De gode miljøer – TALENTERNES TALERØR\nKategori: De gode miljøer\nForfatter Lise KissmeyerUdgivet marts 29, 2022 Tags TrivselSkriv kommentar til Hvad er problemet\nDenne artikelserie forsøger at svare på disse spørgsmål:\n– Hvorfor er det så svært at være ung i dag?\n– Hvis det er svært at være ung i det hele taget – er det så sværere eller nemmere at være i sporten?\n– Hvad gør sporten egentlig for at være klar til at modtage disse unge?\nHer er lidt stikrod fra DEL 1 af artiklen om de unge, som blev bragt i forrige blog:\nTallene viser at de unges mentale helbred bliver markant dårligere i disse år. Andelen af unge med psykiske problemer er tredoblet fra 2007 til 2017.\nUnges adfærd er paradoksal – de er stærke og selvstændige og samtidig usikre og utrygge.\nVi har som samfund flyttet os fra velfærdssamfundets støtte til præstationssamfundets krav.\nVi har samtidig udviklet vores samfund, så de unge står med ALLE muligheder på hånden. De har både den ultimative frihed – og ansvaret selv. I dag er det dig SELV, der skal både styre, lede, disciplinere og evaluere dig selv.\nOg der er travlt, og du skal hele tiden flytte dig og markere dig. Du skal være noget særligt og finde din dybe passion, gå den lige vej og shine imens.\nMen buttomline er, at det derfor er DIN EGEN SKYLD, hvis ikke du lykkes og får noget ud af alle mulighederne. Det er denne livspræmisse, der udløser følelser af skam og utilstrækkelighed.\n—- del 2 af indlægget —\nDer er flere udviklingstræk, der er med til at gøre situationen yderligere vanskelig for de unge. Ikke mindst den perfekthedskulturen, der har gjort sin stærke entre.\nPerfekthedskulturen er vokset frem af disse vilkår, hvor også den grundlæggende karakterskala ikke længere er indrettet, så det ekstraordinære er det mest værdsatte til et 13-tal. De får den højeste karakter 12 for en fejlfri præstation.\nSloganet med, ”at når bedre er muligt, så er godt nok, ikke godt nok” er meget rammende og nådesløst. For det afspejler en kultur, hvor selv den mest perfekte aldrig når i mål. Jagten er uendelig – og faktisk er dem, der er tættest på det perfekte oftest dem, der kæmper allerhårdest, for det ’sidste lille stykke’ er en helt umulig ambition.\nInteressant nok bliver det ofte fremhævet, at de pligtopfyldende kan ende med at ville gøre det så godt, at de bliver syge af det. For dem bliver det netop aldrig godt nok – det kan altid gøres lidt bedre.\nEt andet udviklingstræk, der kan skubbe til udviklingens konsekvenser, er forventningernes rammesætning.\nForventninger er en utrolig stærk iboende kraft, der kategoriserer og indrammer det, vi oplever. Derfor er det specielt at vokse op, som vores unge generation, hvor alle forhindringer formelt er fjernet, og hvor der ikke er nogen, der siger, at livet garanteret vil kræve hårdt arbejde op ad bakke i sure tider ind i mellem. I stedet løber forældre rundt og betaler, pleaser og sørger for at fjerne de små bump på vejen, der ellers kunne have været god træning til livets hullede vej.\nSå nej, livet må ikke være lort. Hvis det stinker, så er det ret så overvældende og uventet. Det skal klares i en fart. Så som ung regner du med, at du nemt kan klare det hele, for det er jo tilrettelagt og lige til.\nMen problemer opstår, når de unge kommer ud af modgangs-træning, og det hårde i stedet overrumpler dem, hvis livet faktisk gør lidt ondt. Det er måske en del af forklaringen på de høje tal for unge i mistrivsel?\nDet er mentalt opslidende at evaluere sig selv 24-7\nEn anden del af forklaringen på udviklingens stærke påvirkning af trivslen kan være, at det netop er en del af det store SELV-projekt, som de unge har kørende, at de både skal være selvkritiske og selvevaluerende.\nNår de unge hele tiden spørger sig selv om, hvordan de har det, så kan det naturligt være med til at skabe et øget fokus på alle udsving. Både de gode og de dårlige – og det kan være som en slags selvopfyldende profeti hele tiden at skulle tjekke, ’om du har det ok?’ Så reagerer du måske på alle små udsving, og de vokser på dig.\nSom en ungdomsforsker tankevækkende kommenterede det, så er måden at finde ud af, om de unge trives altså ikke at blive ved med at spørge, hvordan de har det hele tiden. Men i stedet bør vi blive bedre til at aflæse og afkode.\nDet hårde ved at blive kommenteret på hele tiden\nDe unge har samtidig den ekstra presbold på dem, der kommer fra de sociale medier. Ofte skriver vi bare henkastet, ”… at så er der også de sociale medier.”\nMen når jeg lige tænker til ende, hvor følsomme vi selv var som unge (og ja, det gælder vist gennem hele livet…) overfor at blive vurderet og kommenteret. Hvordan vi som grundige ugler gemmer alle de ’rammende kritikker’ i vores sårbare sinds bløde skuffer. De svir faktisk stadig lidt…\nSå bliver det jo pludselig vildt overvældende, at der gennem de sociale medier kontinuerligt kommer kommentarer til, hvem du er, og hvad du gør! Det er jo på kanten af at være umenneskeligt at skulle leve i disse vurderings-universer stort set døgnet rundt for de unge!\nDet er ikke meningen at idealer skal gå i opfyldelse\nChristian Hjortkjær har en interessant forklaring på, hvad der ’egentlig er sket’ – og dermed også hvad vi kunne gøre anderledes for at afhjælpe. Tidligere undervisningsminister Merete Risager i bogen ’Selvbygger børn’ har også en forklaring. Måske dækker de over det samme?\nHjortkjær siger nemlig, at vi voksne har glemt at fortælle de unge, at alle vores idealer og drømme-scenarier netop kun er idealer.\nIdealer er ikke virkelige og skal ikke være det. De skal bare være den lokkende stemme ude i horisonten. Det er ikke meningen, at du skal nå dit mål og være lykkelig hver dag. Hvis du tror idealet er realistisk, så kommer du netop til at halse efter hele livet.\nEt svigt bare at lade de unge ‘gå selv’\nMerete Risager tager også fat i de voksne – men hun anklager dem for noget andet. Hun giver de voksne forældre ansvaret, for at de har glemt at opdrage og guide.