudstjenesten gør det, at man rent fysisk begiver sig hen i kirken, at man er\ntvunget til at overgive sig til rummet og lade roen sænke sig. Vekselvirkningen mellem musik og ord i den kendte gudstjenesteliturgi, den virker. Hvem gider høre en salme til ende eller en prædiken digitalt? Så bliver det ofte noget, der kører i baggrunden, mens man lige sætter vasketøj over eller laver noget andet imens. Eller man scroller videre. Det kræver tid og ro at fordybe sig. Fællessangen gør, at man ikke bare er tilskuer men aktivt deltagende. En gudstjeneste bliver først rigtig god, når det hele går op i en højere enhed, ord, musik og fællesskab. At synge i kor på Zoom eller fællessang via tv eller sociale medier er en ringe erstatning. Korsang og fællesskab er jo netop, at man kan høre og mærke den fælles vejrtrækning, det fælles bidrag til noget større. Vi lærte, at livet er skrøbeligt, og mennesket ikke behersker alt, og det i sig selv er jo sundt nok at blive mindet om. Det var skønt at se, den opfindsomhed, der har hersket rundt omkring for at være kirke på trods af en pandemi. At kirken kom ud på de sociale medier har formodentlig også givet større opmærksomhed. Retorikken kolleger iblandt har ind imellem været hård, men det viser, at vi bestemt ikke er ligeglade hverken med vores arbejde, kirken, musikken eller det menneskelige fællesskab.\nBUXTEHUDEORGEL UNDER LUP I 1940’erne, 50’erne og 60’erne var der stærke kræfter, der - med betydeligt held - arbejdede for at lancere Danmark som orgel-kulturland. Dette var i sandhed en heroisk kamp, for bortset fra Compenius-orglet og en håndfuld ganske vellykkede nye instrumenter ejede vi ikke noget, der for alvor kunne påkalde sig international interesse og berettige os til at gå i konkurrence med berømte orgelnationer som Tyskland, Holland og Frankrig. Hvorfor var det så vigtigt at få omverdenen til at tro, at vi havde noget, vi strengt taget manglede? Personlig føler jeg mig overbevist om, at det var nationale kræfter, der gjorde sig gældende, og at der var tale om en afsmitning fra Tyskland,\nhvor Bach, Bachs orgelmusik og de store Schnitger- og Silbermann-orgler fungerede som markante nationalsymboler, både før, under og efter naziregimet. Den danske orgelbevægelses energiske pennefører var Berlingske-medarbejderen Niels Friis, hvis specialområder var kongehuset, dansk personalhistorie, Det Kongelige Teater, dansk militærmusik, dansk orgelbygning samt Dietrich Buxtehude. Emnekredsen og den højstemte sprogstil, Niels Friis betjente sig af, gav tydelige signaler om, at Danmark og dansk kulturhistorie repræsenterede noget ganske enestående. Ingen skulle tage fejl og tro, at vi blot kunne betragtes som en ubetydelig nordgermansk provins.\nFriis’ største interesse var orgelbygningen i Danmark. Hans banebrydende bøger og artikler om dette emne udstråler den største respekt for et traditionsrigt kunsthåndværk, hvor man som en selvfølge sætter kvalitet over indtjening.\nOg lige som Tyskland havde Bach og en række betydelige orgler fra dennes tid, kunne Danmark - hævdedes det – tage æren for Buxtehude og to fornemme ’Buxtehude-orgler’, som mesteren selv havde spillet på: ét i Helsingør (Sct. Mariæ) og ét i Torrlösa, hvor man havde overtaget det tidligere orgel fra Mariakirken i Helsingborg. (Den omstændighed at det ene af monumenterne befandt sig i Skåne, frembød intet væsentligt problem\nFoto: Oudi Ammar\nAf Ole Beuchert Olesen\ni den forbindelse: det var jo trods alt gammelt dansk land). Det er ikke for meget sagt, at Niels Friis satte gang i en veritabel Buxtehude-orgel-renæssance. I befrielsesåret 1945 udgav han en bog med den malmfulde titel Diderik Buxtehude - Den store dansker, og senere tog han i bøger, tidsskrifter og aviser gang på gang fat på emnet Buxtehude og orglerne. Det skyldes uden tvivl Friis’ utrættelige indsats, at de to nævnte ’Buxtehude-orgler’ blev restaureret, genskabt - eller