skoline.dk | geografi\nAfrika, Europa, USA, Sydamerika, Asien, Danmark og Verden\nMed vores geografispil får du nyttig viden om Verden på en sjov måde.\nHovedkategorierne er Afrika, Europa, USA, Danmark, Sydamerika, Verden og Asien.\nAfrika er et kæmpe kontinent med 52 lande. Men hvor mange af dem kan du egentlig placere? Med denne quiz kan du lære dem allesammen med lidt ihærdighed.\nStart med Egypten, Sydafrika og Madagascar. Så kan du prøve at placere Niger, Mozambigue og Eritrea bagefter - og så er der kun 46 afrikanske lande tilbage.\nNår selvtilliden er tanket op, så kan du jo gå i gang med hovedstæderne bagefter.\nEr du til den lidt mere overkommelige start, så prøv at placere de 16 nationer, der deltager i Nations Cup med fantastiske spillere så som Didier Drogbá og Michael Kojo Essien fra Chelsea.\nByer kan være enormt store uden at påkalde sig den store opmærksomhed. Det er med til at gøre denne afrikaquiz ekstra udfordrende.\nDanmarks største byer og rigeste mennesker\nPlacer Danmarks byer på kortet\nPrøv, om du kan placere de 30 største byer geografisk på kortet. De fleste kan placere halvdelen, men de færeste kan placere alle i første forsøg.\nRanger Danmarks 10 største byer\nHer kan du se, om du kan placere de ti største byer i rækkefølge, efter hvor mange mennesker der bor i dem.\nDanmarks rigeste mennesker\nHvad med Danmarks rigeste mennesker?\nHvem er rigest? Lars Larsen og Kent Kirk? Hvem ejer LEGO?\nHvem er Danmarks undervisnings-minister? Hvem er Danmarks Finansminister? Er der en fødevareminister?\nUSAs stater og hovedstæder\nUSA fylder meget i vores hoveder. Tænk bare på al den ståhej omkring personer som Barack Obama eller Paris Hilton.\nHvor er det lige at Californien, Texas og staten Washington er placeret? Utah, Oregon og Delaware er endnu sværere, men mange har lært alle 50 stater udenad med dette redskab, som hele tiden repeterer de stater, du er i tvivl om. Prøv så mange gange, du vil.\nAmerikanske staters hovedstæder\nEn stor udfordring: Staternes hovedstæder. Tak for kaffe, siger jeg bare, og god fornøjelse.\nStaternes hovedstæder præsenteres i den rækkefølge, de blev en del af unionen, så det kan måske være en lille hjælp. Der tegner sig i hvert fald et tydeligt, historisk mønster, med de ældste stater i øst og de nyere stater i vest. Klikker du på en hovedstads land, så fremkommer statens motto som en lille hjælp.\nUSAs 44 præsidenter\nEr du til historie? Så prøv kræfter med præsidentrækken. Obama er nem nok, men hvad med Reagan og George Washington? Obama er den 44. i rækken, så der er nok at tage fat på, og undervejs lærer du lidt om USAs historie.\nUSAs 10 største byer\nNew York er ikke staten New Yorks hovedstad, men stor det er den. Los Angeles er også en af de største byer i USA, men kan du placere de ti største byer i rækkefølge? Vi skal nok fortælle, hvilken stat de kommer fra.\nAsiens lande og hovedstæder\nAsiens lande i voldsom økonomisk vækst\nEuropa regerede engang verden. I dag er det USA, der bestemmer. Men måske tilhører fremtiden verdens største og mest folkerige kontinent: Asien.\nHvad hedder hovedstaden i Indien? Hvor ligger Japan i forhold til Korea? Hvad hedder hovedstaden i Nordkorea?\nGeografi med Europas lande og byer\nEuropa består af 37 lande. Umiddelbart er det måske en nemmere opgave at placere dem i forhold til de to andre quizzer, men hvordan er det nu lige med det tidligere Jugoslavien, og er det Belgien eller Holland, der ligger længest mod vest?\nStart med de nordiske lande og de store lande, så kommer de andre til dig efterhånden - og husk, øvelse gør mester!\nLande har hovedstæder, så klø endelig på. Det er da næsten en pligt at kunne sin egen verdensdels hovedstæder ;-).\nKender du det her flag? Ellers er det tid til at spille vores geografispil med europæiske flag.\nEr det London eller Paris, der er størst? Er København blandt de 10 største byer i Europa?\nHvor mange af de ti største byer ligger i Tyskland? Vi har undladt Ruhrdistriktet, selvom det er et af de største byområder i hele Europa.\nGlæd dig til at få det store overblik over de europæiske storbyer Madrid, Berlin, London, Paris og alle de andre metropoler.\nVerdens lande og byer\nGeografiquizzer med hele verden\nHvilket sprog er mest udbredt: Spansk eller engelsk? Hvilket sprog er det mest udbredte i verden? I hvilken by bor der flest mennesker?\nLIKE skoline.dk på facebook\nHjælp børnene med at placere byer, lande og flag i hele verden\nVi taler så tit om, at amerikanere ikke ved om Stockholm er hovedstad i Holland eller København er den største by i Norge. Men kan vi placere staten Ohio i forhold til staten New York, og hvilken by er Afrikas største? Ja selv de største byer i Danmark har mange svært ved at placere eller hvordan er det lige med de nye lande, som udspringer af det tidligere Jugoslavien? Her finde du svar på alle disse spørgsmål og så er det ovenikøbet sjovt - også for lærere og forældre.


Hvor bliver den forbrugsfest af? | Dansk Markedsføring\nVi har godt nok spejdet efter den længe, den forbrugsfest. Men hvor bliver den af...?\nDanskerne tror på både fremtid, job og økonomi, og forbrugertilliden holder stand på det højeste niveau i 10 år. Alligevel vil vi hellere spare op end svinge dankortet, viser tal fra Nielsen. Så hvad kan virksomhederne gøre?\nDet går ufattelig godt, sagde den konservative statsminister Poul Schlüter i midtfirserne, men lige pludselig gik det lige lovlig godt, og så måtte den såkaldte Kartoffelkur til for at bremse danskernes glade, lånefinansierede forbrug.\nDén risiko står vi næppe lige foran igen, efter en langvarig tur ned på jorden under finanskrisen, der lagde en iskold hånd ned over store dele af verden for omkring 10 år siden.\nMen faktisk er økonomien godt på vej frem igen, hvis man skal tro væksttal og eksperter – og forbrugernes tro på fremtiden følger med.\nDen seneste udgave af Nielsens Consumer Confidence Index fortæller således om et forbrugertillids-indeks, der i tredje kvartal af 2017 holder godt fast i indeks 115 – det højeste tal, analysehuset har målt, siden finanskrisen ramte for snart 10 år siden.\nOg det er ikke kun danskerne, der ser positivt på fremtiden.\nInd i saunaen?\nHos vores nordiske broderlande er der netop i tredje kvartal kommet gang i optimismen, især i Norge og Finland.\nDen helt store højdespringer er Finland med 11 points forbedring, efterfulgt af Norge og Sverige med henholdvis 8 og 4 point, mens Danmark altså fastholder niveauet fra sidste kvartal, som også var historisk højt på denne side af den finansielle krise – og samtidig det højeste i Europa med 115 point.\nIfølge Rasmus Sarauw-Nielsen, der er Retail Analytics & MarCom Nordic Leader hos Nielsen, er det dog for tidligt at fastslå en tendens:\n– Det er positivt, at Finland omsidder er ved at komme ud af den kolde vinter, og også udsigterne for Norge og Sverige er mere positive, end vi har set det tidligere, men der skal flere kvartaler med samme udvikling til, før vi kan konkludere, at der er tale om en opadgående trend. Men det bliver interessant at følge udviklingen, især i Norge og Finland, siger han.\nTror på jobmarkedet\nForbrugertilliden, som Nielsen måler den, er bygget op omkring forbrugernes syn på tre faktorer: Jobmarkedet, den personlige finansielle situation og holdningen til, om “nu” er er et godt tidspunkt at købe ting, man mangler.\nOg når det gælder jobmarkedet, så er der ingen tvivl om danskernes optimisme: Andelen af danskere, der ser positivt på jobsituationen, er steget fra 53 procent i tredje kvartal 2016 til 73 procent i dag.\n– Det er en meget positiv udvikling. Det er også tydeligt i markedet, at virksomhederne efterspørger arbejdskraft, og det giver sig naturligt udslag i mere tillid rundt om spisebordene: Vi er ikke så bange for at miste vores job, og skulle det ske, er vi ikke længere så bange for ikke at kunne finde et nyt, siger Rasmus Sarauw-Nielsen.\nDet understreges af den del af Nielsens analyse, der ser på, hvad danskerene bekymrer sig om:\n– Når vi ser på, hvad der bekymrer flest danskere, så er jobsikkerhed faldet fra en 3. plads i andet kvartal til en 6. plads i dag, hvilket svarer til et fald på 25 procent.\nGenerelt er der i de øvrige nordiske lande også et positivt syn på jobmarkedet. Især finnerne flytter sig på dette punkt, hvor andelen, der ser positivt på jobmarkedet, er firedoblet fra 7 procent til 28 procent over det seneste år.\nOg det er ikke kun jobsituationen, vi ser positivt på i Norden: Nielsens analyse viser, at vi er optimistiske omkring vores personlige økonomi: 2 ud af 3 danskere ser positivt på deres personlige økonomi, hvilket er tre procentpoint bedre end for et år siden, og det samme billede tegner sig hos vores naboer – igen med finnerne som højdespringere.\nTilsvarende synes især danskerne, at “nu” er et godt tidspunkt til at købe, det man har brug for. Næsten 60 procent af os svarer ja til dette.\nSå det burde da kunne sætte forbruget i gang, ikke?\n– Jo, umiddelbart burde den stærke økonomi og jobsikkerheden være med til at skabe et stærkt fundament for vækst i forbruget, men udfordringen er så at finde balancen.\n– Ja, så vi fastholder et langsomt opsving med støt stigende beskæftigelse og god reel vækst i BNP. Men uden at vi får de voldsomme lønstigninger, som medfører inflation, og som koster på konkurrenceevnen.\nMåske en rainy day\nNielsens analyse viser således en gennemgående tendens – på tværs af de fire nordiske lande – til at forbrugerne sparer op. Mere end tilfældet er i Europa, gennemsnitligt betragtet:\nHvor ca. 37 procent af europæerne bruger deres rådighedsbeløb til opsparing, så er tallet for Danmark 48 procent, for Norge og Sverige stort set det samme.\n– En stor del af danskerne sætter en del af deres rådighedsbeløb i opsparing. Vi ser med andre ord fortsat en forbruger, som klog af skade ikke kaster sig ud i en lånefinansieret forbrugsfest, som vi så før finanskrisen. Og når vi taler dagligvarer, så ser vi fortsat, at danskerne handler efter devisen lidt men godt og køber mindre mængder, men til gengæld dyrere varer.\nEfterdønninger fra krisen?\n– Ja, der er stadig meget psykologi i vores adfærd oven på finanskrisen. Vi er optimister, og vi tror reelt på fremtiden, men vi lægger altså mere til side, end vi gjorde før krisen: Vi sparer op i stedet for at sætte forbruget op.\nHvis du skulle samle trådene op?\n– Så vil jeg sige, at rammerne for vækst er til stede i Danmark, og der er indikationer på et tidligt forår i Finland, Norge og Sverige. Overordnet set positivt, hvor især svenskerne har rykket sig i en positiv retning gennem flere kvartaler.\nOg hvad skal virksomhederne gøre og tænke, hvis de gerne vil lirke forbrugernes dankort ud af tengebøgerne?\n– Set herfra er det spørgsmål, som alle virksomheder i dag må stille sig selv, være følgende: Hvad betyder digitaliseringen for min virksomhed? Hvilke offensive modtræk kan jeg foretage for at forblive relevant for forbrugerne i en digital kontekst?\nTaler du nu også om digital transformation?\n– Ja, det gør jeg, og det er altså også en helt afgørende faktor i dag: For hvad sker der, hvis dine nuværende kunder eller slutbrugere rykker fra et fysisk til et digitalt produkt eller kanal? Mere og mere trafik og tid bruges på mobile enheder – det er vigtigt at tænke over, hvad det betyder for det produkt, man vil sælge til forbrugerne. Og hvilke krav det stiller i forhold til ens kommunikation. Det er nogle af de faktorer, der kommer til at være afgørende for, hvordan forbruget flytter sig – og hvor det flytter hen.\nRasmus Sarauw-Nielsen mener desuden, virksomhederne bør stille sig selv et andet og lige så vigtigt spørgsmål:\n– Hvad sker der, hvis E-commerce kommer til at stå for 20 procent af omsætningen i min kategori eller kanal? Hvordan håndterer jeg det, og hvor stor bliver min andel af de 20 procent? Og sidst men ikke mindst, hvordan ser lønsomheden ud i min forretning, hvis 20 procent af omsætningen forsvinder over i E-commerce?\nMen digitaliseringen rummer også potentiale?\n– Helt sikkert. Men udviklingen kræver – og forudsætter – nytænkning, innovation og forandringer, slutter Rasmus Sarauw-Nielsen.\nNielsens forbrugertillidsindeks (CCI) er en kvantificering af forbrugernes optimisme vedrørende økonomien i den nære fremtid. Forbrugertillidsindekset bygger på tre nøglespørgsmål.\nRespondenterne bliver bedt om: En vurdering af egen jobsikkerhed/jobudsigter i næste 12 måneder, en vurdering af egen finansielle situation i de næste 12 måneder - og en vurdering af om det er et godt tidspunkt at købe de ting, de gerne vil have.\nPå baggrund af spørgsmålene beregnes et indeks, hvor værdierne over 100 giver udtryk for, at forbrugerne ser optimistisk på fremtiden, mens værdierne under 100 indikerer, at forbrugerne er mere eller mindre pessimistiske.\nOptimismen boomer og den danske forbrugertillid er med 115 indekspoint nu på det højeste niveau, siden finanskrisen slog bunden ud af...\nMænd er de mest optimistiske\nDanske mænd er mere tilbøjelige til at smile til verden end deres kvindelige medborgere, når det gælder forventninger til økonomien, jobbet...