\nForældrene har svigtet de unge i deres egen ungdommelige livsstil, hvor de lader alt stå åbent. Det er dovent og ansvarsløst. Og det har samme konsekvens. De unge får ingen hjælp til at få retning på deres vej og liv. At give de unge og uerfarne lov at bestemme det hele, er at gøre de unge en bjørnetjeneste.\nHvem har løsningen? Der er vist ikke én, og eksperterne slår fast – der er ikke individuelle løsninger på de unges mentale problemer.\nMen et par gode råd, bliver det til.\nDet vigtigt at få fortalt de unge, hvad der foregår. Give dem redskaber til at se kritisk på det, der foregår omkring dem. Og ikke mindst fortælle dem, at de ikke står alene. Det er en overordnet indsats, der skal til. Det er selve guidningen, organiseringen og fejlfindings-kulturen, der skal arbejde med.\nDer er to scenarier for sporten\nSå hvis vi lige skal opsummere og trække erfaringer over til sporten, så er det de her unge, der også kommer til sporten. Hvad betyder det? For sporten og for de unge?\nRelevant at vide der er stress og pres på at skulle levere og vise sig frem hele tiden – sport er endnu en arena. Men det gode ved sport er, at her er flere absolutte vurderinger. Man kan nå i mål og vinde. Kan presse og stresse at nå derhen – men det kan også give gode og overskuelige rammer.\nMen man kan stå med børn, der i forvejen er godt ’trætte og kæmper’ – og skal tage højde for. Hvor de er og hvordan de går til sportens yderligere udfordringer og krav til dem og deres eksponering.\nSå enten er sporten endnu en arena, hvor der skal præsteres, og hvor de unge meget tydeligt bliver bedømt og vurderet og skal leve op til en masse. Både fra dem selv men også fra en masse andre mennesker omkring dem. I sporten bliver alle krav og forventninger helt tydeligt eksponeret.\nEller også er sporten et fristed, fordi her ved de unge helt klart, hvad det er, de skal lave op til. De konkrete mål kan være en gave. Her er der endelig voksne, der er klare i spyttet.\nI tvivl om hvilke tendenser vi ser i dag\nJeg er meget i tvivl om, hvilke tendenser vi ser i sporten i dag. Vi ser en masse børn og unge, der springer fra i kampen for at blive de allerbedste.\nMen er det fordi, det er for hårdt mentalt, eller er det fordi, at livsstilen er for krævende og et alt-eller-intet valg?\nMen vi hører også fra flere og flere eliteidrætsfolk – både unge og gamle (men nok mest de lidt ældre…), der tør komme ud af tabuets indpakning og fortæller om, at de har haft nogle store indre kampe. Der bliver fortalt nye historier, hvor stjernelivet ikke kun er en dans på roser, men hvor det er rigtig svært at finde den indre balance med så meget pres på fra så mange kanter – ikke mindst det pres, der bliver initialiseret og kommer fra en ubønhørlig indre stemme.\nHvad ville vi se, hvis vi kunne kigge ind\nMen hvis vi kunne kigge ind i en repræsentativ flok målrettede unge atleter. Hvad ville vi så se? Hvor mange kæmper en indre kamp, der er ødelæggende for deres livskvalitet og personlige udvikling? Og er det færre eller værre end ’ude i den virkelige verden’? Tricker det målrettede præstationsmiljø i sporten nogle sårbare sider? Måske?\nDet er lidt foruroligende, at vi ikke ved det. Men underligt nok, så er der en stor forsinkelse på både forståelse og handling overfor den ’pandemi’ af mistrivsel blandt unge, som florerer på højde med coronavirus. Det er rundt om i hele verden, at statistikkerne lyser ildrødt ift. antallet af unge, der mistrives.\nMen analyserne og ikke mindst handlingsplanerne lader vente på sig – på både kort sigt med at få hjulpet de unge – og på langt sigt med at få gjort noget ved den måde, vi serverer livet for de unge.\nMen en ting ved vi allerede nu, som vi kan forholde os til. Når mental sundhed er blevet et aktuelt issue, så bliver de unges grundlæggende udfordringer også sportens. Når vi står med en generation, der er mere sårbare, så kræver det mere omtanke og måske også andre måder at møde de unge på?!\n’Ny udsathed’; Center for Ungdomsforskning (med artikler fra 11 forskere fra ind og udland)\nForfatter Lise KissmeyerUdgivet februar 11, 2022 februar 11, 2022 Tags unge; talentliv; ansvar; forælderrollen;Skriv kommentar til Har vi udviklet os mod den forkerte regnbue (del 2)\nHvad var det hun sagde…?\nJeg sad og så en dokumentar om Serena Williams, og hun fortalte om dette meget anderledes ’livsråd’, hun havde fået af den store tennislegende Billie Jean King. Serena Williams gentog det flere gange i løbet af dokumentaren. Helt sikkert fordi det betød noget, og fordi det sikkert gav hende en mental genvej til at være i den ekstremt pressede tilværelse, det må være at være en verdensstjerne. SÅ mange år har den store hard-hitting amerikanske atlet overlevet og levet på toppen.\nAt pres er et privilegium, er så anderledes en tilgang, at jeg har måtte bruge lang tid på at parkere den. Det rammer lige ind i den research, jeg sidder med for tiden under det tema, som jeg kalder Sportens Sårbare Sider.\nEr presset i sporten anderledes\nDer er jo netop så mange negative og svære reaktioner på pres. Der kæmpes så mange kampe med at få matchet krav til sig selv og krav fra andre, med det vi tror, vi selv kan klare. Så meget usikkerhed og tvivl. Så meget uro og utryghed.\nMen mon sportens verden er meget anderledes end andre præstationsmiljøer? Er sportsfolk er mere udsatte? Og hvorfor?\nDer er folk i erhvervslivet, der virkelig skal præstere, og hvor der er millioner af kroner og masser af ansattes ve og vel på spil. Et mega pres. Men forretningsfolk vil oftest som bevidste voksne have valgt denne karrierevej, og de ved, hvad de går ind til. Politikere er også i skudlinjen konstant og bliver hele tiden bedømt og overvåget. Men det er forudsigeligt spil. Det er også for voksne mennesker.\nMåske er det, der gør sportsfolk specielle og mere udsatte, at der allerede i en ung alder bliver opbygget store og omfattende forventninger. De børn, der har succes helt nede i de helt unge aldersgrupper, får jo hurtigt en etikette sat på dem. ’Super talent’ og den ’kommende stjerne’. Alle de kender i familie, skole og vennekreds ser dem som dette vidunder. Det bliver deres fulde identitet, som hænger fast til dem.