hvad man nu skal kalde det - i henholdsvis 1960 og 1962. Begejstringen for disse projekter lyser ud af en række titler fra perioden: •\tEt Buxtehude-orgel og dets skæbne (1952) •\tDiderik Buxtehude og hans orgler (1957) •\tBuxtehude - hans by og hans orgel (1960) •\tDet genskabte Buxtehude-orgel i Torrlösa (1962) •\tFortabte toner, der har fået nyt liv (1962) •\tHistorisk musikinstrument reddet fra forfald og nyskabt (1962)\nDet lyder alt sammen vældig flot, men jeg kan lige så godt røbe den frygtelige sandhed først som sidst: Ingen af de to proklamerede Buxtehude-orgler fortjente denne betegnelse. I Helsingør var det kun facaden samt sølle 2% af piberne, der stammede fra Buxtehudes tid, og i Torrlösa var der ganske vist en del mere originalsubstans tilbage, men den redningsaktion, man var så stolte af i 1962, var i virkeligheden intet mindre end en katastrofe. Orgelkenderen Mats Hultkvist, der har forsket i Torrlösa-orglets historie, har ligefrem kaldt restaureringen i 1962 for en massakre, og sikkert er det, at alle sagkyndige i dag må græmmes ved tanken om det uerstattelige materiale, der gik tabt ved denne lejlighed. Hvad ville Buxtehude sige, hvis vi lod ham høre Torrlösa-orglet med bind for øjnene? Ja, han ville uden tvivl undre sig over, at et orgel overhovedet kunne klinge sådan. Han havde aldrig i sit liv hørt noget lignende. Han ville, tror jeg, fornemme det som et mærkelig køligt og farveløst instrument uden de intense, mættede klange, han satte så stor pris på. Han ville føle det uegnet til den vældige retoriske forførelseskunst, han udøvede i sine improvisationer, og han ville desuden undre sig over orglets temperering, hvor alle tonarterne var lige falske, både de almindelige og de sjældne, og hvor ikke\nen eneste durterts var blot nogenlunde ren og kunne få orgelklangen til at falde til ro i salig sødme. Og én ting er stensikker: Det ville ikke et øjeblik falde ham ind, at det var hans eget gamle Helsingborg-orgel, han lyttede til. Hvis man så fortalte ham, hvad det var, han havde hørt, og tog bindet fra hans øjne, ville hans overraskelse blive til forfærdelse: for hvad var der dog sket? hvor var hans vidunderlige rygpositiv blevet af, hvad i alverden var det for et kedsommeligt kassemøbel, man havde smækket op i stedet, og hvordan var det gået til, at forskellige af hovedorglets udsmykningsdetaljer havde skiftet plads? Og åbnede vi så til orglets indre for at vise ham dets sjældne gamle orgelpiber, kunne det være, vi fik at vide, at adskillige af disse højt besungne klenodier ganske vist er meget gamle, men at de desværre ikke fandtes i orglet på hans tid, og at der kan være tale om senere tilkommet genbrugsmateriale. På det seneste er Torrlösa-orglet kommet i fokus igen, idet det er hensigten at lade et internationalt panel af fagfolk undersøge instrumentet og bedømme mulighederne for genskabelse af det historiske barokorgel.\nNYT OG GAMMELT KVALITET OG GOD\nFIN LYDKVALITET OG ET GODT TIDSBILLEDE\nThe Complete Danish Gramophone Shop Celebrity Recordings 1948-50 and the earliest Viderø organ recordings 1937-41. Værker af Schütz, Buxtehude, Tunder, Weckmann, Lübeck, Palestrina m.fl. Lori Lail, alt, Mogens Wöldike, cembalo og direktion, Finn Viderø, orgel, m.fl. 4 cd’er Danacord DACOCD 893-896 Pladeselskabet Danacord udsendte for nogle år siden en større samling af Finn Viderøs indspilninger (anmeldt februar 2019). I dette album følges op med en række tidligere Viderø-optagelser fra 194850, foretaget for det amerikanske pladeselskab The Gramophone Shop på Compenius-orglet og Jægersborg Kirkes orgel. Desuden høres Viderøs første indspilninger på Marcussen-orglerne i Grundtvigskirken og Christiansborg Slotskirke. Sættet indeholder desuden en række barokkantater med Mogens Wöldike og en række af datidens førende sangere og musikere. I ledsageheftet kan man læse den interessante historie om, hvordan en amerikansk pladeforhandler af Aksel Schiøtz fik at vide, at der i København virkede specialister i det, man dengang kaldte gammel musik. Han rejste til Danmark og optog disse plader, der kun blev distribueret i USA. De oprindelige 78’ere er overført til cd med forbavsende god lydkvalitet og giver et godt tidsbillede af, hvordan man dengang spillede barokmusik.