Teambuilding 2018 - Galleri - Gymnastik - Christiansfeld\nLørdag d. 27. oktober mødte instruktører, hjælpere og spirer forventningsfulde op på Christiansfeld Skole. Dagens program lød på: Teambulding.\nEn frivillig gruppe havde arrangeret aktiviter for alle os andre. Aktiviteter der gik ud på at få os alle rystes mere sammen som forening. Så vi blev opdelt i 4 grupper, med en god fordelen af alle aldersgrupper.\nHvor vi plejer at få sved på panden i Springsalen, var det denne dag ikke så meget fysiske aktivitet der gav sved på panden - men derimod en masse opgaver hvor hjerne og samarbejde var i højsæde. De små grå kom da også på arbejde, når der skulle løses legofigurer, huskes labyrint-vej eller når der skulle sættes hulahopringe på en høj stang, uden man rørte ved andet end hulahopringerne.\nDer var masse af sjove aktiviteten og koncentrationen var på max da der fx. skulle fanges pastapenne med en spagetti i munden, eller løftes træklodser med 4 snore.\nEn super god dag, hvor der blev snakket, grinet og hygget.\nStor tak til det fantastiske Teambuildings-udvalg for en super fed dag.


Introduktion til din nye pensionsordning og tips til, hvordan du får mest ud af den.\nDu kan ændre størrelsen på forsikringerne og vælge, hvem der skal have pengene efter dig.\nVi skal have tilladelse til at hente oplysninger fra PensionsInfo om dine pensioner andre steder. Har du en ægtefælle eller samlever, skal vi også have lov til at hente oplysninger om hans/hendes pension, fordi nogle offentlige ydelser vil afhænge af jeres samlede indkomst som pensionister.\nAnden formue eller særlige ønsker\nPensionsplanen på ’Min side’ tager ikke højde for formue som aktier, friværdi i egen bolig eller fx sommerhus. Så hvis du har anden formue end pensionsopsparing, kan du ringe til os og høre mere om, hvad det kan betyde for din pension.\nDu har også mulighed for at få en Senioranalyse, som foregår over telefon og pc. Hvis du har aftalt en senioranalyse med os, skal du forberede dig inden. Du skal sende os en rapport fra Pensionsinfo og hente et program, der hedder Teamviewer.\n2. Hent Teamviewer til fjernsupport\nVejledning til anvendelse af Teamviewer.


Makeuppen her er inspireret af valentins dag, men kan bruges til mange andre anledninger også.\nJeg har forsøgt at skabe et girly look med feminine farver, som klæder stort set alle. Samtidig er det en enkel makeup, som de fleste vil kunne kreere derhjemme.\nDe perfekte produkter til en smuk hud.\nJeg er kæmpe fan af Youngblood, og mineralpudder, contouring farve, blush og setting powder er alt sammen fra Youngblood.\nProdukterne købes samlet i kittet Youngblood Purely the Basics Kit - Light, hvor man får alt hvad man har brug for, til en basis makeup til huden.\nJeg synes virkelig, man får meget for pengene i det her kit.\nDer er en lys og lidt mørkere mineral pudder i kittet, den mørke er for mørk til mig, men den bruger jeg så til at lave contouring med. Det er den rigtig god til.\nInden jeg påfører mineralpudderen, bruger jeg New Cid I-Conceal Concealer til at dække render under øjnene, rødme på hage og omkring næsen samt til at dække urenheder med. Produktet påføres med den indbyggede pensel, så den er dejlig nem at bruge.\nOvenpå mineralpudderen dupper jeg New Cid I-illuminise i farven Pearl på kindben, øjenbrynsben og i amorbuen lige over overlæben.\nDet er en rigtig smuk highlighter, der giver det fineste skær til huden.\nTip: Når man bruger en cremet higlighter ovenpå en pudder, skal man være en smule forsigtig med ikke at trække det cremede produkt henover puddermakeuppen, det kan få makeuppen til at sætte sig i kager. Så det er vigtigt, at man dupper cremeproduktet på enten med en finger eller en pensel.\nNår basen er færdig sprayer jeg huden med Jane Iredale Pommisst Hydration Spray, som ligesom forsegler makeuppen, og forlænger holdbarheden.\nSprayen er også god at have med på farten, så man kan friske huden op i løbet af dagen. Især hvis man som jeg, sidder på et kontor foran en pc hele dagen, kan huden blive lidt tør af indeklimaet, og der er den her spray altså virkelig et redningsprodukt.\nTro mig, man bliver afhængig!\nDe perfekte produkter til smukke øjne.\nJeg starter med Maybelline Colorshow Mono Eyeshadow I farven Violet Vice.\nDen påfører jeg over globelinjen altså over selve øjenlåget. Hvor højt op mod øjenbrynene man vil have farven, er op til en selv, og hvor intenst et look man vil have.\nSom det kan ses på billedet med alle produkterne, så har jeg efterhånden brugt en hel del af den her øjenskygge. Jeg er vild med den, og jeg bruger den både som øjenskygge og blush.\nDerefter bruger jeg New Cid I-Smoulder i farverne Amethyst og Ember. Amethyst bruger jeg på øjenlåget og Ember bruger jeg under øjet.\nDe er super nemme at arbejde med, og har to funktioner. I den ene ende er der en eyeliner mens der i den anden ende er en super lækker cremet øjenskygge, der påføres med en skumapplikator.\nJeg afslutter med min absolutte yndlingsmascara Lancôme Hypnôse i sort.\nDet perfekte produkt til smukke bryn.\nJane Iredale Eyebrow Pencil I farven dark brunette er uden tvivl mit yndlingsprodukt til mine bryn. Jeg har virkelig aldrig prøvet et andet produkt, der passede så godt i farven, var så nem at arbejde med, og holdt så godt. Altså den kan virkelig anbefales.\nHvis jeg skal komme med et enkelt minus, så bruger man hurtigt produktet op, og skal investere i en ny. Men det gør jeg altså gerne, for så god er den!\nTil den perfekte valentins makeup synes jeg, der hører pink eller rosa læber til. Jeg har valgt Max Factor Colour Elixir Lipstick i farven Pomegranate, som jeg er rigtig glad for.\nDen er dejlig blød, har en smuk farve, og er meget holdbar. Lige præcis sådan, jeg synes en læbestift skal være.\nDet var mit bud på en girly makeup - perfekt til valentins dag og mange andre anledninger.\nNew Cid I-Smoulder 0,7 g - Vælg farve (U)


Anlægsgartner i Borup Køge - Få 3 gratis og uforpligtende tilbud her!\nBillig anlægsgartner i Borup Køge\nAnlægsgartner i Borup Køge har mindst en fireårig bachelorgrad og kan have seks eller flere års videregående uddannelse. Vær grundigt kontrolleret, at det også vil have en treårig praktik på kontoret af Landskabsarkitekter. Følgende afsnit er taget fra USA Department of Labor.\n“Personer, der planlægger en karriere i anlægsgartner i Borup Køge burde værdsætte naturen, nyder at arbejde med deres hænder, og har stærke analytiske evner kreative vision og kunstneriske færdigheder er også ønskelige egenskaber gode kommunikationsevner mundtligt er nødvendigt. Anlægsgartner i Borup Køge vil være i stand til overføre deres ideer til andre fagfolk og kunder til at lave præsentationer, før store grupper. stærke skrivefærdigheder er også værdifulde, som er viden om edb-applikationer af alle typer, herunder tekstbehandling, desktop publishing, og regneark. Landskabsarkitekter bruge disse værktøjer at udvikle præsentationer, rapporter og forskning jord konsekvenser for kunder, kolleger og overordnede. evne til at skabe og design med CAD-software er nødvendig. Mange arbejdsgivere med potentielle arkitekter landskab gennemført mindst en sommer praktikplads med et landskab anlægsgartner i Borup Køge for at få forståelse af dag-til-dag drift af en lille virksomhed, herunder hvordan at vinde kunder, generere gebyrer, og arbejde inden for et budget. ”\nDen landskabsarkitekt har en sund uddannelse i alle af praktiske �” korrekt bygningsreglementer og tekniske Betegnelser og så videre. Han kan give en detaljeret plan med materiale specifikationer, mængde, størrelse og så videre, som anlægsgartner i Borup Køge kan give præcise bud. På grund af omfanget, som de er kvalificeret til at søge bredere opgaver, såsom statslige projekter, som ikke er åbne for ikke-licenserede udviklere.\nBegrebet anlægsgartner i Borup Køge blev første gang brugt af Frederick Law Olmsted i slutningen 1800. På det tidspunkt var der ingen specifik akademisk disciplin for det, så det begyndte at blive undervist og lært under tag arkitektur skoler og stemplet med sindet-sæt. �” Det vil sige, med mange undtagelser, landskab, med udsigt over denne forfatter, karakteriseret ved kvalitet arkitektonisk stivhed og over- tillid struktur. Anlægsgartner i Borup Køge nævnt har der været bemærkelsesværdige undtagelser. Tommy Kirke og Russell side, for at nævne to, og der er mange undtagelser ansat i dag.\nLandskabsarkitekter normalt ikke undervises havebrug plante sådanne referencer er ofte begrænses urimeligt. Endnu vigtigere, en grad i anlægsgartner i Borup Køge ikke betyde talent kvaliteter, eller mangel på, i design produceret ikke garantere eller forhindre grad. Retfærdigvis skal det siges, at der ikke graden af nogen art i nogen af disse kategorier reducerer potentiale �” det kun betyde en vellykket gennemførelse af pensum.\nGod anlægsgartner i Borup Køge\nEt landskab designer kan verificeres ved et program eller en anden (som der er mange), eller ikke kan. Disse programmer er normalt forbundet med en uddannelsesinstitution, men der er forskellige individer og andre organisationer også tilbyde certificering program. Desuden har mange Botanic Gardens løbende kurser gartner (der er ikke et anlægsgartner i Borup Køge design), samt design kurser, at enkeltpersoner kan tage for at certificering eller blot for uddannelse.\nLandskabet designer arbejder med webstedet analyse, omkostningsoverslag, omkostningseffektivitet, såsom dræning, lys tilgængelighed, stigning og alle andre aspekter designe implementerbar og bæredygtig anlægsgartner i Borup Køge. Han også normalt arbejder med dekorationer elementer som gangbroer, terrasser, vægge og så videre. Følgende er fagbeskrivelsen for Landscape Design Course, University of California.\nStudieordningen for Certificate Program i landskabet design er fokuseret på samspillet mellem menneskelige behov og miljøet, og giver de studerende anlægsgartner i Borup Køge færdigheder til at forstå landskabet design. Alle tegnestuer fokusere på design processen og løse problemer ved hjælp af de faktiske sider af illustrationer. Anlægsgartner i Borup Køge generelt fuldføre Certificate Program i Landscape Design af deltid for tre til fem år.


Torre del Sogno i Ravello til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nVia San Martino, 44, Ravello, Ravello, Italien, 84010 - Se på kort\nMere om Torre del Sogno\nUanset om du er turist eller forretningsrejsende, så er Torre del Sogno et fantastisk overnatningsvalg, når du skal besøge Ravello. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nPå Torre del Sogno sikrer den utrolige service og de fremragende faciliteter dig et ophold du ikke vil glemme. Gæsterne på dette hotel har glæde af gratis trådløst internet på alle værelser, parkering på stedet.\nAlle hotellets værelser er indrettede med betænksomme bekvemmeligheder som garanti for uforlignelig komfort. Desuden sikrer hotellets væld af fritidstilbud, at du har rigeligt at foretage dig under dit ophold. Torre del Sogno er det eneste sted, du behøver, når du søger kvalitetsindkvartering i Ravello.