\nDet er altså en stor byrde at slæbe med sig, for den transformerer samtidig fremtiden til en kamp om at bevare positionen – og dermed følger frygten for at fejle og ikke kunne leve op til forventningerne med på den videre vej. Der er ikke mange andre børn, der skal slæbe rundt med noget, der ligner dette.\nSportens kæmpe arena\nSport er specielt, fordi den udspiller sig på en kæmpe arena. Alt er synligt og i spil. Der er så mange, der følger med i hver en lille bevægelse i krop, sind og rangliste. Publikum kan både dække hele den daglige kontaktflade i skole, hjem og sport. Men publikum kan også omfatte en hel verden af idrætsgrenens dedikerede. Og i dag kan alt, hvad man præsterer på sportsbanen på et splitsekund blive delt af fans over hele verden. Det gør sportens univers til noget helt unikt, der kan producere pres af en stor og ubønhørlig og ustoppelig størrelse.\nSamtidig vil der være mange, der fra start bare vælger deres sport, fordi de elsker den og gerne vil blive så gode som mulig; men som slet ikke har tænkt over – eller ønsket – at være kendte eller offentlige personer, der bliver stillet til skue. De har ikke fra start valgt præstationspresset til. De er jo ofte børn/unge, når det hele starter. Hvordan skal de gennemskue, hvad det pres egentlig er? De har jo ingen livsklogskab til at vide, hvad det vil gøre ved dem. Men dét, de kan se, er, at alle de andre ser ud til at kunne tackle det og være i det.\nMåske reagerer sportsfolk anderledes\nDer er meget at blive klogere på indenfor Sportens Sårbare Sider. For der kan godt være gemt rigtig mange sjæle, der kæmper og har kæmpet en svær og hård indre kamp og levet med de indre omkostninger et for stort pres kan have. Levet med uro, usikkerhed og mentalt ubehag som en fast ledsager. De har måske troet, at sådan skulle det være, og sådan har de andre det sikkert også…\nI løbet af bare det sidste år, er der for alvor blevet sat fokus på de mentale problemer. Historierne popper op og bliver italesat af både de største stjerner som Naomi Osaka, Michael Phelps og Simone Biles – men også af en stadig længere række ’helt almindelige sportsstjerner’.\nForskere er begyndt at undersøge denne nye virkelighed, og oftest tager forskerne udgangspunkt i at lede efter de ’standardsymptomer’, som definerer sygdomme som angst og depression. Men måske bliver problemerne og de indre kampe behandlet og lagret på en anden måde hos sportsfolk? Måske registrerer atleter deres indre kampe på en anden måde. Fordi sportsfolk lever i en verden, hvor de skal kunne bide smerte i sig og kunne klare at gå ad den svære til stjernerne.\nStor respekt for Sportens Sårbare Sider\nPres er et privilegium. Det var der, jeg startede. Det kan være en rigtig smart strategi for Serena Williams og andre sportsfolk til at klare at være på toppen af sportens verden – at de kan vende presset up-side-down. Hvis de er super stærke indvendig, så kan presset ses som en eksistentiel belønning. Tænk, at de kan få lov at beskæftige sig med noget, der er så vigtigt og interessant, at der er så mange, der gider at gå op i det. Tænk, at de selv er så specielle og unikke.\nDet virker ret logisk, at det er en store stjerne som Serena Williams, der har mental styrke til at klare denne ’vende-pres-på-hovedet-øvelse’. Serena, der netop helt fra start har lært at kæmpe sig sin vej frem og møde megen modstand som en sort atlet fra et fattigt kvarter i Los Angeles.\nTilbage sidder vi andre her med det store spørgsmål om, hvor mange andre dødelige sportsbørn, unge og voksne, der kan evne at se pres som et privilegium? Og det andet lige så store spørgsmål – hvor mange kæmper deres daglige kamp med at være i presset på en nogenlunde rar måde?\nNår vi her i TALENTERNES TALERØR har fokus på de unge i sporten, så betyder erkendelsen af – hvor svært presset i alle dets afskygninger kan være helt fra de yngste årgange og hele vejen op til og med verdenstoppen – at vi har brug for at have kæmpestor respekt for, at det er rigtig livsafgørende kræfter, vi kæmper med.\nSportens Sårbare Sider kræver masser af opmærksomhed fra os fremover.\nForfatter Lise KissmeyerUdgivet januar 19, 2022 Tags mental sundhed; stress; præstationspres; angst; depression; eliteidrættalentsport; identitet;Skriv kommentar til Pres er et privilegium\nJeg læste en artikel den anden dag…\nDen handlede igen-igen om Danmarks nok mest populære mand. En mand, der er blevet kendt for netop at være åben og deltagende og ’tage alt ind’. En mand, som åbenbart også bestræber sig på at stille op til de interviews og andre seancer, som han bliver inviteret til. Som en bekræftende gestus, der dokumenterer hans ydmyge venlighed.\nHan er uden tvivl en meget speciel mand. Og jeg taler selvfølgelig om Kasper Hjulmand, der siden den skæbnesvangre junidag i Parken, hvor Christian Eriksen kollapsede under den første EM-kamp, kom helt tæt på de fleste danskeres hjerter.\nFor lige siden den aften blev han ved med at vise sin menneskelighed uden indpakning eller den professionelle distance, vi ellers er blevet vant til, er omkring de fleste topidrætsfolk og trænere. Hjulmand svarede åbent og ærligt på alle spørgsmål med svar, der så ud til at komme fra et oprigtigt jeg, og han var heller ikke bleg for at vise følelser, og at han var berørt. Først af hele krisesituationen omkring Eriksen – og senere hen over den utrolige opbakning landsholdet fik fra hele landet. Det endte jo endda med en tårevædet afsked til de danske fans, da EM var slut og et pressemøde bare med det formål at sige tak – det var heller aldrig set før.\nHvordan finder gode folk mening i elitesport\nDet var netop dét, som artiklen fra forleden handlede om. Nemlig hvordan man kan finde mening i en trænergerning i moderne fodbold? Hvis man er et ’helt og nuanceret’ menneske, som jeg tiltror Kasper Hjulmand at være, så kan det forståeligt være svært at se sig selv bruge sit liv på ’bare’ at vinde fodboldkampe – og score en god løn ved det, selvfølgelig også… Den slags ’store’ mennesker har oftest brug for et kald og en meningsfuldhed, der rækker udover deres egen næsetip og bukselomme.