\nVIRTUOST PRÆLUDIUM OG DANSESATSER\nChristian Præstholm: Siseby-Suite for orgel. Forlaget Mixtur. Pris kr. 149,Denne udgivelse har ligget over beklagelig lang tid og ventet på omtale. Christian Præstholms syvsatsede suite er skrevet i 2019 til Siseby-orglets 200-års jubilæum på bestilling af domorganist Henrik Skærbæk Jespersen. Noden med den smukke klassiske facade af Siseby-orglet i Haderslev Domkirke på omslaget udkom i 2020. Foruden et virtuost, toccataagtigt præludium består suiten af en stribe barokke dansesatser i et opdateret neoklassisk tonesprog, og også Haderslevs rolle som den danske reformations arnested hyldes undervejs. Christian Præstholms egen melodi til Holger Lissners reformationssalme ”Når du vil” indgår i fjerdesatsen ”Air-Choral”, og i sidstesatsens gigue citeres ”Vor Gud han er så fast en borg”.\nMED DE BUD\nAFVEKSLENDE NYE OG GAMLE ORGELSTYKKER Leif Martinussen: Orgelkalender – orgelmusik til kirkeåret. Forlaget Mixtur. Pris kr. 199,Vi kommer kirkeåret rundt i denne afvekslende samling af nye og gamle orgelstykker fra Leif Martinussens hånd. Den indledes med Præludium i d-mol fra 1993 og afrundes med ”The Flying Toccata” op. 14 fra 1973, og derimellem findes en række koraler til kirkeårets forløb, nogle mere udstrakte, andre nærmest med karakter af salmeforspil. Der er også medtaget en salme ”Blev dagen dig fyldt” til tekst af K.L. Aastrup. Midtvejs er der et intermezzo, ”Cantabile” fra ”Templomi organa” (2017). Udgivelsen er en pendant til de tre tidligere Salmekalendere fra Edition Egtved med salmer til tekst af Aastrup. Leif Martinussens karakteristiske tonesprog er overalt genkendeligt.\nMIXTUR PORTRÆTTER MED FORSPIL\nEjvind Amorsen: 30 salmeforspil. Forlaget Mixtur. Pris kr. 149,Anne Kirstine Mathiesen: 31 salmeforspil og ledsagesatser. Forlaget Mixtur. Pris kr. 149,De to nyeste bind i serien Mixtur Portræt med salmeforspil og ledsagesatser af danske organister har Køge Kirkes organist Anne Kirstine Mathiesen og Ejvind Amorsen, Simon Peters Kirke i Kolding, som hovedpersoner. De giver hver deres gode og ret forskellige bud på, hvad salmespil kan være. Anne Kirstine Mathiesens forspil og ledsagesatser vidner om stor fantasi og stilistisk bredde, bl.a. et sjovt forspil til ”Klokken slår, tiden går”, en festlig triosats over ”Nu takker alle Gud” (som der skal øves på) og nogle lækre romantiske satser. Ejvind Amorsens samling har en interessant personlig, måske lidt underspillet karakter, tit med en skæv og interessant drejning. Som han beskedent skriver, ”Måske kan en og anden finde en tone, der kan bruges eller inspirere i flæng.”\nO R G E L F E S T I VA L 30. SEPTEMBER - 7. OKTOBER 2021 TORSDAG D. 30. SEPTEMBER KL. 19.30, CARL NIELSEN SALEN, ODENSE KONCERTHUS Åbningskoncert med Odense Symfoniorkester og organist Nathan Laube (USA) under ledelse af dirigent Elena Schwarz, Schweiz/Australien\nFREDAG D. 1. OKTOBER KL. 16.30, SANKT HANS KIRKE Koncert med børnesang og orgelimprovisation med organist Naji Hakim, Libanon/Frankrig\nFREDAG D. 1. OKTOBER KL. 19.30, SANKT HANS KIRKE Koncert med organist Naji Hakim, Libanon/Frankrig\nLØRDAG D. 2. OKTOBER KL. 11, KIRKESALEN PÅ ODENSE UNIVERSITETSHOSPITAL Kammermusikkoncert med musikere fra Odense Symfoniorkester og fynske organister\nLØRDAG D. 2. OKTOBER KL. 15, GRAABRØDRE KLOSTERKIRKE Koncert med organist Roberto Mucci, Italien\nSØNDAG D. 3. OKTOBER KL. 10, ODENSE DOMKIRKE Festgudstjeneste\nSØNDAG D. 3. OKTOBER KL. 13-17, CARL NIELSEN SALEN, ODENSE KONCERTHUS Orgelklubben for børn med Katrine Immerkjær Kristiansen, Danmark\nSØNDAG