Service Desk og IT Service Konference 2019 I Clever Choice\nClever Choice har disse dage været udstiller på Westergaards konference; Service Desk og IT-Service.\nKonferencen Service Desk og IT-Service har igen i år været omdrejningspunktet for IT-fagets aktuelle emner i en blanding af inspirationsindlæg, erfaringsbaserede cases og metodebaserede how to-indlæg.\nSom udstiller på Service Desk og IT-Service fik vi mulighed for, at deltage i mange gode dialoger og samtaler med deltagerne på konferencen. Her fik vi bl.a. muligheden for at vise, hvordan ITSM-løsningen Cherwell Service Management kan være med til at øge effektiviteten i arbejdsprocesserne hos virksomheder.\nTak for denne gang, og vi glæder os allerede til at deltage igen næste år.\nInformation om Service Desk og IT-Service konference:\nService Desk og IT-Service konferencen er arrangeret af Westergaard og afholdes hvert år.\nKonferencen henvender sig primært til chefer og medarbejdere indenfor Service Desks og IT-afdelinger. Service Desk og IT-Service sætter fokus på den udvikling, der sker indenfor den teknologiske og organisatoriske branche, samt indenfor Service Management-området.


Turneringsreglement. 3. Der gælder særlige regler for kampe mod udenlandske klubber samt velgørenhedskampe. Reglerne vedlægges som bilag. - PDF\nDownload "Turneringsreglement. 3. Der gælder særlige regler for kampe mod udenlandske klubber samt velgørenhedskampe. Reglerne vedlægges som bilag."\n1 Turneringsreglement I. Turneringer, administration mv. De særregler, som gælder i JBU, er i reglementet skrevet med kursiv tekst. Det samme er de forklarende noter, som nogle steder står til venstre for lovteksten Dette turneringsreglement er fælles for lokalunionerne (Fællesreglementet), og fastsættes af DBU s bestyrelse, jf. DBU s love 3a. Det anvendes i de turneringer, som udskrives, planlægges eller gennemføres lokalt eller regionalt af lokalunionerne. 2. Klubberne er pligtige til at stille de spillere til rådighed, DBU/lokalunionen vælger til repræsentative kampe og forberedelser til disse. 3. Der gælder særlige regler for kampe mod udenlandske klubber samt velgørenhedskampe. Reglerne vedlægges som bilag Alle indberetninger, oplysningsskemaer, kampregnskaber, indbetalinger, protester, ansøgninger, forespørgsler og andre henvendelser skal indsendes til den lokalunion/region, som administrerer den pågældende turnering Hvis det i et turneringsspørgsmål forekommer, at flere lokalunioner er inddraget, skal afgørelse finde sted efter forhandling mellem de implicerede lokalunioner. 4 Turneringsrækker HERRER/DRENGE Lokalunionerne kan udskrive følgende turneringsrækker: 1. Seniorer, hvis deltagere skal være fyldt 16 år på spille-tidspunktet. 2. Oldboys, hvis deltagere er fyldt 33 år på spilletidspunktet. JBU s turnering: Oldboys, hvis deltagere er fyldt 32 år på spilletidspunktet. 3. Veteraner, hvis deltagere er fyldt 40 år på spilletidspunktet. 4. Super Veteraner, hvis deltagere er fyldt 45 år på spilletidspunktet. 5. Masters, hvis deltagere er fyldt 50 år på spilletidspunktet 6. Super Masters, hvis deltagere er fyldt 55 år på spilletidspunktet 7. Grand Old Masters, hvis deltagere er fyldt 60 år på spilletidspunktet. 8. Super Grand Old Masters, hvis deltagere er fyldt 65 år på spilletidspunket. 9. U-18 drenge, hvis deltagere ikke må være fyldt 18 år før 1/1 det pågældende år. 10. U-16 drenge, hvis deltagere ikke må være fyldt 16 år før 1/1 det pågældende år. 11. U-15 drenge, hvis deltagere ikke må være fyldt 15 år før 1/1 det pågældende år. 12. U-14 drenge, hvis deltagere ikke må være fyldt 14 år før 1/1 det pågældende år. 13. U-13 drenge, hvis deltagere ikke må være fyldt 13 år før 1/1 det pågældende år. 14. U-12 drenge, hvis deltagere ikke må være fyldt 12 år før 1/1 det pågældende år. 15. U-11 drenge, hvis deltagere ikke må være fyldt 11 år før 1/1 det pågældende år. 16. U-10 drenge, hvis deltagere ikke må være fyldt 10 år før 1/1 det pågældende år. 81\n2 JBU s håndbog U-9 drenge, hvis deltagere ikke må være fyldt 9 år før 1/1 det pågældende år. 18. U-8 drenge, hvis deltagere ikke må være fyldt 8 år før 1/1 det pågældende år. 19. U-7 drenge, hvis deltagere ikke må være fyldt 7 år før 1/1 det pågældende år. 20. U-6 drenge, hvis deltagere ikke må være fyldt 6 år før 1/1 det pågældende år. I rækker benævnt 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 19, og 20 kan piger også deltage. KVINDER/PIGER 1. Seniorer, hvis deltagere skal være fyldt 15 år på spilletidspunktet. 2. Old-girls, hvis deltagere er fyldt 29 år på spilletidspunktet. 3. U-18 piger, hvis deltagere ikke må være fyldt 18 år før 1/1 det pågældende år. 4. U-17 piger, hvis deltagere ikke må være fyldt 17 år før 1/1 det pågældende år. 5. U-14 piger, hvis deltagere ikke må være fyldt 14 år før 1/1 det pågældende år. 6. U-13 piger, hvis deltagere ikke må være fyldt 13 år før 1/1 det pågældende år. 7. U-12 piger, hvis deltagere ikke må være fyldt 12 år før 1/1 det pågældende år. 8. U-11 piger, hvis deltagere ikke må være fyldt 11 år før 1/1 det pågældende år. 9. U-10 piger, hvis deltagere ikke må være fyldt 10 år før 1/1 det pågældende år. 10. U-9 piger, hvis deltagere ikke må være fyldt 9 år før 1/1 det pågældende år. 11. U-8 piger, hvis deltagere ikke må være fyldt 8 år før 1/1 det pågældende år. 12. U-7 piger, hvis deltagere ikke må være fyldt 7 år før 1/1 det pågældende år. 13. U-6 piger, hvis deltagere ikke må være fyldt 6 år før 1/1 det pågældende år. Fodbold for hold med færre end 11 spillere kan arrangeres af lokalunionerne, som også fastsætter regler herfor. Den enkelte lokalunion kan meddele dispensation, således at der kan spilles med blandede hold (piger og drenge), samt dispensation fra aldersgrupperne i lokalunionernes egne turneringer. DISPENSATION 1. I samtlige JBU s ungdomsrækker kan uden konsekvens for sportslige resultater - anvendes maksimum to spillere pr. kamp, som er født i oktober kvartal i året før den pågældende aldersgruppe. Antallet af hænger af om der er tale om 11-mands, 7-mands, 5-mands, 3-mands eller indendørs fodbold. Der kræves ingen ansøgning og godkendelse, men de maksimum to spilleres fødselsmåned/-år skal skrives på kampkortet. Tilladelsen gælder ikke for mesterrækkehold i foråret og for mesterrække 1 hold i efteråret. Fleksibilitetsreglen - 9 stk. 8 - gælder også for de pågældende maksimum to spillere med den undtagelse, at 9, stk. 6 stadig er gældende for dispensationsspillere med den skærpelse, at dispensationsspillere skal have deltaget i det nævnte antal kampe. 2. I JBU s laveste række for U-18 drenge (forår og efterår) kan uden konsekvens for sportslige resultater anvendes spillere (1. års seniorer), som er født i året før U-18 drenges almindelige aldersgruppe. Fleksibilitetsreglen - 9 stk. 8 gælder også for disse 1. års seniorer, dog således at fleksibilitetsreglen i dette tilfælde kun er gældende mellem laveste U-18 række og Serie 5 82\n3 og Serie 6. Ligeledes er 9, stk. 6 stadig gældende for disse dispensationsspillere med den skærpelse, at dispensationsspillere skal have deltaget i det nævnte antal kampe. Eventuel ekstraordinær dispensation kan kun opnås efter begrundet ansøgning til disciplinærudvalget, der også afgør, om en sådan dispensation får konsekvens for opnåede resultater. Oldboys og Veteraner - hele året I Oldboys B må alle hold uden nogen konsekvens benytte max. to spillere pr. kamp, som på spilletidspunktet ikke er fyldt 32 år, men som er fyldt 30 år. I Veteran-rækken må alle hold uden nogen konsekvens benytte max. to spillere pr. kamp, som på spilletidspunktet ikke er fyldt 40 år, men som er fyldt 38 år og i Superveteraner må alle hold uden nogen konsekvens benytte max. to spillere, som på spilletidspunktet ikke er fyldt 45 år, men som er fyldt 43 år. II. Turneringsår 5 1. Turneringsåret går fra 1. januar til 31. december. Perioden fra 1. januar til 30. juni betragtes som 1. turnerings-halvdel og perioden 1. juli til 31. december som 2. turnerings-halvdel. III. Turneringsordning samt ekstraordinære op- og nedrykninger 6 1. En vundet kamp giver 3 points. En uafgjort kamp giver 1 point til hvert hold. Ved udeblivelse godskrives det ikke-udeblevne hold normalt 3 points og en målscore på 3-0. Det udeblevne hold taber normalt med målscoren 0-3. Unionen afgør, hvad der skal ske ved ikke spillede og ikke færdigspillede kampe. 2. Pointstillingen beregnes efter følgende model: Udgåede hold nederst Flest point 3. Ved pointlighed mellem to eller flere hold er følgende gældende: Ved kampe i dobbeltturnering: a) Færrest udeblivelser b) Flest kamppoints indbyrdes c) Bedste måldifference indbyrdes d) Flest mål indbyrdes e) Flest udebanemål indbyrdes f) Bedste måldifference g) Flest scorede mål h) Flest scorede udebanemål i) Flest vundne kampe j) Lodtrækning 83\n4 JBU s håndbog 2008 Ved kampe i enkeltturnering (eller ulige antal): a) Færrest udeblivelser b) Flest kamppoints indbyrdes c) Bedste måldifference indbyrdes d) Flest mål indbyrdes e) Bedste måldifference f) Flest scorede mål g) Flest vundne kampe h) Lodtrækning 4. Turneringsbestemmelser fastsættes herudover af den enkelte lokalunion. IV. Spilleberettigelse 7 Spillerne 1. Spilleren skal opfylde reglerne for den pågældende turnering, og være spilleberettiget den dag, kampen spilles. Der må kun deltage amatørspillere. På 2. hold i klubber, hvis 1. hold deltager i Herre-DM eller Kvinde-DM, samt på disse klubbers 1. og 2. hold i U-18 drenge, U-16 drenge og U-17 piger må også deltage spillere med en kontrakt, der er godkendt af DBU. Det er også tilladt at bruge professionelle trænere og ledere på hold, som ikke er 1. hold, i de to laveste serier for seniorer, samt på hold for old-boys, old-girls og ældre aldersklasser. 2. En spiller skal være medlem af den klub, for hvilken spilleren deltager. En spiller må kun deltage i turneringskampe for én klub i samme turneringshalvdel, og spilleren skal være spilleberettiget for klubben. Når der er indgået en godkendt Overbygningsaftale, aftale om Delvis fusion eller samarbejdsaftale kan en spiller spille for både fællesholdet og moderklubben. Ved moderklub forstås den af de samarbejdende klubber, som spilleren er spilleberettiget for. Stk. 2 gælder ikke for oldboys, veteraner og superveteraner jvnf. turneringsregler for disse rækker. Note - stk. 2 En spiller, som spiller 11-mands fodbold for én klub, må spille 7-mands for en anden klub på følgende betingelser: - spillercertifikatet er i 11-mands klubbens besiddelse mands klubben giver en skriftlig tilladelse til benyttelse af pågældende spiller. - såvel 7-mands klubben som regionskontoret, skal være i besiddelse af den skriftlige tilladelse, forinden spilleren benyttes. En spiller, som spiller JBU 11-mands fodbold for én klub, må spille Oldboys/Veteraner for en anden klub på samme betingelser som nævnt ovenfor. 3. En spiller må ikke samme spilledag deltage i mere end én turneringskamp, medmindre det er på samme ungdomshold. Lokalunionen kan i egne turneringer dispensere herfra, og en spiller må 84\n5 samme spilledag deltage i flere kampe på samme hold i stævner arrangeret af lokalunionen. Hver ugedag er én spilledag. Dog betragtes følgende dage som én og samme spilledag: a) Fredag/lørdag/søndag b) Skærtorsdag/langfredag c) Påskelørdag/1. påskedag/2. påskedag d) Fredag/pinselørdag/1. pinsedag/2. pinsedag Øvrige dage er selvstændige spilledage Note - stk. 3 Ungdomsspillere kan på samme ungdomshold spille mere end én kamp på samme spilledag. Der er i ganske særlige tilfælde mulighed for seniorhold at søge dispensation til at spille to kampe på samme hold samme spilledag - eksempelvis ved mange aflyste/udsatte kampe p.g.a. vejret. 