\nDet var interessant at læse, at Hjulmand netop havde mærket, at han med landsholdet og EM-euforien havde fundet den der mening. For hvis han kunne være med til at glæde en hel nation, og få danskerne på lægterne – men endda også Hr. og Fru Havelåge hjemme i de små stuer – til at opleve en udlevet passions stærke og livsbekræftende hjertebanken og meningsfuldhed, så er det en fabelagtig mission at være på. Det giver mening. Både for Hjulmand selv – og for os udenfor til at forstå, hvad der driver ham.\n‘De gode’ sætter stærke aftryk\nMen bag den historie ligger der et dilemma, der ikke bare har betydning for den øverste elite – men i allerhøjeste grad også for talenterne. Kan man få ’de gode mennesker’ til at være trænere og ledere i en eliteidræt, der måske ikke lige tilbyder de udfordringer og værdier, som idealister og ildsjæle ofte leder efter. Hvis det kun er kamp på kamp – på og udenfor arenaen – og når det i dag meget hurtigt kommer til at handle om penge og om at drive en driftig forretning. Hvilke typer kan man få til at ofre så meget af deres liv og sjæl som et elitesports-topjob kræver?\nDet er selvfølgelig svært at rangere, hvem af nutidens trænere, der er ’de bedste mennesker’. Alligevel tror jeg, at de fleste af os, der følger med fra sidelinjen, har et meget godt indtryk af, hvem der også er store mennesker. Det mærker og ser man på spillerrelationerne og den stemning og ånd, der siver ud fra både spillet på banen, på sidelinjen og adfærden udenfor.\nDanmarks store landshold har store trænere\nJeg er også blevet inspireret til dette skriv af kvindehåndbolden, der lige har trillet rundt i vores stuer. For her har vi også fået lov at glæde os over endnu en unik personlighed, der har evnet at skubbe til et helt holds kultur. Når man ser og hører Jesper Jensen, der står og ser ligeså uskyldig og snarrådig ud som Tintin, så får man det samme indtryk som med Hjulmand. Her er et menneske, der ikke bare er en stor håndboldkender – men også en menneskekender – og én som bidrager med en masse ’af det gode’ pakket ind i en markant personlighed.\nBag de to historier om vores to bemærkelsesværdige succesrige landshold ligger der altså en vigtig erfaring. Hvis vi kan få de gode mennesker til at finde mening og udfordring ved som trænere at skabe gode hold og sunde kulturer med plads til det menneskelige, så er vi på virkelig god vej.\nHvis det modsatte sker – så vil vi komme i ligeså mange problemer, hvis vi drømmer om miljøer for de kommende elitesportsfolk, hvor der netop er hjerterum og plads til at dyrke de gode menneskelige egenskaber sideløbende med sportstalentet. Vi har virkelig brug for de gode mennesker.\nSå tak til Jesper Jensen og Kasper Hjulmand – men også til DBU og DHF – der har ’villet’ de her trænertyper.\nForfatter Lise KissmeyerUdgivet december 21, 2021 Tags Elitesport; trænere; gode mennesker; gode miljøer; fankulturSkriv kommentar til Gode mennesker i forreste række – en vild og vigtig ting\nAlle ønsker den – og mange arbejder stenhårdt for at få den.\nMen der er nok ikke mange, der tænker over, hvor farlig den kan være.\nJeg har gennem et stykke tid arbejdet med et projekt, jeg kalder SPORTENS SÅRBARE SIDER. Det handler om de følsomme mentale problemer, der jo er alle steder – også i elitesporten.\nSelvom der nok hos mange er en underliggende og ubevidst tro på, at folk der kaster sig ind i at konkurrere og udstille sig på højeste plan, er nogle fandens stærke overmennesker, der med vilje og ambitioner kører på og ikke er til at slå ud.\nDer er så mange unge i dag, der drømmer om bare at blive berømte. Fordi de tror, at så er lykken gjort, og så ’er de noget’. Men de sku’ bare vide, kan jeg ikke lade være med at tænke. Måske er der ikke noget værre eller farligere end få succes?!\nFor der er jo en anden historie. Når man ser hvor mange store stjerner fra musikken, filmen, kunsten, politikken mm.\n– der har rigtig svært ved at balancere sig selv i det stærke søgelys i en intens verden, hvor alt, hvad de siger og gør, bliver vurderet og enten hyldet eller kritiseret, og hvor de ofte må thy til alkohol eller stoffer for at finde ro –\n… så er det ikke en overraskelse, at det også er svært for eliteidrætsfolk. Det gælder også for de helt unge. I dag er det jo ikke bare folk i klubben og konkurrenterne ude til stævnerne, der vurderer dig og vender tommelfingeren op eller ned efter dagens præstation. Alle er eksponeret via de sociale medier, så det er vitterlig hele verden, der kan kommentere på en stor sejr eller et sviende nederlag. Hvordan går du glad til bageren næste morgen, når du lige har brændt det afgørende straffe i sidste minut i kampen går?\nStore satsninger mærkes ’stort’\nHvis vi ser på elite- og konkurrencesporten i det lys, så kan vi godt forstå, at det kan være en farlig og langt fra uskyldig leg, at satse sig selv, sit selvværd og sin identitet ude i sportens ’nådesløse univers’.\nSå når man i dag taler mere og mere om mental sundhed i sporten, så handler det om et simpelt livsregnskab. Når du putter meget ind og investerer dig selv – så har du både chancen for at score store og ekstatiske succesoplevelser. Men der er også en risiko for at få nogle eksistentielle nederlag – kombineret med det ongoing forventningspres, der bliver en vedholdende følgesvend fra både andre – men ikke mindst dig selv – når du først er trådt indenfor i sportens lotterispil.\nKender du til Sportens Sårbare Sider?\nJeg er spændt på at arbejde videre med mit projekt SPORTENS SÅRBARE SIDER og blive klogere på, hvad det er for mekanismer, der er i gang? Hvad det er for en sårbarhed, der reelt set viser sig hos unge atleter. Hvor stor er den? Hvordan materialiserer den sig? Og hvordan bliver den håndteret?\nHvis du har tanker eller oplevelser, som du gerne vil dele, så tøv ikke med at kontakte mig.\nEfter OL i Tokyo, hvor jeg var ovre for at producere håndboldturneringen, og sad meget af tiden i isolation på mit frimærke af et hotelværelse og fulgte transmissionerne, skrev jeg nedenstående artikel om STJERNERNES SÅRBARHED. Også inspireret af en meget stærk dokumentar lavet af den legendariske amerikanske svømmestjerne, Michael Phelps.