D. 3. OKTOBER KL. 18, SCT. ALBANI KIRKE Koncert med organist Søren Christian Vestergaard (Danmark) - modtageren af Frobeniusfondens store pris\nMANDAG D. 4. OKTOBER KL. 11.00, UNIVERSITY COLLEGE LILLEBÆLT Koncert med organister fra Odense\nMANDAG D. 4. OKTOBER KL. 19.30, ANSGARS KIRKE Koncert med organist Jean-Baptiste Robin, Frankrig\nTIRSDAG D. 5. OKTOBER KL. 10-13, ODENSE DOMKIRKE Masterclass for konservatoriestuderende med organist Jean-Baptiste Robin, Frankrig\nTIRSDAG D. 5. OKTOBER KL. 14.30-17.30, CARL NIELSEN SALEN, ODENSE KONCERTHUS Masterclass for konservatoriestuderende med organist Jean-Baptiste Robin, Frankrig\nTIRSDAG D. 5. OKTOBER KL. 19.30, ODENSE DOMKIRKE Koncert med organist Wolfgang Zerer, Tyskland\nONSDAG D. 6. OKTOBER KL. 19.30, THOMAS KINGOS KIRKE Koncert med organist Jeremy Joseph, Østrig\nTORSDAG D. 7. OKTOBER KL. 19.30, CARL NIELSEN SALEN, ODENSE KONCERTHUS Finalekoncert med organist Jonathan Scott (England), stort kor med fynske sangere og Ars Nova Copenhagen under ledelse af dirigent Jonas Rasmussen, Danmark\nfacebook.com/OdenseInternationaleOrgelfestival Festivalen er støttet af Frobeniusfonden, Augustinus Fonden, DOKS’ Gramex-midler, William Demant Fonden, Knud Højgaards Fond og Odense Kommunes Musikudvalg.\n3. SØNDAG EFTER TRINITATIS, 1. TEKSTRÆKKE Merethe Lammert Køhl Hansen, organist i Sorø Klosterkirke, fortæller om sine musikvalg\nSorø Klosterkirke har siden februar 2019 været under en gennemgribende renovering, som formentlig vil være helt afsluttet med udgangen af dette kirkeår, fortæller Merethe Lammert Køhl Hansen. Kirkens Marcussen-orgel fra 1942 (37 stemmer) har været pakket ind, og i skrivende stund arbejdes der på at få gjort pulpituret klar, så orglet kan renses og stemmes og igen komme i brug. Merethe nærer et håb om, at hovedorglet vil være taget i brug når denne gudstjeneste finder sted i juni. Ellers spiller hun på det digitale Johannus Rembrandt 350-orgel, der har været i brug i hele renoveringsperioden og som har kunnet rulles rundt, alt efter hvilken del af Klosterkirken det var muligt at holde gudstjeneste i. På almindelige søndage medvirker der 4 professionelle sangere ved gudstjenesten, og til højtiderne synger Sorø Klosterkirkes Drenge- og Mandskor. Hendes musikvalg tager udgangspunkt i dagens tekst fra Lukasevangeliet 15, 1-10 om omvendelse og søgen samt den efterfølgende glæde når det hele er lykkedes. ”Hyrden leder efter det sidste får og kvinden efter den sidste drakme, men baggrunden er, at Jesus taler og spiser med toldere og syndere med omvendelse for øje. Med salmen O Herre Krist! dig til os vend ser vi billedet fra de omvendtes side, der hylder omvendelsen og klarsynet. Finn Viderøs lille orgelkoral over salmemelodien er en enkel manualiter-sats, som jeg synes skal spilles friskt og let registreret og ”med glæde”. Motetten fortsætter i omvendelsens glæde med Jesus bleibet meine Freude, og satsen er\nkendt og elsket. Postludiet er til gengæld lidt mere til den indadvendte glæde, hvor Bach har forsiret den smukke melodi i et noget mere langsomt tempo. Jeg synes, den sender menigheden afsted med ro og afklaring, hvor alt er godt.” Musikvalg Præludium: Finn Viderø: O Herre Krist! dig til os vend Motet: J.S. Bach: Jesus bleibet meine Freude Postludium: J.S. Bach: Herr Jesu Christ, dich zu und wend’ BWV 709\nMarcussen-orglet i Sorø Klosterkirke Februar 2021 ORGANISTBLADET\nFREELANCEOPGAVER I TEKST OG BILLEDE 25 års erfaring med kommunikation og redigering af teknisk stof\nDOKS KALENDER 2021 _________________________________________________\nDOKS-ARRANGEMENTER 1. juni, 20. august, 24. september, 8. oktober\nHOLMENS KIRKE Holmens Internationale Orgelfestival Koncert hver onsdag kl. 12 www.holmenskirke.dk\nStudiedage på nodebiblioteket i Løgumkloster www.fuk.dk\n4C for 2 D C pris! D’s\nI slutningen af 40’erne var der en forhandler i New York der savnede indspilninger med danske pionerer indenfor den tidlige musik, og han bestilte derfor et udvalg, som nu for første gang er overført til CD i en fremragende kvalitet. Sættet består af fire CD’er, hvoraf de to udelukkende er med Viderø, ligesom han medvirker som akkompagnatør på mange andre spor på de øvrige CD’er. Vognmagergade 9 - mellem Rundetårn og Rosenborg Bestil portofrit på:\nKØBENHAVNS DOMKIRKE Sommerkoncerter hver lørdag i juli og august kl. 12-13 www.domkirken.dk/orgelmatine\nBestyrelsesmøder i DOKS\nKURSER 7.