4. Omkampe, op- og nedrykningskampe, puljevinderkampe og landspokalkampe benævnes alle som turneringskampe. 5. Spillere, der er udtaget til herre- eller kvindelandshold samt U-21-landshold, eller reserver til samme, kan ikke på kampdagen - eller ved udekampe tillige så længe rejsen varer - deltage i kampe, herunder lokalunionskampe, uanset om de måtte have sendt afbud til landskampen. Lokalunionen kan dog dispensere herfra. 6. Spillere, der er udtaget til ungdomslandshold (U-20 U-15), eller som reserver til samme, kan ikke på kampdagen og 2 dage før kampdagen - eller ved udekampe tillige så længe rejsen varer - deltage i kampe, herunder lokalunionskampe, uanset om de måtte have sendt afbud til landskampen. Lokalunionen kan dog dispensere herfra. Tilsvarende gælder også for spillere, som er udtaget til lokalunionshold. 7. DBU s turneringer har egne bestemmelser for spilleberettigelse i turnerings- og pokalkampe, hvortil der henvises. 8. Uafhængigt af alle øvrige bestemmelser om spilletilladelse og spilleberettigelse kan en klub ansøge om disciplinærudvalgets tilladelse til at opnå en supplerende spilletilladelse for en ungdomsspiller, såfremt særlige (eks.vis uddannelses- eller bopælsmæssige) forhold gør det aktuelt. Det forudsættes, at klubben med den ordinære spilletilladelse skal afgive skriftligt samtykke, og at tilladelse kun gives for en tidsbegrænset periode, der evt. kan forlænges. Der kan ikke afgives supplerende spilletilladelse til deltagelse på kvalificerede hold. Unionens bestyrelse fastsætter efter indstilling fra disciplinærudvalget de nærmere regler for administration af denne bestemmelse, inkl. evt. dokumentationskrav, m.v. 85\n6 JBU s håndbog Klubskifter 1. Generelt Ved klubskifte kan spilleberettigelse tidligst opnås i den førstkommende nye turneringshalvdel. Ved bopælsforandring fra een lokalunion til en anden og i ganske særlige tilfælde kan lokalunionen dispensere fra reglerne. For spillere i turneringer udskrevet af DBU, kan dispensation gives af DBU, og gælder herefter også i lokalunionerne. Spilleberettigelse kan i intet tilfælde opnås på et tidspunkt, hvor der mangler 3 kampe eller færre i turneringen. I turneringer med ombrydning gælder dette også for de 3 sidste kampe i første turneringshalvdel. Note stk. 1 Dispensation ved bopælsforandring kan f.eks gives til ungdomsspillere i forbindelse med forældrenes flytning eller til seniorspillere, som med kort varsel skal flytte bopæl over en vis afstand. 2. Klubskifte mellem to danske klubber Et udfyldt DBU-spillercertifikat skal medbringes, hvis spilleren i indeværende eller i nærmest foregående turneringsår har spillet for den afgivende klub. Den afgivende klub kan tilbageholde spillercertifikatet, hvis spilleren er i restance med op til seks måneders kontingent. Certifikatet skal opbevares i klubben, og skal forevises til lokalunionen på forlangende. Hvis spilleren ikke har spillet i indeværende eller nærmest foregående turneringsår, skal spilleren udfylde en DBU-spillererklæring. Erklæringen indsendes til lokalunionen, der daterer, underskriver og tilbagesender erklæringen til klubben, inden spilleren kan benyttes i turneringseller pokalkampe. Kopi af erklæringen opbevares i lokalunionen. For spillere, der ikke er fyldt 18 år, skal erklæringen underskrives af forældre/værge. En spiller, der forlader en klub med ikke-afviklet karantænedag(e), kan i sin nye klub kun spilles fri på et tilsvarende eller nærmest højere rangerende hold, subsidiært den nye klubs 1. hold. Lokalunionen afgør i tvivlstilfælde, på hvilket lavere rangerende hold spilleren vil være spilleberettiget efter udstået karantæne. 3. Klubskifte mellem grønlandsk og dansk klub For spillere fra Grønland skal klubben til lokalunionen indsende dokumentation for, at spillerens kontingentforhold i Grønland er i orden. Spilleren kan benyttes, når klubben har modtaget skriftlig bekræftelse på spilletilladelsen fra lokalunionen. 4. Klubskifte fra udenlandsk til dansk klub Anmodning om spilletilladelse for danske statsborgere, der har spillet i udenlandske klubber, skal indsendes til DBU. Det samme er gældende for ikke-danske statsborgere, uanset om de har spillet i udenlandske klubber eller ej. a) Ved overgang fra udenlandsk klub, hvor spilleren har spillet som amatør, til dansk klub som amatørspiller, kan spilletilladelse opnås, når det internationale certifikat er DBU i hænde, og klubben har modtaget skriftlig tilladelse. 86\n7 b) Ved overgang fra udenlandsk klub, hvor spilleren har spillet som amatør, til dansk klub som kontraktspiller, kan spille tilladelse opnås, når det internationale certifikat er DBU i hænde, og klubben har modtaget skriftlig tilladelse. c) Ved overgang fra udenlandsk klub, hvor spilleren har spillet som professionel, til dansk klub som amatørspiller, kan spilletilladelse opnås som beskrevet i amatørbestemmelsernes 14. d) Ved overgang fra udenlandsk klub, hvor spilleren har spillet som professionel, til dansk klub som kontraktspiller, kan spilletilladelse opnås, når det internationale certifikat er DBU i hænde, og klubben har modtaget skriftlig tilladelse. e) Undtaget fra disse regler er spillere, som ved indmeldelse i klubben ikke er fyldt 14 år. Disse kan efter FIFA s regler spille med det samme og uden videre tilladelse fra forbundene. f) DBU kan udstede en midlertidig spillertilladelse, hvis det internationale spillercertificat ikke er modtaget inden for 60 dage. 9 Op- og nedrykning af spillere Note - 9 generelt Med undtagelse af 9 stk. 6 gælder de samme bestemmelser for rækker med/uden ombrydning, idet ombrydningsrækkerne i øvrigt betragtes som en fortsat turnering forår/ efterår i lighed med de øvrige rækker. Note - 9 Nedrykning af ungdomsspillere kan ske til et hvilket som helst lavere rangerende ungdomshold under forudsætning af, at 9, stk. 1 og stk. 6 er overholdt og under forudsætning af, at holdene spiller. Note - 9, stk. 1 I JBU skelnes der mellem centrale og regionale turneringer. De centrale turneringer udskrives af JBU, og indrangeringen omfatter samtlige rækker i den centrale turnering. Reglerne i 9 omhandler alene holdene i den centrale turnering. Hvis en spiller i øvrigt er spilleberettiget for holdet/klubben, er der ingen restriktioner ved skift fra en regional til en central turnering. Den enkelte region kan have særlige regler for skifte fra en central til en regional turnering. 1. For at rykke ned på et lavere rangerende hold i samme turneringsår (perioden 1/1-31/12) for samme klub skal spilleren løses til nedrykning. Det sker ved, at det højere rangerende hold samme spilledag spiller - eller i mellemtiden har spillet - en turneringskamp, hvor spilleren ikke deltager/deltog. Omkampe, op- og nedrykningskampe, pulje- og pokalkampe betragtes med hensyn til anvendelse af spillere som turneringskampe. Ved overbygningsaftaler betragtes fællesholdet som 1. hold. En spiller kan ikke løses til nedrykning en spilledag, hvor spilleren er idømt karantæne. 87\n8 JBU s håndbog 2008 Overordnet fælles indrangering Herrer: Danmarksturneringen - Danmarksserien/Kvalifikationsrækken U-18 DM - U16 DM Kvinder: Danmarksturneringen - Danmarksserien - U-17 DM Ud fra den overordnede rangering udarbejder lokalunionen indrangering af lokalunionens egne turneringer. Indrangering sker i øvrigt i henhold til den enkelte lokalunions særregel. HERRER Forår: DMT-DS-KVAL-U18LIGA-U18DIV-JS-S1-U18M-U16LIGA-U16DIV-S2-S3-U18A-S4- S5-U16M-S6-U18B-U16A-U16B-U14M-U14A-U14B1-U14B2-U12A-U12B1-U12B2 Efterår: DMT - DS KVAL-U18LIGA-U18 1.DIV- U18 2.DIV-JS-U16LIGA-U18M1-S1-U16 1.DIV-S2-U16 2.DIV-U18M2-S3-U18 1-S4-U16M1-S5-U16M2-S6-U18 2-U16 1-U16 2-U16 3-U14M1-U14M2-U14 1-U14 2-U14 3-U12M-U12 1-U12 2-U12 3 KVINDER Forår: DMT- DS-U17DM-JS-S1-U17A-S2-(U18)-U17B-U14M-U14A-U14B-U12 Efterår: DMT-DS-U17DM-JS-S1-U17M-S2-U17 1-(U18)-U17 2-U14M1-U14M2 -U14 1-U14 2-U12 1-U12 2 I drenge-rækker, hvor piger kan deltage (jvnf. 4), er det alene alderskategorien, der er afgørende for nedrykning af spillere til pigehold. Selvom reglerne er overholdt, kan lokalunionen i særlige tilfælde gribe ind, hvis det vurderes, at spillere er rykket ned på et lavere rangerende hold for at forstærke dette. Lokalunionen kan i særlige tilfælde dispensere fra reglerne om op- og nedrykning af spillere. Med undtagelse af eventuelle særregler i lokalunionen er stk. 1 og 6 dog altid gældende. Note - stk. 2 Denne regel er primært lavet for at hindre, at en klub lader de bedste spillere starte op på et lavere rangerende hold, hvis det højere rangerende holds første kamp(e) ligger senere end det lavere rangende holds. Bemærk at reglen kun gælder i forårets første kamp - og altså ikke i efterårets, da der her blot er tale om en fortsættelse af forårets turnering - også i ombrydningsrækkerne. Bortset fra undtagelsen i stk. 2 kan en spiller altid rykke op på et højere rangerende hold, hvis vedkommende iøvrigt er spilleberettiget for holdet den pågældende dag. Se også 7, stk. 3 vedr. spilleberettigelse. 2. Det er ikke tilladt at spille en turnerings første kamp på et lavere rangerende hold for derefter at deltage på et højere rangerende holds første kamp. Dog kan spillere benyttes frit i 1. kamp i Danmarksturneringen for herrer samt Danmarksturneringen for kvinder. Bemærk dog de særlige regler for spilleberettigelse i Serie 5 og 6 ( 9, stk. 9) 88\n9 3. Deltager en klub med mere end eet hold i samme række, opføres holdene i turneringsplanen som hold 1, 2, o.s.v. Hold 1 betragtes som højere rangerende end hold 2, o.s.v. Dette er dog ikke gældende i lokalunionernes laveste herreseniorrække, hvor holdene rangeres sideordnet - ved nedrykning af spillere skal 7, stk. 3 og 9, stk. 1 være overholdt. 4. Når der er indgået en godkendt Overbygningsaftale eller aftale om Delvis fusion kan en spiller rykke fra fælleshold til moderklub og retur. Ved moderklub forstås den af klubberne, der som deltager i det godkendte samarbejde er i besiddelse af spillerens certifikat/spillererklæring. 5. En ansat, men ikke spillet, kamp hverken løser eller binder normalt en spiller. Hvis klubben trækker et hold eller hvis klubben har trukket et hold, hvor en spiller er idømt karantæne, kan lokalunionen dispensere. 6. Nedrykning af spillere fra højere rangerende hold i turneringens 3 sidste kampe kan kun finde sted, hvis pågældende spiller - inden de nævnte 3 sidste kampe - i 2. halvdel af turneringen har deltaget eller været spilleberettiget i mindst det nedenfor nævnte antal kampe på samme eller lavere rangerende hold. Når der i turnerings-... skal spilleren spille/være halvdelen skal spilles spilleberettiget i: 6 kampe 1 kamp 7 kampe 2 kampe 8 kampe 3 kampe 9 kampe 3 kampe 10 kampe 3 kampe 11 kampe 4 kampe 12 kampe 5 kampe 13 kampe 5 kampe 14 kampe 6 kampe 15 kampe 6 kampe En spiller, der udstår karantæne, betragtes ikke som værende spilleberettiget den pågældende dag. For puljer med færre kampe end ovenfor anført, fastsætter den enkelte lokalunion selv nedrykningsbestemmelser for disse puljer. I turneringer med ombrydning mellem 1. og 2. halvdel gælder denne regel også for 1. halvdel. Ved nedrykning fra hold i Herre-DM, Kvinde-DM, Kvinde-DS eller Herre-DS (inkl. Kvalifikationsrækken) gælder denne regel også i 1. halvdel. Bemærk vedr. Serie 6: Ved opgørelse af antal kampe, hvor spilleren har spillet eller været spilleberettiget inden de nævnte tre sidste kampe, skelnes der ikke mellem de forskellige serie 6 hold i det tilfælde, hvor klubben deltager med mere end ét hold i rækken. 