\nArtiklen om de farlige OL-medaljer har ligget i skrivebordsskuffen lige siden, men som start på mit projekt, kommer den her på bloggen i et selvstændigt opslag – men du kan også læse den herunder.\nTårerne flød i Tokyo. Sprang frem og piskede ud. Fossede ud af øjne og sind. Blandede sig op med jubel og sorg, Fortalte deres helt egen historie. Dramaets faste ingrediens.\nDet er tårerne, der gør OL så specielt. Og det var som om, at der var ekstra mange af dem denne gang i Tokyo. Måske fordi alle atleterne havde gået et ekstra år med drømmene og usikkerheden. Nu skulle det hele leves ud. Eller bare fordi OL er noget helt specielt og et mål og en forløsning, der kan være knyttet til et par millimeter eller millisekunders tikken?\nNår du har gennemlevet et OL foran tv-skærmen, er du i hvert fald ikke i tvivl. Der er så meget på spil. Men alligevel ser vi slet ikke det hele, eller har hele historien med.\nDen ultimative satsning\nEgentlig skulle det være lykke, idyl og alt godt, når det går godt. Hvis du rejser hjem med en OL-guldmedalje, så kan du ikke ønske mere. Men jo. Det er måske først her, at problemerne starter. For at arbejde dedikeret og målrettet mod denne ene begivenhed, at planlægge og disciplinere, drømme og håbe, kaste alt ind og sætte fra land. Det giver alt sammen mening og retning. Der er hundreder ting at stå op til hver dag. Der er fuldt program i den indre programmering og ikke plads til tvivl eller svinkeærinder. Det er dét!\nMen der er en anden fortælling bag tårerne. For f…, hvilken vild livssatsning. Som at kaste sig ud fra timetervippen ned i et tomt bassin. Det er lige før, man kan sige, at det er den farligste mission for din krop og sjæl, som du kan vælge. Og faktisk værst, hvis det går rigtig godt.\nDen største af dem alle står frem\nDen olympiske stjerne over dem alle, Michael Phelps, svømmeren med det største bundt medaljer i historien, har lavet en øjenåbnende dokumentar. Den bygger på hans egne sorte erfaringer, som alle OL-guldmedaljerne slet ikke har kunnet afhjælpe.\nDokumentaren The Weight of Gold (HBO USA) handler om de mange olympiske mestre, der får medaljerne lige i nakken og sejrens sus som et væltet træ i nakken. Dokumentaren fortæller om nedturen og tomheden, og den egentlig ret logiske konsekvens, at når du har satset dit liv på én ting – og det er en olympiske medalje – og du har trænet og levet med den drøm foran snuden, så er det som at træde ud i et sort hul, når guldmedaljen er blevet hængt på knagen, og hverdagen åbenbarer sig. Når der ikke er flere jubel-receptioner at gå til. Ikke længere noget at stå op til.\nNår vi ser alle de trillende tårer til OL, så ser vi samtidig så mange sportssjæle, der har sat så mange brikker på OL-spillepladen. Det er livet, det er hverdagen, det er meningen – og det er ikke mindst identiteten.\n“After the Olympics it was an incredible crash. I was so lost. I didn’t know what to do? We are Olympics athletes – but no more than that. Others will say that others have bigger problems than you. But it is your life – what defines you.“\nNår en stjerne dør ud\nDet er lige før, at man kan sige, at det er en livsfarlig mission, man kaster sig ud i som elitesportsmand, når man lever og ånder for den der guldmedalje. For tænk nu hvis man ender med at vinde den? Hvad er så det næste? Eller tænk hvis man ikke lykkes på den sidste meter. Aldrig når i mål. Tænk, hvis det slutter en dag…\nDet sidste er det eneste, der er helt sikkert. En dag er OL-drømmen historie. Og det er nemt at glemme at kigge frem til det punkt, for vi mennesker er bedst til at være i det, vi gør. Det er både praktisk og mentalt så svært og diffust at se fremad og danne sig et klart billede af, hvordan livet ser ud ’bagefter’.\nOm det er glædestårer eller skuffelsens dråber, der løber ned ad kinderne, så er situationen lige meget på spidsen. Dit guld-liv balancerer på en knivsæg. Der skal meget lidt til, for at det vælter for dig.\nMichael Phelps har selv været der, og hans ’sportsstjerne-kolleger’, der medvirker i dokumentaren, har også været der. De er blevet ramt af den tomhed, der er lige så stor som drømmen var på den anden side.\nStore drømme giver store følelser\nLivets enkle regnestykke på den store vægt. Store drømme og håb – bliver til en kæmpe tomhed og nedtur. Og så er det, at det bliver så ubærligt, at sportsstjernerne giver op på den nye udfordring med at finde mening i et liv uden OL-glimmer i forruden.\nDet er et uhyrligt antal OL-medaljevindere, der har forsøgt at tage deres eget liv. Michael Phelps er på mange parametre og medaljelister den mest succesrige sportsmand nogensinde – men det hjalp ham ikke. Han orkede ikke denne udfordring at fortsætte med at leve. Heldigvis lykkedes det ham ikke at tage sit eget liv, og han virker til at have fundet sit fodfæste i livet med familie og tre børn, og så har han altså også overskud til at lave denne stærke dokumentar.\nThe Weight of Gold tager dig med gennem mange forskellige atleters svære tanker og stunder, og de fortæller alle sammen en version af den samme historie.\nNår du satser dit liv så ensidigt på et projekt, så er det en mega farlig leg, for hvis den medaljejagt er din identitet og retning, og hvis den fylder så meget, så er der ikke plads til andet. Så ved du ikke, hvad plan B er. Så er der ikke noget, der kan erstatte kampen eller en identitet med ny etikette. Du var din OL-drøm.\nIfølge dokumentaren, er det op mon 80 procent, der bliver ramt af ’the Olympic blues’, som nedturen/depressionen populært bliver kaldt i elitesporten.\nJeg havde set The Weight of Gold kort før, jeg tog til OL i Tokyo. Ikke som deltager men for at tv-dække Legene. Måske var det fordi, jeg havde hørt Michael Phelps sætte ord på tomheden, og fordi en af dem, der stiller op og fortæller til kameraet, hvordan han har det, når at begå selvmord, inden programmet er færdigt.\nMen det var som om, at alle de stærke billeder af de tårevædede atleter ramte mig lige ind i sjælen. Det var så overvældende, mens jeg sad der tæt på det hele på mit lille værelse i Tokyo. De synligt dråbeformede tegn på hele den kæmpestore portion indre følelser, som hver enkelt atlet havde samlet sammen og viste frem. Hele den indre slagmark.