-18. juni\nAnnonce 2021_Færdigt layout 23/04/2021 07.30\nkl. 14.00 DOKS’ generalforsamling i Treenighedskirkens lokaler, Grådybet 23, 6700 Esbjerg\nFå et uforpligtende tilbud www.spoton.dk\nSideOG 1 DE FØLGENDE 5 MANDAGE: Klaverledsagelse i mange stilarter v /Mads Granum, Sjællands Kirkemusikskole www.kirkemusikskole.dk\n15. september Stiftskonvent for Aalborg Stift i Thisted Kirke fra kl. 9.30-18\n7.-21. september HOLMENS KIRKE Koncerter i Holmens Kapelsal tirsdage kl. 20 www.holmenskirke.dk\n30. juni - 4. august TRINITATIS KÍRKE Koncertrække med demonstration af det italienske barokorgel onsdage kl. 14 trinitatiskirke.dk\n6.-27. august TRINITATIS KÍRKE Sommerkoncerter fredage kl. 12.00 trinitatiskirke.dk\n18.-22. august TRINITATIS KÍRKE Copenhagen Baroque Festival trinitatiskirke.dk\nKirkemusikerfestival med fokus på korsangen og korlederen i Billund Kirke for kirkemusikere i Ribe og Haderslev Stifter Tilmelding grenesogn.dk\nHELLIGAANDSKIRKEN Festivalkoncerter fredage kl. 16.30\n27. juli - 30. august\nKorarrangement med koncert - Værker af Haydn, Mendelssohn, Birch v/ Søren Birch, Løgumkloster Kirkemusikskole www.kirkemusikskole.dk\n4. oktober Præsentation og drøftelse af rapporten fra biskoppernes fagudvalg vedr. gudstjenesten - v/ Jørgen Kjærgaard, Vestervig Kirkemusikskole www.kirkemusikskole.dk\nVOR FRELSERS KIRKE Sommerkoncerter på tirsdage kl. 20\n15. august VOR FRELSERS KIRKE Afskedskoncert med Jens E. Christensen, orgel kl. 15\nSEPTEMBE NOVEMBER 3. juni\nGRUNDTVIGS KIRKE Orgelmesterkoncert den 1. torsdag i måneden kl. 19.30\nJESUSKIRKEN Sommerkoncerter på mandage kl. 20 www.jesuskirken.dk\n30. juni - 5. september\nSORØ KLOSTERKIRKE Koncerter onsdage på skiftende tidspunkter www.soroemusik.dk\nSCT. MORTENS KIRKE Sommerkoncerter hveranden tirsdag kl. 19.30 www.sct-morten.dk\n3. juni - 26. august ROSKILDE DOMKIRKE Sommerkoncerter torsdage kl. 20 www.roskildedomkirke.dk\nSCT. MARIÆ KIRKE Festivalkoncerter onsdage kl. 20 NÆSTVED\n8.-29. juli SCT. PEDERS KIRKE Fyraftenskoncerter på svaleredeorglet torsdage kl. 16.45 MARIBO\n4. juni - 11. august MARIBO DOMKIRKE Sommerkoncerter på skiftende tidspunkter www.maribodomkirke.dk ODENSE\n2. juli - 27. august HADERSLEV DOMKIRKE Koncert hver fredag kl. 16.30 www.hado.dk RIBE\n2.-27. juli RIBE DOMKIRKE Sommerkoncerter tirsdage kl. 11-11.45 www.ribe-domkirke.dk LØGUMKLOSTER\nKøge Kirkes organist Anne Kirstine Mathiesen bidrager til femte bind i portrætserien. Hun præsenterer en god blanding af forspil og ledsagesatser i meget varierede stilarter. FMX 01-035, 24 sider, A4 hæftet\nLØGUMKLOSTER KIRKE Sommerkoncerter onsdage kl. 20 www.loegumkloster-kirke.dk UDLAND\n26.-29. august HELSINGFORS, FINLAND Nordisk Kirkemusiksymposium. nks2020.fi\nJUNI JULI AUGUST ER OKTOBER R DECEMBER Odense Internationale Orgelfestival i byens kirker og Odense Koncerthus Facebook.com/OdenseInternationaleOrgelfestival\nMixtur Portræt er en serie med forspil og ledsagesatser skrevet af danske organister - et vidne om den musikalske mangfoldighed, der præger og farver gudstjenestelivet over hele landet.