89\n10 JBU s håndbog 2008 Note - stk. 6 Hvad er de 3 sidste kampe? Det er de tre sidst af klubben ansatte kampe incl. udsatte kampe og kampe, der ikke spilles p.g.a. udeblivelse(r). En kampdag, hvor holdet er oversidder eller modstanderen er udtrukket, tæller ikke med. - Eksempel I runde 20 spiller hold A i weekenden, i runde 21 er modstanderen udeblevet, i runde 22 spiller holdet i weekenden. Disse regnes som de 3 sidste kampe. - Eksempel I runde 20 spiller hold A i weekenden, i runde 21 er modstanderen udtrukket, i runde 22 spiller holdet i weekenden. Disse kampe er ikke de 3 sidste, idet runde 21 ikke tæller med, da modstanderen er udtrukket. - Eksempel I runde 21 spiller hold A i weekenden, der spilles en udsat kamp fra runde 15 midt i ugen, i runde 22 spiller hold A i weekenden. Disse regnes som de 3 sidste kampe. - Eksempel I runde 20 spiller hold A i weekenden, i runde 21 er hold A oversidder, i runde 22 spiller hold A i weekenden. Disse kampe er ikke de 3 sidste, idet runde 21 ikke tæller med, da holdet sidder over. Det betyder følgende for nedrykning af spillere: Nedrykning af spillere fra højere rangerende hold i de af klubben ansatte 3 sidste kampe kan kun finde sted, hvis pågældende spiller i 2. turneringshalvdel (1/7-31/12) inden de 3 sidste kampe - har deltaget eller været spilleberettiget i mindst det antal kampe, som fremgår af stk. 6. I turneringer med ombrydning mellem 1. og 2. halvdel gælder denne regel også for 1. halvdel. Spilles en kamp ikke p.g.a. modstanderens udeblivelse, tæller kampen med, hvis spilleren ikke deltager på andet hold den pågældende spilledag. - Eksempel En spiller der i en af de 3 sidste af klubben ansatte kampe rykkes ned på et hold i en 12-holds pulje (=11 kampe), skal før denne kamp have spillet eller været spilleberettiget på dette eller lavere rangerende hold i mindst 4 kampe i 2. turneringshalvdel inden de 3 sidste af klubben ansatte kampe. Puljer med dobbeltturnering i 2. turnerings- halvdel: I puljer med dobbeltturnering i 2. turneringshalvdel, gælder det samlede antal kampe i turnerings-halvdelen. Generelt: Til og med den af klubben 4. sidst ansatte kamp sker nedrykning efter de normale regler. En spiller, der er nede på holdet i 4. sidst ansatte kamp, kan således blive nede uden at opfylde kravet om kampantal for nedrykning af spillere i de 3 sidst ansatte kampe, idet der ikke er tale om en nedrykning. 7. Nedrykning af seniorspillere kan kun ske til det hold, som rangerer næstefter det hold, hvorpå spilleren sidst har deltaget. Undtaget er dog JBUs laveste herreseniorrække, hvor holdene rangeres sideordnet jf. 9 stk\n11 Hvis en spiller ikke har deltaget en spilledag, betragtes spilleren som deltager på det hold, der rangerer nærmest under holdet, hvorpå spilleren sidst har deltaget under forudsætning af, at 7 stk., 1 er overholdt og under forudsætning af, at holdene spiller. Yderligere nedrykning kan ske efter samme bestemmelser (gælder kun for anvendelse af spillere fra seniorhold til seniorhold). 8. Ungdomsspillere, der er født i året efter den nærmeste ældre alderskategori, kan uden konsekvenser og uafhængigt af alle regler om op- og nedrykning af spillere samt om spilledage deltage på et hold i nærmeste ældre alderskategori i en turnering, administreret af lokalunionen. Det bemærkes dog - At ovenstående ikke gælder i pulje- og omkampe - At ovenstående ikke gælder spillere, der ikke er spilleberettiget på grund af karantæne - At U-18 drenge- og U-17 pigespillere kun kan anvendes på seniorhold, som er højere rangeret i henhold til stk. 1 - At de spillere (1. års seniorer), der med dispensation deltager i JBU s laveste rækker for U-18 drenge (forår og efterår) kun kan anvendes på seniorhold i Serie 5 og Serie 6. - At ovenstående ikke gælder spillere, der senest har deltaget eller har haft karantæne på hold i en af DBU administreret turnering - At spillere, der senest har deltaget på mesterrækkehold, kun kan anvendes på (ældre/ yngre) mesterrækkehold. Denne bestemmelse gælder dog ikke U-17 pige- og U-18 drengespillere til/fra seniorhold. 9. I Serie 5 (efterår) og Serie 6 kan pr. kamp deltage max. 3 spillere fra klubbens nærmest højere rangerende hold uafhængigt af alle regler om op- og nedrykning og spilledage. Det bemærkes dog - At ovenstående ikke gælder i pulje- og omkampe - At ovenstående ikke gælder spillere, der ikke er spilleberettiget på grund af karantæne 10 Udvisninger og advarsler Note - 10 generelt Med undtagelse af en karantæne, der overflyttes fra ét turneringsår til et andet (se stk. 6) og klubskifter, kan en karantæne kun afvikles på det hold, hvorfra spilleren er udvist. Og kun når holdet spiller. Man kan således ikke udstå en karantænedag, hvis en kamp flyttes/aflyses - uanset årsagen dertil. 1. a) Hvis en spiller er blevet udvist i en ordinær turneringskamp, kan spilleren ikke deltage i en ordinær turneringskamp, før det pågældende hold har spillet sin næste ordinære turneringskamp(e). b) Hvis en spiller er blevet udvist i en pokalkamp, kan spilleren ikke deltage i en pokalkamp, før det pågældende hold har spillet sin næste pokalkamp(e). Eventuelt 91\n12 JBU s håndbog 2008 ikke afviklet karantæne overføres automatisk til den ordinære turnering, når holdet slås ud eller vinder pokalturneringen. c) Hvis en spiller idømmes en tidsbestemt karantæne, er denne gældende i såvel den ordinære turnering som i pokalturneringen. Hvis en spiller idømmes en karantæne på 6 eller flere spilledage, skal denne karantæne afsones i de førstkommende kampe, uanset om det er ordinære turneringskampe eller pokalkampe. d) Spillere, der er fyldt 18 år, og klubben har ansvar for, at karantæner afvikles retmæssigt. e) Lokalunionen beslutter, om disse regler for karantæneafvikling gælder for trænere og ledere. 2. En ansat men ikke spillet kamp, hverken løser eller binder normalt en spiller. 3. For afsluttende runder i Herre-LP og Kvinde-LP gælder dog, at karantæner på til og med 6 spilledages varighed, idømt i de indledende runder eller i andre turneringer ikke afvikles i de afsluttende runder. Omvendt afvikles karantæner, idømt i de afsluttende runder, alene i de afsluttende runder. Hvis holdet slås ud af de afsluttende runder, inden karantænen er afviklet, overføres ikke afviklede karantænedage til den ordinære turnering. 4. For en U-18 drenge- eller U-17 pigespiller, der mellem to turneringsår rykker op på seniorhold med ikke afviklede karantænedage, afvikles de udestående karantænedage på det nærmeste højererangerende seniorhold i henhold til den enkeltes lokalunions indrangering - subsidiært klubbens førstehold. 5. Eventuelle kommentarer til en udvisning fra den udviste spillers klub skal være lokalunionen i hænde senest 2. hverdag efter kampen. Eventuelle indsigelser til karantænelængder skal være lokalunionen i hænde senest 2. hverdag efter meddelelse er afsendt til klubben. Indsigelser/kommentarer har aldrig opsættende virkning. 6. Den dømmende lokalunion kan i særlige tilfælde dispensere fra reglen i stk En udvist spiller, eller bortvist træner/leder, kan ikke benyttes i kamp, før meddelelse om afgørelsen foreligger, og indtil evt. karantæne er afsonet. 8. Ved karantæner, der overføres fra ét turneringsår til et andet, kan spilleren udstå karantænen på samme eller højere rangerende hold - subsidiært på klubbens 1. hold. I tvivlstilfælde afgør disciplinærudvalget, på hvilket hold spilleren kan udstå karantænen, og på hvilket lavere rangerende hold, spilleren vil være spilleberettiget efter udstået karantæne. 92\n13 V. Kampenes afvikling 11 Arrangement af kampe 1. Arrangørforpligtelser Den klub, hvis navn i turneringsprogrammet står nævnt først, er arrangør af kampen og ansvarlig for baneopstilling, skal levere bold og desuden have reservebolde i beredskab. Den arrangerende klub skal levere flagene til liniedommerne. I samtlige kampe skal målene være forsynet med net, der skal være i overensstemmelse med fodboldloven. Ved kampe hos klubber med flere anlæg skal arrangøren i forvejen meddele tilrejsende klub, på hvilket anlæg kampen skal spilles. I dobbeltturneringer skal der afvikles en kamp på hvert holds bane. Spilles en kamp på neutral bane, møder hver af de deltagende klubber med mindst en bold. I ganske særlige tilfælde kan JBU give tilladelse til at afvikle begge kampe på samme klubs bane. 2. Dommerpåsætning Kun lokalunionernes administrationer kan foretage dommerpåsætning til kampe, som administreres af lokalunionerne. 3. Dommer Såfremt den ansatte dommer ikke er mødt, har holdene pligt til at vente 30 minutter, således at der skabes mulighed for at fremskaffe en dommer. Såfremt en dommer ikke ser sig i stand til at gennemføre kampen på grund af skade eller sygdom, har holdene pligt til at vente 30 minutter, således at der skabes mulighed for at fremskaffe en ny dommer. I disse tilfælde er det den arrangerende klubs hovedansvar at stille kvalificeret dommer. Når kampen er sat i gang, er dommerhvervet at betragte som anerkendt af begge parter, og der kan ikke protesteres. Opnås der ikke enighed om anden dommer, indberettes dette til egen lokalunion, som derefter træffer den endelige afgørelse. Begge klubber har pligt til at medvirke positivt til at kampen afvikles. Note - stk. 3 Hvis der er meddelt, at der ikke kan stilles dommer, kan klubberne vælge at flytte kampen. Kan man ikke enes om det, er det hjemmeholdets ansvar at finde en person til at dømme kampen. Begge hold er pligtige til at spille kampen med den af hjemmeklubben udpegede person som dommer. Hvis dommeren udebliver, og man har ventet de 30 minutter, har ingen af klubberne pligt til at spille kampen. Hvis kampen startes efter 30 minutter - eller senere - betragtes dommeren som accepteret af begge parter 4. Liniedommere Hver klub stiller en liniedommer, hvis ikke anden aftale foreligger. Til kampe i jyllandsserien herrer, U-18 drenge M, U-18 drenge M1, samt serie 1 og serie 2 herrer kræves neutrale liniedommere. Der kan påsættes neutrale liniedommere i kampe, hvor dette ikke er påbudt. 93\n14 JBU s håndbog 2008 Hvis man er enige om påsætning, deles man om udgifterne. I andre tilfælde betaler den klub, der ønsker liniedommere påsat. En betingelse for at få liniedommere i sådanne tilfælde er, at alle dommere/liniedommeropgaver i de rækker, hvor det er påbudt, er dækket ind den pågældende dag. Dommer-/liniedommerpåsætning i afsluttende kampe Herresenior JS til og med Serie 2 Dommertrio i alle kampe Serie 3 til og med Serie 6 Dommertrio i semifinaler og finaler Oldboys A og B samt Veteraner Dommertrio i semifinaler og finaler Kvinder JS til og med Serie 2 Drengeungdom Alle 11-mands rækker Pigeungdom Alle 11-mands rækker Dommertrio i semifinaler og finaler Dommertrio i semifinaler og finaler - dog ikke i rækker, hvor finalestævnet afvikles som to-dages stævne Dommertrio i semifinaler og finaler - dog ikke i rækker, hvor finalestævnet afvikles som to-dages stævne U-12 Ingen dommertrio - kun dommer Note - stk. 4 og stk. 11 I rækker, hvor der ifølge reglementet ikke kræves liniedommere, kan begge klubber kræve anvendelse af neutrale liniedommere. Kravet kan fremsættes via turneringsprogrammet (dommerkode 2) eller ved aftale klubberne imellem. Udgiften hertil deles ligeligt mellem de to klubber, medmindre modparten skriftligt har meddelt, at man ikke ønsker at betale for liniedommere. Undladelse af skriftlig indsigelse betragtes som accept. 