\nMin bekymring for disse atleter – også de glade – bare voksede og voksede. Det var så tydeligt, at der var investeret alt – og vitterlig alt! – i det her sportsprojekt. Alle de her nærbilleder af tårevæddede ansigter – helt tæt, så vi seere kunne se helt ind i den ramte sjæl.\nDer kommer altid en ny stjerne\nI dokumentaren åbner Michael Phelps vores øjne for, hvad der mere er i den cocktail af mentalt chok som en eks-olympisk atlet møder, når et overstået OL også er en overstået karriere. Det handler om det svære skift fra at være en af de unge stjerner, som pressen altid leder efter og feterer, når de kommer frem. Men efter nogle år og nogle OL, så skifter interessen, og så flytter opmærksomheden hen til den evigt-spændende jagt på nye stjerner. Og når du stopper, så opdager du, at der ikke sker noget. Det hele fortsætter bare. Du indser, at du ikke var noget specielt – du var bare et nummer i den endeløse række. Noget af et skift fra at være ’the one and only’.\nMichael Phelps fortæller, at der ikke var nogen, der kunne hjælpe ham, da han kom hjem. Og efter hans depression fandt han ud af, at han ikke var den eneste, og hans opråb sidst i dokumentaren er klart og kontant.\n“We must do something. This is important. It needs general support. You can’t ignore it. We will have to use time to make people understand and accept it. Not being ok is ok.”\nKampen for at vise svaghed\nMåske er det allerede ved at ske. De Olympiske Leges måske største stjerne, gymnasten Simone Biles fra USA, krakelerede og viste sårbarheden. Som tennisstjernen Naomi Osaka også havde gjort før hende i år. De er stået frem og har åbnet op for den del af historien, der ikke er så glamourøs – men til gengæld super porøs.\nSelv om man er den største og stærkeste stjerne, så har man også en sårbar sjæl. Både før, under og efter. Som vi så det, da Biles symbolsk mistede orienteringen i hendes spring på hest. Når det hele snurrer rundt, kan det være svært at holde balancen.\nOL-tårerne væltede ind i vores stuer, og vi lod os endnu engang fascinere af OL’s stærke drama. I natur ekstra fascinerende underholdning sammenlignet med den ugentlige superliga. Netop fordi der er så mange følelser i spil, og så mange tårer til at vise det. Selvfølgelig kan vi ikke andet end at blive revet med. Det gør følelser jo ved os. De smitter. Men de har også en pris – og et budskab.\nSom Michael Phelps siger det, så er første skridt at erkende: at det er ok ikke at være ok, og acceptere og respektere den hundrede procents menneskelige satsning, der ligger bag. Og agere og støtte derefter.\nForfatter Lise KissmeyerUdgivet november 17, 2021 Skriv kommentar til Den livsfarlige succes\nForfatter Lise KissmeyerUdgivet november 17, 2021 februar 2, 2022 Tags elitesport; mental sundhed; farlig succes; OL-medaljer; forventningspres;Skriv kommentar til De livsfarlige OL-medaljer\nFodbolddrenge, der bliver sat til at klippe banen med en neglesaks…\nJa, det lyder skørt. Men det oplevede en i mit netværk, der rejste rundt og vurderede fodboldens talentmiljøer i Europa. De gjorde det for at teste, hvor autoritetstro drengene var.\nI dansk elitesvømning for nogle år siden, havde vi trænere, der kastede med stole efter svømmerne i vandet og udskammede de unge i forbindelse med offentlige vejninger.\nI amerikansk gymnastik har de haft en landsholdslæge, som har forgrebet sig på et uhyrligt antal gymnaster.\nDa jeg var på research i et dansk gymnastikmiljø for år tilbage, blev en lille gymnast, der havde fejlet i en øvelse, sat til at stå i et hjørne af salen med ryggen til de andre i ti minutter for at skamme sig.\nTrivsel er blevet buzz-word\nDet her er alle skøre og faktisk ubegribelige hændelser i det, der gerne skulle være spændende, udfordrende og opbyggelige talentmiljøer. Den danske ’svømmesag’, som startede med DR-dokumentaren ’Svømmestjerner – Under overfladen’, har ført meget med sig og åbnet for bevidstheden om, hvor meget der sker i kulissen, som vi også bør beskæftige os med. Trivsel og mental sundhed er blevet de nye buzz-words.\nDansk Svømmeunion er da også gået i gang med et grundigt arbejde for at analysere på fortidens hændelser og se frem for at skabe gode miljøer med fokus på trivsel.\nI den sammenhæng var jeg inviteret med til et møde med Svømmeunionens arbejdsgruppe, hvor jeg fik det udfordrende arbejdsmål at forberede mig ud fra:\nGlæde alene er ikke trivsel\n– ’Hvad kan man konkret gøre for at skabe de bedste miljøer med mest mulig trivsel’?\nDa jeg for nu 16 år siden sagde mit gode job op og blev freelance, så var det faktisk for at svare på netop dette spørgsmål. Jeg er stadig lige optaget af det. Det er stadig lige svært. For hvordan kan vi arbejde med disse flyvske værdier, der skal være med til at sikre ’sportslig livskvalitet’?\nMit første skridt, dengang jeg kastede mig ud i udfordringen fulltime, endte med, at jeg satte fokus på GLÆDEN. Ud fra den tanke, at er der glæde, så giver det mening.\nMen når vi nu står og skal snakke trivsel, og hvad der helt håndgribeligt er gode miljøer for de unge, så er spørgsmålet meget større end bare glæde Fordi vi ikke ved, hvad der præcis er trivsel, hvilke faktorer skal være i orden, hvordan vi skal måle den og ikke mindst hvornår ’godt nok er godt nok’, eller ’skidt er for skidt’!\nHvad f….. er det der trivsel\nI dag er debatten om trivsel så diffus og stritter i mange retninger, fordi vi netop diskuterer skiftevis bananer, pærer, hvordan de smager og hvordan de modnes i en pærevælling. Hvis vi kun snakker om smagen, og om de unge er ’glade’ og dedikerede, så misser vi mange andre forhold, som vi som voksne og ansvarlige også skal sørge for er i orden.\nDer skal mange gode sager på tallerkenen, for at vi kan servere et ordentligt måltid til de unge. Så vi kan tilbyde dem en samlet portion med de nødvendige ingredienser til at give de unge en god hverdag – både med sig selv, det de gør, det sted de er, dem de er omgivet af, og den de bliver til.