\n21. juli - 18. august\nAALBORG AALBORG DOMKIRKE Sommerkoncerter hver lørdag kl. 12.15 og hver onsdag kl. 19.30 www.aalborgdomkirke.dk\nSCT. MARIÆ KIRKE Middagskoncerter mandag, onsdag og fredag kl. 12\nTO NYE PORTRÆTTER\nAllernyeste skud på stammen i portrætserien leveres af Ejvind Amorsen, der er organist ved Simon Peters Kirke i Kolding. Ejvind formår, med enkle virkemidler, at skabe nogle meget fine og personlige salmeforspil. FMX 01-036, 24 sider, A4 hæftet\nDOKS’EN UD AF BOKSEN Af Mikael Garnæs _________________________________________________ Johan Thomas Lundbye: Vinderød kirke ved Frederiksværk\nRasmus Koppelhus vidste tidligt at han skulle arbejde med musik, men ikke helt i hvilken form det skulle være. Han har været aktiv på mange felter: klaver, orgel, musikvidenskab, komposition og forlagsvirksomhed. I coronatiden er han gået i gang med at lære at spille harmonika. Han understreger, at det er sundt at ryste posen og få nye oplevelser. ”Jeg spillede klaver på MGK med Tove Lønskov som lærer og var så opslugt af det, at jeg fik lov at gå ud af 9. klasse og hellige mig klaverspillet. Lidt senere begyndte jeg at spille orgel hos Eileen Vandermark og tog PO på Sjællands Kirkemusikskole. Jeg fik en fast stilling i Simeons Kirke på Nørrebro.” Der var dog også andre sider af musikken, der trak i Rasmus Koppelhus, og i fem år læste han musikvidenskab på KU. Derefter rejste han til London for at studere komposition. ”Jeg lærte et godt håndværk, og selvom jeg ikke komponerer så meget, giver det mening i forbindelse med kirkemusikken. Håndværk kan blive til kunsthåndværk.”\nIndsigten i komponisternes værksted gjorde, at han efter hjemkomsten begyndte som studentermedarbejder på WH. Og selvom han i mellemtiden var begyndt på konservatoriet, sagde han ja, da han blev headhuntet til en redaktørstilling på forlaget. ”Der kræves meget diplomati og forhandling i det job, hvor du arbejder med komponister. Man skal være omstillingsparat, og det synes jeg var sjovt.” ”De fem år på konservatoriet, hvor jeg studerede fra 2012-17, var de bedste år i min studietid. Jeg trappede ned for forlagsarbejdet, og efter et år som organistassistent ved Holmens Kirke blev jeg ansat ved Frederiksværk og Vinderød Kirker. Vi flyttede til Frederikssund, hvor min kone Line, der også er organist, er ansat. I Frederiksværk og Vinderød er der god opbakning ved kirkernes koncerter – hvor mange typer musik bliver præsenteret.” ”Ud over dagens tekst synes jeg også at meget andet har indflydelse på hvad der skal spilles til gudstjenesten. Tempo, humør og\nden gensidige påvirkning mellem præst, organist og menighed skal komme til udtryk i gudstjenesten. Jeg læser altid teksterne igennem til en højmesse og spiller salmerne igennem på forhånd, men meget er et spørgsmål om situationsfornemmelse og dagsform. Gudstjenesten er et kreativt frirum.” ”Af præsten i min første stilling i Simeons Kirke lærte jeg, at det skal være en fest at komme i kirke. Jeg ser mig som en form for spillemand, der gør folk i bedre humør end da de kom. Derfor begyndte jeg at spille harmonika - med sømandsbas og det hele - da coronaen satte ind. Jeg tog undervisning, og øvede mig, og har brugt harmonikaen ved børnegudstjenester, plejehjemsgudstjenester, udendørs tjenester, sangaftener og personaleture. Folks reaktion er helt anderledes end hvis man sætter sig til et klaver, og det er vildt skægt at spille på. Det er sundt at spille et andet instrument. Jeg håber, at der blandt de helt unge mennesker er nok der tør gå mod strømmen, man skal turde være nørdet, anderledes. Og vi må inspirere til det.”


Få nyt perspektiv på parforholdet med parterapi i Hellerup - nattensstjerner.dk\nEr parforholdet kommet ud på et sidespor? Så kan I prøve parterapi.\nHvad kan vi vinde ved parterapi?\nDer er udeklukkende gevinster at hente for parterapi hvis I begge er indstillet på at gennemføre et forløb, og I begge er enige om målene for dette. Gennem parterapi kan I hver især opnå øget indsigt i hinandens tanker og følelser, lige som I vil blive bedre til at identificere forholdets svagheder og styrker. På den måde kan I lære hvilke dynamikker som styrer forholdet i den gale retning, og samtidig lære i fællesskab at modarbejde denne tendens.