5. Dommermangel Til kampe, hvor unionen har meddelt, at der ikke ansættes dommere, er det hjemmeholdets pligt at sørge for dommer. Der kan ikke anvendes dommere, der er registreret som aktive hos lokalunionen, uden forudgående aftale med lokalunionen. Spilles kampen ikke på grund af manglende dommer, vil hjemmeholdet normalt blive erklæret som taber. En eventuel dommergodtgørelse til en lokal dommer er hjemmeholdets ansvar og udgift uanset om der er tale om en frivillig døm-selv-kamp (lokaldommer kode 3) eller en døm-selv-kamp på grund af dommermangel. 6. Interval mellem kampe Ved fastsættelse af kamptidspunktet må der kræves et af den enkelte lokalunion fastsat interval (i JBU mindst 15 minutter) mellem de enkelte kampe. Intervallet er inkl. pausen mellem halvlegene. For pokal-, puljevinder-, kvalifikations-, op- og nedrykningskampe må der være et interval på en time. 94\n15 7. Aftenkampe Kampene ansættes så tidligt, at de er færdigspillede inden solnedgang. Dog ikke hvis kampene i henhold til er aftalt spillet i el-lys. I JBU gælder, at kampene - ved eventuel omkamp og straffesparkskonkurrence - skal være færdigspillede senest 15 minutter efter solnedgang. Hvis en kamp fastsættes til et senere tidspunkt, kan den af unionen annulleres eller erklæres for tabt, hvis den ellers ikke kan afvikles normalt inden sidste spilledag i den pågældende række. 8. Har en klub flere hold i samme pulje, skal disse holds indbyrdes opgør i begge turneringshalvdele afvikles så tidligt som muligt, dog senest 21 dage efter starten af turneringshalvdelene. 9. Har en klub flere hold i samme pulje, der afvikles som dobbelt turnering indenfor samme turnerings-halvdel, skal disse holds indbyrdes opgør afvikles så tidligt som muligt og senest 21 dage efter starten på hver af de to enkeltturneringer. 10. Aflysning Hvis en fastsat kamp aflyses i 1. turneringshalvdel p.g.a. lukkede baner forårsaget af vejret, flyttes kampen til modpartens bane under forudsætning af, at der kan skaffes dommer til kampen og under forudsætning af, at modparten råder over en brugbar bane, der overholder de gældende mål. Samme spilletidspunkt er gældende med mindre andet aftales. Flytningen skal aftales skriftligt og kopi af aftalen indsendes til unionen. Efterårets modsatte kamp flyttes ligeledes, så begge klubber får en hjemmekamp og en udekamp. Kampe, der i 2. turneringshalvdel aflyses p.g.a. lukkede baner forårsaget af vejret, kan af JBU fastsættes til afvikling på samme klubs bane, som der blev spillet på i 1. turneringshalvdel. Der kan i seniorkampe dispenseres fra 12, stk. 2 vedrørende banestørrelse. Note - stk. 10 Begge klubber er lige ansvarlige for aftale af ny kamp. 11. Spilletidspunkt Den arrangerende klub bestemmer spilletidspunktet. Dog kan kampe kun placeres på andre dage end den programsatte søndag - henholdsvis Skærtorsdag, Kr. Himmelfartsdag og 2. pinsedag - hvis parterne er enige herom. Der skal ligeledes tages hensyn til de for KFUM klubber gældende regler. Undtaget herfra er puljevinderkampe, der af JBU placeres til lørdag. For seniorhold ligger kampene i sidste spillerunde fast og afvikles på følgende tidspunkter (undtaget herfra er dog Serie 6 Herrer og Serie 3 Kvinder, som ikke har fast afviklingstidspunkt): lørdag kl : Herrer: Serie 3 lørdag kl : Herrer: Jyllandsserien 95\n16 JBU s håndbog 2008 lørdag kl : Herrer: Serie 1 Kvinder: Jyllandsserien, Serie 1 og Serie 2 søndag kl : Herrer: Serie 4 og Serie 5 søndag kl : Herrer: Serie 2 Ovennævnte spilletidspunkter i sidste spillerunde vil fremgå af turneringsprogrammet, udsendt fra JBU. Den arrangerende klub har pligt til at indsende forslag om spilletidspunkt på de kampe, der udsendes til klubben inden starten på en turneringshalvdel. Tidsfristen for indsendelse fremsendes sammen med kampoversigten. Spilletiden vil herefter blive anført i turneringsprogrammet. Den arrangerende klub kan senest 28 dage før kampens afvikling ifølge turneringsprogrammet ændre tidspunktet ved skriftlig meddelelse til modparten og JBU, når de generelle regler om spilledato overholdes. For 1. spilledag i en halvsæson er fristen dog 21 dage. Udeholdet kan senest 28 dage før kampens afvikling ifølge turneringsprogrammet fastholde sin ret til at spille søndag (henholdsvis Skærtorsdag, Kr. Himmelfartsdag og 2. pinsedag) ved skriftlig meddelelse til modparten og JBU. Herefter fastsætter den arrangerende klub spilletidspunktet og meddeler dette skriftligt til udeholdet og JBU senest 21 dage før kampens afvikling. For 1. spilledag i en halvsæson er fristen dog hhv. 21 og 14 dage. Ved kampe, hvor der intet tidspunkt fremgår af turneringsprogrammet, skal den arrangerende klub senest 28 dage før den i programmet angivne spilledato fremsende forslag til modparten og JBU. Hvis den arrangerende klub ikke overholder denne frist, skal udeholdet senest 21 dage før den angivne spilledato skriftligt meddele hjemmeholdet og JBU spilletidspunktet. For 1. spilledag i en halvsæson er fristen dog hhv. 21 og 14 dage. Hvis ingen af klubberne overholder disse tidsfrister, kan kampen annulleres. I alle kampe, der ændres i forhold til turneringsprogrammet eller hvor spilletidspunktet ikke fremgår af turneringsprogrammet, skal spilletidspunktet skriftligt bekræftes overfor modstanderen senest 12 dage før kampen, ligesom JBU skal orienteres om spilletidspunktet. Sker dette ikke, kan kampen annulleres eller erklæres tabt. Ved overskridelse af fristerne i denne kan tidspunkterne kun ændres ved enighed mellem klubberne. I ganske særlige tilfælde kan JBU diktere en kamp afviklet på anden spilledato/tidspunkt end det programfastsatte. Note - stk. 11 (to første afsnit) Hvis en kamp af hjemmeklubben er sat til anden afvikling end på de her nævnte tidspunkter, er spilletidspunktet at betragte som forslag fra hjemme-klubben. Begge klubber har mulighed for at ændre disse senest 28 dage inden kampen. Ved overskridelse af 28-dages fristen kan tidspunkterne kun ændres ved enighed klubberne imellem. 96\n17 12. Eftertilmeldte hold Klubber, der er eftertilmeldt, skal senest 14 dage efter at have modtaget bekræftelse på eftertilmeldingen fremsende forslag om spilletidspunkt for hjemmekampene til modparten. Ligeledes skal de øvrige klubber i puljen, som arrangører, fremsende forslag om spilletidspunkt til det eftertilmeldte hold senest 14 dage efter at have modtaget besked om eftertilmeldingen. Hvis ovennævnte tidsfrister ikke overholdes, bestemmer den tilrejsende klub spilletidspunkt uden forhandling og skal senest 21 dage efter at have modtaget besked om eftertilmeldingen give den arrangerende klub skriftlig meddelelse om spilletidspunktet. Hvis ingen af klubberne overholder disse tidsfrister, kan kampen annulleres. Ligeledes kan kampen annulleres/erklæres tabt, hvis ikke henholdsvis tilrejsende og arrangerende klub senest 12 dage før kampen skriftligt har accepteret spilletidspunktet. Eftertilmeldte hold indplaceres som udgangspunkt i laveste række. Dog kan JBU's Disciplinærudvalg dispensere herfor. Ansøgning skal indsendes til JBU senest ved tilmeldingsfristens udløb. 13. Dommerbestilling Tidspunkter, som på baggrund af klubbernes indberetninger bringes i JBUs turneringsprogram, gælder som dommerbestilling. Eventuelle ændringer af disse tidspunkter må meddeles senest 8 dage inden kampen. Til efterårets kampe er det alene turneringsprogrammet, der gælder som forslag om kamptidspunkt og dommerbestilling. For de kampe, hvor der ikke er angivet spilletidspunkt i turneringsprogrammet, er det arrangørklubbens ansvar, at neutral dommer bestilles, medmindre der træffes aftale om benyttelse af lokal dommer. Hvis lokal dommer aftales, må klubberne være forberedte på, at en ikke eksamineret dommer benyttes, og at alle formaliteter vedrørende dommeren pålægges arrangøren. Hvis arrangørklubben har foreslået lokal dommer, kan den tilrejsende klub forlange neutral dommer ved skriftligt at meddele arrangørklubben dette senest 12 dage før kampens afvikling. Dommerudgifterne deles ligeligt mellem de to klubber. Dette gælder dog ikke i Herrer: Jyllandsserien, Serie 1, Serie 2, Serie 3 og Serie 4. Kvinder: Jyllandsserien. Ungdom: U-18 drenge M, U-16 drenge M og U-14 drenge M samt efterårets M1 og M2-rækker. I disse rækker betales den samme dommerudgift for alle deltagende hold i de enkelte rækker. 12 Ændringer af kampe 1. Skal en klub afgive to eller flere spillere til lands- eller unionshold, er den berettiget til at få kampen flyttet. Hvis en ungdomsspiller er udtaget til lands- eller unionshold, men i klubregi anvendes på seniorhold, har klubben ingen krav på en flytning af seniorkampen. 2. Når en kamp på grund af vejrforholdene, banens ubrugelighed, dommers udeblivelse eller lignende udsættes, skal skriftlig meddelelse herom fra 97\n18 JBU s håndbog 2008 hjemmeholdets klub gives unionen senest dagen efter, at kampen skulle være afviklet. Hvis der ikke i løbet af en uge - for pokalkampe dog 2 dage - til unionen er indsendt forslag til nyt spilletidspunkt, tiltrådt af både hjemme- og udehold, vil spilletidspunkt og -sted blive fastsat af unionen. 3. Flytning eller udsættelse til efter sidste spillerunde i den på gældende række vil almindeligvis ikke blive tilladt. Ligeledes vil flytning eller udsættelse af en kamp fra forårs- til efterårsturneringen eller omvendt almindeligvis ikke blive tilladt. 4. Yderligere bestemmelser for ændring af kampe fastsættes af den enkelte lokalunion. 5. Kampe, der er ansat til afvikling før 1/7, skal altid være spillet senest den 30/6 pågældende år. - se dog stk Med undtagelse af reglerne i 11, stk. 8 vedr. søndage kan ændring af kampdato kun finde sted, når parterne er enige herom. Ved ændring af kampdato skal kampen aftales senest 14 dage efter den oprindelige spilledato. Stk. 3 og 4 skal i alle tilfælde være overholdt. Ny kampdato skal altid meddeles JBU og modstanderen. Note - stk. 6 Begge klubber er lige ansvarlige for, at der ved ændring aftales ny kamp senest 14 dage efter den oprindelige spilledato. Det er vigtigt også at være opmærksom på 11, stk. 11. På nær de nævnte undtagelser kan en klub kræve en kamp spillet om søndagen. 7. I puljer, der ombrydes efter 1. halvdel af turneringen, skal kampene være afviklet senest den i planen sidst anførte spilledag i hhv. 1. og 2. halvdel af turneringen. 13 Kampenes afvikling 1. Der spilles efter Fodboldloven - nyeste udgave, bortset fra nedennævnte regler. 2. Arrangørklubben har i alle forhold ansvaret for kampens afvikling. Dog har den tilrejsende klub et medansvar for egne tilhængere. 3. Baner, der anvendes til seniorkampe, skal være mindst 102 x 65 m. Lokalunionen kan dispenseres for banestørrelsen ved bestående anlæg. 4. Spilletiden for 11-mands: - Kvinde- og Herresenior samt U-18 piger og drenge 90 min. (45 min. fra hvert mål) - U17 piger og U-15/U-16 drenge 80 min. (40 min. fra hvert mål) - Old girls, Old Boys, Veteraner, U-13/14 piger og drenge 70 min. (35 min. fra hvert mål) - Superveteran, Masters, Supermasters, Grand Old Masters og Super Grand Old Masters, U-12 piger og drenge 60 min. (30 min. fra hvert mål) 98\n19 - Øvrige rækker 2 x 30 min. Der byttes banehalvdel efter første halvleg. 5. Halvlegspausen må ikke overstige 5 minutter, medmindre dommeren giver tilladelse. Halvlegspausen må dog aldrig overstige 15 minutter. Endvidere henvises til 5 i turneringsreglement for 5- og 7-mands fodbold. 