\nTrivsel som fire livsfærer\nSå da vi diskuterede trivsel på mødet i Svømmeunionens arbejdsgruppe, var det med udgangspunkt i en model, hvor jeg har forsøgt at ramme trivslen ind via at identificere i fire forskellige ’livsfærer’, hvor tingene alle steder gerne skal ’være i orden’. Hvad ’i orden’ så er, er en anden diskussion, for med dette skridt handler det som start om at konkretisere, HVOR vi kan kigge efter trivsel. Hvilke livsområder der skal spille.\nJeg er i gang med at skrive en nem læselig pixibog, der serverer mit oplæg til en Talent Trivsels Model med fire liv, der skal være i orden, for at det hele spiller:\n– Det handler om hverdagslivet og de ydre rammer;\n– Det handler om Sportslivet og den daglige kultur og miljø;\n– Det handler om menneskelivet og den personlige udvikling og sundhed i krop og sjæl;\n– Og sluttelig handler det om sjælelivet og hvordan følelser og reaktionerne blander sig i det indre univers.\nHåbet er i sidste ende, at vi kan blive klogere på, hvad vi egentlig snakker om – og dermed sikre os, at vi kan komme til at gøre en kvalificeret forskel ude i de unge atleters verden.\nForfatter Lise KissmeyerUdgivet september 27, 2021 Skriv kommentar til Er det trivsel at klippe fodboldbane med en neglesaks\nVil du det her?\n“Caroline,” he’ll say, “I can do whatever you need from me to help you get better at tennis (….)\nBut I have to know, for certain, that’s what you want. You have to be sure (…) “Is this what you want? Do you love tennis? Do you truly love it?”\nEn dag stødte jeg under min research på et rigtig spændende og specielt indlæg fra Players Tribune, der er et site, hvor sportsstjerner blandt andet skriver breve til dem selv: ”Letter to my younger self”. Det var Caroline Wozniaki, der havde skrevet til sig selv som 11-årig. Hun starter brevet sådan her:\n“Let me just start off by saying, Dad was right.”\nOg så fortæller hun om faren, der guider hende til at spille tennis i stedet for fodbold, og efter hun så viser sit kæmpe talent, sker der dette helt afgørende:\n“After Dad sees you win match after match against older kids without breaking a sweat, he will sit you down and tell you something you’ll never forget. Then he’ll ask you a very important question…”\nJa, så stiller han netop spørgsmålet, som står her øverst på siden. Det helt store og måske livsafgørende spørgsmål:\n”Vil du det her?”\nDet spørgsmål – og ikke mindst det helt afgørende ”ja!” – er en stor del af rigtig mange sportsstjernes historie. Og for dem, der lykkedes og får udlevet alle de mere eller mindre udtalte drømme, er det en fin og stærk historie.\nMen det er et meget farligt spørgsmål.\nFor tænk på alle de unge, hvor det ikke er blevet en succeshistorie, og hvor dette ”ja”, er blevet som et åg for dem, og hvor de er blevet stillet til ansvar for det og fået det holdt op: ”Du sagde selv, du ville det her!”\nKernen af problemet er, at børn netop ikke kan tage langsigtede strategiske beslutninger. Netop fordi de er børn. Deres hjerne er ikke udviklet til at kunne gennemskue større sammenhænge eller lave konsekvensanalyser. De har ikke livserfaring eller indsigt til at vide, hvad det er, de siger ja eller nej til.\nDerfor er det et farligt spørgsmål.\nFor dét et barn kan se og forstå er, hvis de ikke gør tingene ordentligt. Hvis de føler, de svigter de voksne og ikke ’holder ord’ og gør som lovet. Hvis han/hun pludselig ender et sted, og der er andet, de har lyst til. ller der er noget i denne livsstil, de ikke trives med, så kan det være rigtig svært at gå imod sit eget løfte og gå en anden vej.\nNår de nu engang har sagt ”ja”!\nAt vælge sporten som et seriøst tilvalg som barn/ung er i forvejen en kæmpe beslutning, der har mange konsekvenser for dagligdagen og opvæksten. I dag betyder et valg af seriøs talentsport ofte et valg af en anden skole, måske en anden klub eller et andet sted at bo.\nDerfor er det faktisk endnu vigtigere at åbne op for løbende at stille spørgsmålet:\n”Er det stadig det her, du gerne vil?”\nAt give guidning og bruge sin voksenindsigt til at skitsere, hvilke forskellige veje, der hele tiden er at gå. Hvor der måske satses mere eller mindre, hvor der gives plads til at andre ting i hverdagen, eller hvor der holdes pauser og gives frirum.\nDer burde følge en forpligtelse med som voksen og ansvarlig.\n– At hvis man spørger sit barn: ”Om det er sporten, de virkelig vil, og dermed også vil dedikere det meste af dem selv og deres barndom/ungdom til?” – så har man også forpligtelsen til at følge op og skitsere, hvad det reelt set er for et valg? Hvilke konsekvenser har det på kort og langt sigt?\nDen ansvarlige voksen skal være den livskloge og give børnene dét med. Hjælpe dem til løbende at tage valg – men også åbne plads til, at det første ”ja”, der blev givet som måske naiv 12-årig, ikke er et forpligtende valg.\nDet er et løbende valg.\nSå når barnet dedikerer sig og siger: ”At jeg gerne vil!”, så er fremtidens vej helt åben. Det er ’no go’, hvis de voksne tager børnene som gidsel, fordi barnet selv har sagt, at han/hun gerne vil det her.\nFor et barn vil aldrig ane, hvad det er, han/hun siger ja til.\nForfatter Lise KissmeyerUdgivet juni 27, 2021 juni 27, 2021 Tags talentsport; sportsforældre; sportskarriere; livsvalg;Skriv kommentar til Det farlige spørgsmål


Klaps - Kortspil for hele familien - Køb hos: Nordiskspil.dk\n/ Kortspil / Klaps\nI Klaps gælder det om at komme af med dine kort hurtigst muligt!\nDet lyder måske simpelt nok, men i dette spil er intet sikkert - for selvom du sidder med de bedste kort på hånden, kan du risikere at tabe det hele! I form af forskellige action-kort der har særlige egenskaber, kan du f.eks. risikere lige pludselig at skulle bytte kort med modstanderen, så du ender med en rigtig dårlig håndfuld kort.\nInden spillet begynder skal alle spillere have 10 kort. Det er altså disse kort, du skal prøve at komme af med. Dette gør du ved at lægge et kort ned, der 'stikker' det kort, der ligger øverst i bunken. Alternativt kan du vælge at rydde bunken eller lægge et af de såkaldte "action-kort"! Hvis du ikke kan, eller ikke har lyst til at lægge et kort, må du blot trække et kort op på hånden, hvorefter turen går videre.\nEfter hver runde skal I tælle jeres point sammen, alt efter hvilken rækkefølge i kom af med jeres kort. Derefter kan I blande kortene og gøre klar til en ny runde. I sidste ende er det den spiller med flest point, der vinder spillet! I kan selv bestemme, om I vil spille et bestemt antal runder, hvorefter I tæller point, eller om I vil spille, til den første spiller når et bestemt antal point.\nSpillet er hurtigt og sjovt og kan være helt svært at lægge fra sig, når man først er gået i gang! Hvem mon vinder, og hvem ender med at få Klaps?\nPointblok og pen