\nHvor finder jeg en parterapeut i Hellerup?\nEr du og din partner – og jeres eventuelle familie – bosat nord for København er der en vis ræson i at vælge en parterapeut som har praksis i dette område. På den måde slipper I for at skulle rejse langt i forbindelse med jeres parterapi sessioner.\nI kan med fordel vælge den dygtige og særdeles kompetente parterapi Camilla Wisøfeldt. Camilla Wisøfeldt er uddannet psykoterapeut med speciale inden for parterapi og de dybere liggende mekanismer som styrer et parforhold.\nHos Camilla Wisøfeldt er I garanteret en professionel behandling som er præget af en høj grad af empati og menneskelig forståelse. Camilla Wisøfeldt udøver organisk terapi hvilket i praksis betyder at hun på intuitiv vis lader sig selv og jer guide igennem forløbet af de følelser og reaktioner som opstår i løbet af hver enkelt session. Dette giver et fleksibelt flow i terapien som kommer til at forløbe meget dynamisk, med udgangspunkt i klienternes egne oplevelser snarere end i en på forhånd fastlagt strategi. Du og din partner vil med sikkerhed få meget ud af et parterapi forløb hos Camilla Wisøfeldt uanset jeres målsætninger.\nHvis I ønsker en indledende konsultation kan I booke tid til parterapi i Hellerup via Camilla Wisøfeldts hjemmeside camillaw.dk\nCategories icon parterapi hellerup


Fortællinger fra det "Åbne arkiv" - Kegnæs Lokalarkiv\nDet er spændende når lokalarkivet holder\nden 1. mandag i hver måned\nBesøg af Kaj Holm fra Nibe\nKaj Holm (tv) havde meget at fortælle og arkivleder Kaj Woelke havde travlt med at skrive guldkornene ned til evig bevarelse i arkivet.\nVed "Åbent Arkiv" arrangementet den 1 april 2019 havde lokalarkivet besøg langvejs fra, nemlig af Kaj Holm fra Nibe, som er ud af Kobbelgård-familien. Kaj Holm havde som dreng været på ferie på Kobbelgård, både i høst og i roetiden.\nDet var rigtig hyggeligt at ha´ ham på besøg, og arkivet fik vist lige så meget at vide om ham og slægten, som arkivet kunne hjælpe ham med manglende oplysninger. Kaj Holm studerede bl.a. mange af arkivets fotos og billeder fra gamle dage.\nKaj Holm havde besøgt Kaj Verner Møller i Vestermark og her havde han fået en slægtstavle, som han havde kopieret i mange eksemplarer til hele familien. - og lokalarkivet. Det siger vi tak for.\nHan havde også besøgt Ellen Hansen fra Kobbelgård, som nu bor i en pensionistbolig i Kobbelled her på Kegnæs.\nNu lidt om samhørigheden mellem Kaj Holm og Kobbelgård:\nHans mor, Kathrine Hansen var født på Kobbelgård 1913 og hans far Magnus B. Holm var fra Vester Vedsted.\nHans mor havde 11 søskende, nemlig:\nJørgen Hansen fra Kobbelgård\nMaria R. Jepsen fra Østerby Skole\nHans Hansen fra Sønderby\nLine Iversen fra Sønderby\nSofie Hansen fra Skovby\nSamt Anne Marie\nUnder hans nuværende ophold her i det Sønderjyske, boede han hos familiemedlemmet, Christian Iversen i Høruphav.\nMETEORER OVER KEGNÆS\n(Billedet er lånt fra "Ingeniøren")\nHer fortæller Viggo Høj om meteor-stenene som faldt ned på Kegnæs i årene omkring 1934:\nPæ bache, var på sin ugentlige varetur med hesten Lise og sin brødvogn.\nNå…. men Pæ bache havde en bagerforretning og bageri i Østerby, i det hus som nu er Damkobbel 30.\nHan var nået op til Damkobbel ved den ejendom, hvor Ejnar nu har sin flotte rosenhave. Pludselig kunne han høre et vislen og et sus hen over himlen og så en meget kraftig ildhale. Det var en meteor, som kom farende lige hen over hovedet på ham. Han blev jo da noget forbavset, men tænkte ikke videre over det.\nNæste dag var han på varetur igen, han var nået ud til Skovvejen, nærmere op på det store bjerg ved Østergård. Dengang så bjerget ikke sådan ud som i dag, det var ikke gravet igennem. Husk på vi er jo tilbage i ca. 1934. Pæ bache sad på sin brødvogn og kørte på markvejen ind mod Østergård. Her sad han og fløjtede, da han pludselig ser en ”svejn” plet lidt udenfor vejgrøften. Han fik nok Lise standset og sprang af brødvognen ud på marken.