6. U-9, U-10, U-11, U-12, U-13 og U-14 drenge- og pigekampe spilles med boldstørrelse 4. U-6, U-7 og U-8 drenge- og pigekampe spilles med boldstørrelse 3. Øvrige spiller med boldstørrelse For U-6, U-7, U-8, U-9, U-10, U-11 og U-12 drenge- og pigekampe gælder følgende særregler: a) Ved målspark er det tilladt målmanden at sætte bolden i spil, efter at han/hun har fået fat i bolden, efter at den har været ude af spil. Ved frispark indenfor eget straffesparksfelt er det samme gældende, dog skal bolden have ligget stille på jorden et sted i straffesparksfeltet. b) Hjørnespark tages fra det sted, hvor straffesparkfeltets sidelinie møder mållinien. c) Bolden skal ikke passere straffesparkfeltets grænse, før målmanden igen må spille bolden med hænderne. d) Det er tilladt målmanden at røre bolden med hænderne, når en spiller sparker eller kaster bolden til sin egen målmand, uanset hvorledes dette foregår. 8. En kamp kan ikke begynde, hvis et af holdene består af færre end 7 spillere. Dommeren skal da sende indberetning til lokalunionen, som kan erklære kampen tabt for det pågældende hold. Dette holds klub hæfter for hele dommerhonoraret. En påbegyndt kamp spilles færdig uanset antallet af spillere på holdene. Hvis et hold ikke er mødt til det fastsatte tidspunkt, skal såvel modstander som dommer vente indtil 15 minutter. Hvis forsinkelsen er varslet, skal parterne vente længst muligt. 9. Et hold består af indtil 11 spillere. Der kan indsættes op til 3 reserver, hvis navne skal meddeles dommeren på banen inden kampens start. Alle spillere kan frit udskiftes og sættes ind igen i hele kampen, hvilket bevirker, at et hold principielt består af 14 spillere. I stævner arrangeret af JBU, kan benyttes indtil 17 spillere dog kun 14 spillere pr. kamp. Reservespillerne skal være undergivet de samme regler med hensyn til spilleberettigelse som de ordinære spillere på holdet. Reservespillernes navne skal meddeles dommeren, inden kampen påbegyndes. 10. Hvis en dommer afbryder kampen før tid eller udviser en spiller eller andre fra banen, skal dommerens indberetning være lokalunionen i hænde senest 2. hverdag efter kampen. Ved afbrydelse tager lokalunionen herefter stilling til fastsættelse af kampens resultat eller beslutning om at lade kampen færdigspille eller spille kampen om. 99\n20 JBU s håndbog Hvis dommeren giver en spiller en advarsel, tildeles spilleren en tidsbegrænset udvisning på 10 minutter. Dommeren skal ikke indberette advarslen. 12. Turneringskampe kan afvikles på kunstgræsbaner under forudsætning af, at DBU s krav til banens spilfunktionelle egenskaber er opfyldt (banen skal være anlagt og testet i overensstemmelse med DBU s projektgrundlag af december 2002). Hvis begge hold er enige, kan kampen spilles på grusbane, øvrige typer kunstgræsbane og i el-lys. I særlige tilfælde kan lokalunionen diktere kampe spillet på grusbane, øvrige typer kunstgræsbane og i el-lys, evt. på neutral bane. Note - stk. 12 Der findes ingen lovmæssige krav til lysstyrken i JBU s kampe. Ved at acceptere en lyskamp, har man dermed også accepteret lysanlægget. 14 Forlænget spilletid 1. Den forlængede spilletid spilles umiddelbart efter den ordinære kamp. Spilletiden er i 90 minutters kampe 30 minutter - 2 halvlege à 15 minutter. I øvrige kampe 20 minutter - 2 halvlege à 10 minutter. 2. En straffesparkkonkurrence afvikles efter Fodboldlovens nyeste udgave. 3. I straffesparkkonkurrencen kan kun deltage spillere, som er på spillepladsen, når den forlængede spilletid slutter inkl. spillere, som ved kampens slutning midlertidigt har forladt spillepladsen med eller uden dommerens tilladelse (f.eks. til behandling for skade). 15 Spilledragt 1. Et holds markspillere skal være iført trøjer af samme farve. Farven på målmandens trøje skal gøre det let at skelne ham fra de øvrige spillere og dommeren. Hvis dette ikke overholdes, kan dommeren bortvise den eller de pågældende fra spillepladsen, indtil forholdet er bragt i orden. 2. Har to holds spilletrøjer så stor lighed med hinanden, at det efter dommerens skøn kan være vanskeligt at skelne de to holds spillere fra hinanden, kan dommeren pålægge udeholdet at skifte til anden farve. Stiller hjemmeholdet op i anden trøjefarve end den af lokalunionen godkendte og det derved bliver vanskeligt at skelne de 2 holds spillere fra hinanden, er det dog hjemmeholdet, som dommeren kan pålægge at skifte til anden farve. Stiller holdet op i sort eller anden mørk spilletrøje, og dermed gør det vanskeligt at skelne spillerne fra en sortklædt dommer, skal holdet skifte til anden farve, hvis dommeren påbyder dette\n21 Spilles kampen på neutral bane, betragtes det i planen sidst nævnte hold som udehold med hensyn til spilletrøjer. 4. Anføreren skal bære armbind, der klart adskiller sig fra spilletrøjen. Armbindet må ikke være sort. Note - stk. 1-4 JBU godkender ikke sorte spilletrøjer som klubbens officielle trøjefarve. Der må kun benyttes sorte skiftetrøjer, hvis dommer/ liniedommere dømmer i anden farve end sort. Klubbers trøjefarver kan ses på 5. Hvis trøjerne er påført numre, skal numrene være forskellige. 6. I samtlige kampe skal spillerne bruge benskinner, der skal være helt dækket af strømperne. Det er ikke tilladt spillerne at bruge udstyr eller bære andet, som er farligt for ham selv eller andre spillere (f.eks. smykker). Lederne har pligt til at påse, at spillerne overholder dette. Bliver dommeren opmærksom på, at forholdene ikke er i orden, skal de pågældende bortvises fra spillepladsen, indtil forholdet er bragt i orden. 7. I lokalunionernes turneringer er det ikke et krav, at de såkaldte cykelshorts og langærmede undertrøjer som bæres under en kortærmet trøje skal have samme grundfarve som bukserne, jf. Fodboldlovens Et holds spilledragt skal overholde det af DBU vedtagne reklameregulativ, jf. bilag Udeblivelser 1. Hvis et hold uden lovlig grund udebliver fra en kamp eller ikke er rede til at spille til den fastsatte tid, kan kampen af unionen erklæres for tabt af klubben. Som lovlig grund vil i intet tilfælde enkelte spilleres forfald blive anerkendt. 2. Den af parterne, der overfor unionen vil hævde sin ret til eventuelt at få kampen erklæret vundet som følge af, at modparten ikke er mødt rettidigt, må overfor dommeren inden kampens begyndelse nedlægge påstand herom og bevise, at man er spilleberedt til det fastsatte tidspunkt. Et hold, der udebliver fra en kamp, kan almindeligvis ikke blive puljevinder og kan almindeligvis ikke rykke op i en højere række - denne fællesregel gælder ikke i JBU. Endvidere idømmes klubben en af unionen fastsat bøde. Såvel kampens dommer som det fremmødte hold skal vente minimum 15 minutter på det forsinkede/udeblevne hold. Lokalunionen afgør i hvert enkelt tilfælde, om forsinkelsen af kampens start er af en sådan karakter, at holdet bliver betragtet som udeblevet. 3. Et hold, der forlader banen under en kamp, hvad enten det skyldes spillerne, eller disse forlader banen efter anmodning fra træner/holdleder, vil af unionen almindeligvis erklæres for taber af kampen. Et hold, der forlader banen under en kamp, kan almindeligvis ikke blive puljevinder 101\nTurneringsreglement Fællesbestemmelser Lokalunionerne\nTurneringsreglement Fællesbestemmelser Lokalunionerne 2012-2013 I. Turneringer, administration m.v. 1.1 Dette turneringsreglement (Fællesreglementet) er fælles for lokalunionerne, og fastsættes af DBUs\nTurneringsreglement for fieldhockey Vedtaget af repræsentantskabet for Dansk Hockey Union den 15. august 2007. Opdateret august 2009, opdateret marts 2011, opdateret marts, 2013, opdateret 2/april 2014,


hvordan du opretter en fil i VBScript\nhvordan man kan fange en skærm i vb\ncnc bearbejdning Grundlæggende\nhvordan man kan importere codecs i python\nhvordan man multi - tråd i Visual Basic\nhvordan du udskriver en pdf i vb\nIndlæg af Birthe Møller opdateret: 2012-02-11\nVBScript er en letvægts programmeringssprog udviklet af Microsoft . Det er meget nyttigt at vide, hvordan man programmerer i VBScript , da dens tolke for sproget er indlejret i alle Microsoft-operativsystemer . Ingen specielle programmeringsværktøjer er forpligtet til at køre eller skrive kode i VBScript . Dette sprog kan bruges på klientsiden eller tilføjes til websider\nHøjreklik i Windows Stifinder , vælg " Ny " fra pop-up-menuen og derefter klikke på " Tekstdokument " menupunkt for at oprette en tekstfil .\nÅbn det nyligt oprettede fil til redigering . Dette vil være container til alle de VBScript kode , du skriver . I hvert trin nedenfor , vil du se flere linjer kode med en almindelig engelsk beskrivelse af , hvad de gør . Når du lægger alle disse linjer kode sammen , du ender med et script til at oprette en tekstfil .\nOpret en variabel til filsystemet objektet og instantiere den ( sæt det til en ny instans af objektet ) . I VBScript du oprette variabler ved " dimensionering " dem med " Dim " kommando . Komplekse variable ( dem, der ikke strenge , heltal eller boolske ) skal være instantieres , før du kan bruge dem .\nKopier følgende kode ind på din tekst fil : .\nDim objFSO » Som FileSystemObject\nSet objFSO=CreateObject ( " Scripting. FileSystemObject " )\nTilføj en streng variabel for den mappe sti, hvor du ønsker at sætte fil og sæt den til den ønskede placering\nKopier følgende kode ind i din tekst -fil :\nDim strDirectory » As String\nSørg for, at mappe for eksisterer . Hvis mappen ikke er der , derefter oprette den ved hjælp af filsystemet objektet\nKopier følgende kode ind i din tekst -fil : .\nDim objDirectory » Som Objekt\nHvis objFSO. FolderExists ( strDirectory ) Så\nLav en streng variabel for filnavnet og sæt den til en passende værdi\nDim strFile » As String\nOpret en variabel til tekstfilen og instantiere den. CreateTextFile Metoden har en valgfri parameter for overskrivning filen det den allerede findes .\nKopier følgende kode ind på din tekst fil :\nDim objTextFile » Som Objekt\nDim blnOverwrite » Som Boolean\nSkriv data til den nyoprettede fil med koden nedenfor . Der er to metoder til at skrive til filer , " Skriv "og " WriteLine . " Den sidste metode omfatter automatisk en ny linje tegn for dig , mens den tidligere kun føjer data til, hvad der allerede er til stede\nobjTextFile. Write ( " Dette er " )\nobjTextFile. WriteLine ( " en ny tekst fil " )\n' Dette resulterer i strengen "Dette er en ny tekst fil "\nLuk fil med koden og korrekt løslade alle objekter\nGem alle den kode, du oprettede i forrige trin i den tekstfil i begyndelsen og derefter lukke filen . Omdøb filen med " . vbs "i stedet for " . txt " ved at højreklikke på filen og vælge " Omdøb " fra pop-op-menuen . Dobbeltklik på filen for at udføre koden .\nOverskrivning filen vil skabe en ny tom fil hver gang. Hvis du vil oprette en fil , som en begivenhed log , det er bedre at indstille denne værdi til Falsk og kontroller, at du har et nyt navn hver gang .\nBrug FileExists kommandoen fra filsystemet objektet for at sikre , at din fil er blevet oprettet.\nHvis du foretrækker at script med Option Explicit er slået til, derefter fjerne kommentarer fra koden , før hver " As " erklæring .\nHvis du ikke skal du kontrollere , at den mappe mappe, hvor du vil oprette filen allerede findes , kan du generere fejl .\nPrevious：hvordan man kan læse en kommasepareret fil i Visual Basic Next：hvordan man åbner en postsættet


Bilers sikkerhed vigende, dødsulykker stigende | TV2 ØST\nBilers sikkerhed vigende, dødsulykker stigende\nIkke alene ser antallet af trafikdræbte i 2007 ud til at skulle overgå de forudgående år. Også frekvensen af fejl på ældre biler har nået et alarmerende niveau.\n15. okt 2007, kl. 11:30 Opdateret: 02. nov 2008, kl. 12:31\nTidligere på året udkom en stor rapport - bestilt af EU - fra Den Internationale Motorkøretøjs Inspektions Komite (CITA). Den fortalte, at vi i Danmark kan spare ni menneskeliv og undgå 87 hårdt kvæstede om året ved at indføre hyppigere syn.\nTal fra Applus+ Bilsyn, der syner næsten halvdelen af den danske bilpark, afslører, at det især er de ældre modeller, den er gal med. Eksempelvis ser man en eksplosiv udvikling i antallet af fejl på bilernes bremser, jo ældre bilerne bliver: På biler under 5 år konstaterer synsvirksomheden bremsefejl på blot 3 procent, hvor man finder bremsefejl på hele 39 procent af alle person- og varebiler, der har rundet deres 10-årsdag. En procentmæssig stigning svarende til 1200 procent.\nArne Willerslev, administrerende direktør hos Applus+ Bilsyn, ser med stor alvor på udviklingen:\n- Som ansvarlig synsvirksomhed er det Applus+ Bilsyns pligt at gøre opmærksom på problemerne med de mange ældre biler. Der er mange parametre, man kan - og bør - skrue på for at øge trafiksikkerheden, f.eks. fartmålinger og gode kørebaner, men den tekniske stand af de køretøjer, vi alle færdes blandt på de danske veje, er bestemt heller ikke uvæsentlig.\n- Når vi i indeværende år ser en klar tendens til, at antallet af trafikdræbte stiger sammenlignet med de foregående år, mener jeg, at det er tid til at råbe vagt i gevær. Over 300 trafikdræbte danskere om året er simpelthen alt for mange. Og i de mange tilfælde, hvor den dårlige vedligeholdelse af de ældre biler ikke er den direkte årsag til ulykkerne, er bilernes dårlige stand stadig med til at gøre ulykkerne betydeligt værre end ellers, forklarer Willerslev.\nIfølge en opgørelse af Rådet for Større Færdselssikkerhed var der pr. den 4/10-07 282 trafikdræbte danskere mod 306 i hele 2006.\nStatistik over fejlfrekvenser i person- og varebiler\nMotor og forurening\n(Kilde: Applus+ Bilsyns synsstatistik for tredje kvartal 2007)


Min kernekompetence er strategisk kommunikationsr�dgivning. Jeg har s�rligt fokus p� at integrere kommunikationsindsatsen p� tv�rs af forretningsstrategi, PR, marketing, salg og intern kommunikation. Og jeg arbejder med procesledelse, at facilitere forandringsprocesser og innovation.\nIntern kommunikation er en af de vigtigste discipliner for en virksomhed � men ogs� en af de sv�reste. Mange virksomheder bruger mange ressourcer p� den interne kommunikation, men er ofte i tvivl, om den virker efter hensigten, inviterer til dialog og f�r tag i medarbejderne. Konkret handler intern kommunikation om at systematisere og optimere virksomhedens interne kommunikationsplatforme; intranet, personalemagasin, nyhedsbrev, videoblogs eller interne m�der.\nJeg har stor erfaring med tilrettel�ggelse og gennemf�relse af intern kommunikation med udgangspunkt i jeres strategi og m�l, og kan derfor b�de r�dgive omkring �Det gode personalemagasin� lige s�vel som jeg kan l�gge det store strategiske puslespil, der g�r dine medarbejdere til v�rdifulde ambassad�rer for arbejdspladsen. Jeg underviser desuden i redaktionel synergi og at skrive til print og til nettet. (Se kolonnen her til h�jre).\nJeg skriver artikler med skarpe vinkler, der f�r l�seren p� krogen. Mine foretrukne emner er alt inden for byggesektoren, entrepriser, arkitektur, design og kunst. Desuden har jeg en del erfaring med at skrive om b�de produkter og udstyr for hhv. medicinalbranchen og medicoindustrien. Min passion er rejser. Jeg har et s�rligt indg�ende kendskab til Finland, taler finsk og har skrevet Turen g�r til Helsinki og Finland 2010.\nJeg er uddannet i facilitering og procesledelse og kan derfor facilitere processer i virksomheden med b�de kommunikation og procesledelse. Jeg har s�rligt fokus p� virksomhedens sociale kapital, fordi unders�gelser viser, at virksomheder med en h�j grad af tillid, retf�rdighed og evne samarbejde om kerneopgaven forrenter sig bedre og har en bedre bundlinje.\nSe ogs� gerne min profil p� www.Sensetik.dk\nSkr�ddersyede kurser i kommunikation til kommunikationsafdelingen, til dem, der arbejder med kommunikation, men er uddannet i noget andet og til dem, der �nsker facilitering af processerne omkring intern og ekstern kommunikation. Klik p� links i h�jre spalte.\nH�vding er en svensk opfindelse, som erstatter cykelhjelmen. Jeg s� den p� Copenhagen Designweek i 2011 og skrev en artikel til Scan Magazine. Foto: Trine Daimi


Opdaterede VISA regler til PH - Filippinerne Forum\nOpdaterede VISA regler til PH\nHer de seneste Visa regler, både som turist, gift med Filippiner eller Retirement.\nTags: filippinerne, ophold, philippines, statsborgerskab, visa\nHvad skete der lige med de 30 dages fri turist visum som de længe har snakket om??????\nArtiklen er fra 15 marts skrevet af en privat person, så ikke helt nyt og ikke fra officiel kilde..\nOprindeligt indsendt af JanHansen Se indlæg\nNej, men læser man og følger diverse henvisninges som f.eks " http://immigration.gov.ph/ " så er man på rette spor. Stadig en god, letlæselig og reel oversigt over diverse muligheder.\nOprindeligt indsendt af FrankA Se indlæg\nDet var en midlertidig "promotion" som ikke er relevant længere, så tilbage til de 21 dage ( kedeligt men sandt )\nDe 30 dage til turister kommer måske en dag, men alt tager jo tid i Filippinerne, og nu er det offentlige system i Filippinerne ikke ligefrem tynget af intelligens, så bare vent yderligere 1-10 år.\nDe omkringliggende lande, hvor Filipiinere rejser til for at arbejde er beegyndt at stramme op, så f.eks i Singapore er det blevet meget sværere at komme ind som Filippiner.\nSom turist og senere ægtefælle til en Filippiner har jeg aldrig haft et problem med de 21 dage. Man forlnger bare sit visa herude. Man skal godt nok have en show ticket, men hvis man har råd til at rejse halvvejs rundt om jorden, så kan man sikkert også finde lidt penge til det.\nNu skal man også forstå, at i Filippinerne kan love og regler laves om ret hurtigt, hvilket de nogle gange bliver.\nDe 30 dage blev bragt op, fordi alle andre lande i regionen bruger 30 dage som visa ved indrejse. At Filippinerne ikke har fundet ud af at indføre de 30 dage, så de er ligestillet med hensyn til mulighederne for at tiltrække turister er deres egen skyld, men de beviser jo blot igen, at realisme og fantasi i Filippinerne kun eksisterer når man skal have penge ud af mennesker.\nJeg rejste ind Torsdag og tager tilbage til Singapore mandag. Da fruen ikke allerede var her, fik jeg bare de sædvanlige 21 dage.\nNår de siger 21 dage betyder det så 21 overnatninger ?\nHåber der er nogen der ved det\n21 dage er incl. indrejsedagen og udrejsedagen, så det giver kun 20 overnatninger.\nTjahh. Det ville nok have været nemmere at administrere, hvis det havde været overnatninger, men skal tingene i Filippinerne jo helst ikke blive alt for logiske\nRejser man ud af Filippinerne på samme ugedag som man ankom tre uger tidligere er man på rette vej.\nHar brugt den formel i flere år uden at der har været problemer.\nHvordan virker det med indrejse, visa og gyldig billet ud af landet? Helt konkret, skal den billet man har være indenfor de nævnte 21 dage eller kan den række udover det?\nRækker din udrejse billet udover de 21 dage, så skal du jo naturligvis have visum! For så er du jo i landet i over 21 dage!!\nDet jeg mente er, at jeg læste der stod man ikke kan rejse ind hvis man ikke har gyldig returbillet.\nSå hvis jeg f.x. har planer om at være der 3 måneder og køber en billet til det, men uden endnu at have søgt visa, vil jeg så komme ind eller blive afvist. Altså, om den påkrævede returbillet skal være indenfor de 21 dage uden visa.\nHåber jeg gør mig selv klart\nJamen Stig, jeg er ikke med! Hvis du skal være der i 3 måneder så er det jo mere end 21 dage - ergo, du skal søge visum!\nHar du ikke søgt visum til et ophold udover 21 dage - ja, så overholder du ikke reglerne, og kan blive afvist, hvis ellers immigration DK/PH gør deres arbejde korrekt/ordentligt.\n9 ud af 10 flyselsaber som tilbyder 3, 6 eller 12 måneders billetter giver også mulighed for at ændre hjemrejsen - så hvis du personligt er meget imod at bruge 5 minutter på en visumansøgning, så kan du jo booke en billet med hjemrejse indenfor 21 dage, og så bruge en dag og en masse penge på at ændre datoen igen og søge visum i Filippinerne.\njeg er helt med på jeg skal have visa, men af hvad jeg havde læst troede jeg det var standard man tager ind i landet og så søger visa indenfor 21 dage. Det du mener er vel så at søge før.


Lars Abrahamsen udstiller på Sophienholm – Galleri Svinestien\n01/07/2020 01/07/2020 Marianne AjanaKunsten, Rudme, Udstillinger\nVores egen herboende billedhugger Lars Abrahamsen udstiller fra den 11. juli på Sophienholm i Lyngby, og invitationen er hermed videregivet til alle ferierende rudmeboere og andet godtfolk, som måtte få lyst til at lægge vejen der forbi i udstillingsperioden.\nINDBYDELSE TIL UDSTILLING\nLØR. 11. JULI KL. 11 – 17\nSKULPTUR, TEKSTUR, FIGUR\nIDA WIETH & LARS ABRAHAMSEN\nPå grund af myndighedernes henstilling om at undgå større forsamlinger afholdes der ikke fernisering med foredrag og taler. Men til gengæld er huset åbent hele dagen med fri adgang og 1 glas vin/vand.\nDe tre ord i udstillingens titel – Skulptur, Tekstur, Figur – refererer til de to udstillere, glaskunstner Ida Wieth’s og billedhugger Lars Abrahamsen’s værker – der alle, i forskellig grad, afspejles i titlen. Titlen er samtidig et spil på remsen “stativ, stakit, kasket” som både udfordrer tungen og opfattelsen, samt kræver koncentration og let flyder sammen i ét.\nI udstillingen mødes det mættede og æteriske glas med huggede og slebne træ- og stenskulpturer. Værkerne sættes i stævne på podier der åbner for nye fortolkninger og sammenhænge. I en dialog hvor kontraster og forbindelser i kunstnernes værker, samtidig understreges og afspejles i titlen, som er den gennemgående fællesnævner for udstillingen.\nKurator og udstillingsdesign: Bo Jessen Fogh Laursen/Art & Culturelab.\nUDSTILLINGSPERIODE _ 11. JULI _ 30. AUGUST 2020\nKatalog udgives umiddelbart efter åbningen med billeder fra den aktuelle udstilling\nL.A.: “Svartsjuk” 2020\nSe mere på Sophienholms egen side: http://sophienholm.dk/udstillinger-2020-presse\nSe også Lars Abrahamsens tidligere udstilling her i Galleri Svinestien: https://gallerisvinestien.dk/?p=982


Forsker: Chokolade er ligesom stoffer\nEt nyt amerikansk studie når frem til, at chokolade låser rotters hjerner i en cyklus af afhængighed, glæde og fortvivlelse ligesom andre vanedannende stoffer, skriver DailyTech.\nUndersøgelsen er lavet af neurovidenskab-studerende Alexandra DiFeliceantonio fra University of Michigan. Hun har opdaget, at når rotter spiser M&M's frembringer det et naturligt forekommende stof i hjernen kaldet enkephalin.\nStoffet enkephalin binder til samme belønningsystemer som hårde vanedannende stoffer som heroin og morfin.\nHvorfor er dette vigtigt for os mennesker? Ifølge Alexandra DiFeliceantonio er denne del af hjernen også forbundet med afhængighed hos mennesker.\n»Det testede område i hjernen, er det samme, som er aktivt, når fede mennesker ser fødevarer, og når narkomaner ser en pusher. Det virker sandsynligt, at vores enkephalin fund hos rotter betyder, at denne neurotransmitter kan drive visse former for overforbrug og afhængighed i mennesker,« forklarer Alexandra DiFeliceantonio.\nUndersøgelsen konkluderer desuden, at naturlig genetisk variation fører nogle mennesker til at blive mere afhængige af chokolade end andre. Når doseret med ekstra enkephalin - svarende til en naturlig genetisk overproduktion - spiste rotterne dobbelt så mange M&M's.\nUndersøgelsen er publiceret i tidsskriftet Current Biology.