\nHer så han, at græsset var sveden rundt om tre sten, ja stedet var vel en halv meter i diameter. Den ene sten var større end de to andre og alle tre var kulsorte, og de var noget tungere end almindelige sten, da kom han pludselig i tanke om den meteor, som kom susende dagen før, da han var i Damkobbel. Det var jo de sten, som nu lå her på marken; sendt fra himlen eller hvor sådanne nu kommer fra. Pæ bache tog dem selvfølgelig med hjem og der blev da også snakket om dem i bagerbutikken.\nOmkring 1950 var den opsigtvækkende historie også nået til Grønmark, hvor den kom Viggo Høj for øre. Han agede straks op til Østerby for at se stenene, som nu lå ude i haven over mod det hus, som tilhørte Sofus Nielsen. Det var lige noget for den nysgerrige Viggo. Men så gik der igen nogle år og nu var Pæ bache ikke mere på denne jord .\nViggo spurgte engang ved passende lejlighed lokalhistoriker Berthelsen om han vidste, hvor stenene var blevet af.\nBerthelsen vidste det ikke, men mindedes at en lærer fra Åbenrå, som var interesseret i ”sten fra himlen”. Måske havde læreren taget dem med til Åbenrå.\nDette er historien, som Viggo Høj har fortalt til Peter (Post), da der var "Åbent hus på Lokalarkivet" i februar 2019.\nI 2018 fik lokalarkivet et koloreret billede af Hagensig 10\nJørgen Valentin, Hjortspring museum, har foræret Arkivet et koloreret billede af Hagensig 10.\nDet var en Mathiesen der købte billedet i Flensborg. Efter det oplyste skulle denne Mathiesen under den store tyske inflation have købt 3 sysmaskiner til hver af sine 3 døtre: Anne, Cathrine og Marie. Én af disse 3 døtre har foræret billedet til Jørgen Valentin.\nDAGPLEJE PÅ KEGNÆS\nHans Jørgen Jessen var den første dagplejefar i Danmark, som var kommunalt ansat.\nPå nedenstående foto ses Hans Jørgen sammen med sine døtre. Helle som står til venstre - Henriette får sutflaske. Hans Jørgen var fra Kegnæs og bor nu på Storetoft.\nHan blev ansat ved Sydals Kommune i 1980 og var i dagplejen indtil 1983.\nEfter 1983 faldt børnetallet, så der ikke blev brug for Hans Jørgen, men han nåede da at passe 4 børn samtidig med sine egne, flot klaret.\nHan søgte andet arbejde og kom sidenhen ikke tilbage til dagplejen.\nMandag, den 5. februar 2018 havde lokalarkivet besøg fra Berlin, det var Sandra og Sussi, som er børnebørn af Karen og Jens Skovmand fra Kegnæshøj.\nSandra og Sussi ville gerne vide noget om gården på Kegnæshøj og om Skovmand-slægten.\nMange af de unge mennesker på Kegnæs kender de to damer fra deres ungdom; der var altid fest i gaden, når de var på besøg hos Karen og Jens, som efter de havde solgt gården boede på det ”gamle posthus” i Østerby. De boede jo ellers i Berlin sammen med deres mor og far. Deres mor, Anne Grethe, kom til Berlin som ”Karolinepige” og blev så boende der.\nDet var et rigtigt hyggeligt besøg og der blev opfrisket mange minder fra dengang.\nSandra og Sussi fik næsten alt det de søgte efter, så er der noget du søger, så besøg os på arkivet, vi hjælper gerne.\nSandra og Sussi higer og søger i gamle bøger.\nSandra og Sussi\nVi har jo som mange ved åbent på arkivet den første mandag i hver måned, og vi ved faktisk, at der er mange der ved det, for det ” vrimler ” ind med folk, som gerne vil dit og dat om deres familie.\nSe nu her, sidst vi havde åbent, fik vi besøg af Rudolf Jørgensen, fra Fynshav.\nHan er en ”gammel” Kegnæsser og gammel kan vi sige, for han er 80 år og er ved at skrive sine erindringer om sit fantastiske liv. Han manglede enkelte oplysninger som vi på arkivet selvfølgelig lå inde med.\nDet blev en rigtig dejlig eftermiddag på arkivet, for han havde medbragt både ”knebnødder” og kaffe, og til sidst optrådte han også med et nummer om hans gode tøjhund; så sig ikke, at der ikke sker noget på vores arkiv - kig endelig forbi, for her mødes nemlig spændende mennesker - den 1. mandag i hver måned.