Peter von der Hude Camarguevej 8 3600 Frederikssund (Vinge)\nDEBAT: Der skal på ingen måder herske tvivl om, at Vinge er et fantastisk sted at bo og potentialet for at udvikle området er enormt. Derfor er skuffelsen naturligvis også stor, når kommunen ikke formår at komme i mål med Vinge. Skal vi være helt ærlige, så har kommunen fået den ene ”julegave” efter den anden i form af en station og ikke mindst gang på gang politisk opbakning til etableringen fra politisk hold på Christiansborg. Derfor er skuffelsen også enorm, når kommunen ikke formår at forvalte det store ansvar overfor borgerne i Vinge og kommunen generelt.\nHvad gør købmanden? Hvis en købmand har varer på hylden, som han har svært ved at sælge, så bliver han nødt til at tage stilling til, hvad der skal gøres for at få varen solgt. Er varen ikke attraktiv i forhold til dem, som skal købe, så skal den måske have en anden pris, anden prioritering eller markedsføres anderledes. Der er ingen forskel på Vinge og det at sælge jord i forhold til en købmands hverdag. Er produktet ikke attraktivt, så er der ikke købere, og man bliver nødt til, som ansvarlig politiker, at skabe de nødvendige forandringer.\nEt sidste udkald, men ikke for sent hvis det ikke allerede er gået op for jer, så lad mig hjælpe jer med at sætte det i perspektiv. Det oprindelige Vinge er dødt. Projektet Vinge er bestemt ikke dødt, men skal ses på en helt anden måde, og I bliver nødt til at vende jer mod markedet, så I gør området attraktivt for investorer – her tænkes bl.a. på både størrelser af grunde og boligtyper\nVinge har alle fordele, men det er altså ikke en guldgruppe indtægtsmæssigt for kommunen – endnu. Det skal nok komme. Der bygges løs omkring Jyllinge, Slangerup og til dels Egedal. Vinge får en station, hvilket giver en kæmpe fordel i forhold til alle andre, men det er altafgørende, at der kommer mennesker ud og bosætter sig i området, hvilket er lig med skatteindtægter til kommunen.\nGlem alt om at presse detaljerede lokalplaner ned i halsen på investorer. Få rettet henvendelse til dem, som har succes med at bygge fx Lind og Risør, Milton huse, Huscompagniet – eller andre dygtige udviklere. Vend jer mod den boligform, som folk ønsker at bo i og glem alt om illusioner og politiske drømmeprojekter – nu kræver det overlevelse og handling.\nHandlekraft gennem modige beslutninger. Begræns dialogen, der har været rigeligt. Få i stedet skabt konkrete handlinger gennem modige beslutninger. En ting er sikkert – vi får aldrig vendt billedet og synet på Vinge, hvis der ikke snart kommer konkrete handlinger. Der har været rigtig mange fugle på taget, - nu skal de ned i hånden. Vi får ikke fjernet den negative dækning af Vinge, hvis ikke I finder modet og får skabt den fremdrift, som er forventet og nødvendigt. I må også acceptere, at I formentligt ikke får det for jorden, som I oprindeligt havde påtænkt, men i opstarten er det mindre vigtigt. Der skal skabes fremdrift, så kommer priserne på sigt.\nI bund og grund drejer det sig om at komme i gang og at få skatteindtægter til byen. Vi har alle forudsætningerne, så find modet og få igangsat udviklingen.\nI har fået endnu en chance for at skabe fremdrift, og det forventer vi kommer til at ske. Alternativet er uoverskueligt og ikke værdigt for nogen.\nPubliceret 05 September 2019 11:56


Pas på med at se op fra regnearket, hvis du vil kende virkeligheden\n12 mar. 2020 10:37 - i kategorien Økonomi i Danmark - #fattigdom #Data #ulighed #regneark #virkelighed #BUPL\nSom økonom får man ofte at vide, at man skal kigge op fra regnearket og se virkeligheden. Og bevares, der er intet forkert i at kigge op fra computeren, men der er også væsentlige argumenter for ikke at gøre det. For når vi kigger på enkelthistorier (og det vil det, vi kan se, trods alt stort set altid være), bliver vores hjerne påvirket. Og resultatet er ofte (måske endda altid?), at vores opfattelse af virkeligheden bliver skævvredet af, at vi ser på den.\nI bogen ”Talking to strangers” beskriver Malcolm Gladwell bl.a., hvordan dommere, der mødes med de anklagede, er dårligere til at bedømme, om der skal sættes en lav eller høj kaution end en computer, som alene ser på objektive fakta, som fx om personen er tidligere straffet. Man skulle ellers tro, at en dommer, der har mulighed for at ”se personen i øjnene”, ville have bedre mulighed for at vurdere, om personen er troværdig. Men sådan er det ikke. Faktisk sætter dommerne for mange ”dårlige” borgere i spjældet (ved at sætte en meget høj kaution), mens for mange ”gode” borgere går fri (mod en lav kaution) i forhold til den objektive computer. Forklaringen er ifølge Gladwell, at vi mennesker er dårlige til at spotte løgnere ud fra deres kropssprog og ansigtsudtryk.\nOgså nobelprismodtageren Daniel Kahneman, som skrev must-read bogen “Thinking fast and slow”, var opmærksom på problemet. Kahneman mente, at »nothing in life is as important as you think it is while you are thinking about it«. Med det mente han, at det vi ser, påvirker vores opfattelse af virkeligheden. Som forældre til småbørn kan du fx komme til at tro, at der er kommet flere legepladser, men det eneste, der er sket, er at du selv besøger flere legepladser end for fem år siden, da du ikke havde børn. Og det er bl.a. problemet ved ikke at kigge i regnearket: Du ser kun et lille udsnit af virkeligheden, som du har tendens til at overvurdere betydningen af.\nSidste år var der en hidsig fattigdomsdebat i Danmark. BUPL lavede en rundspørge blandt pædagogerne, som ifølge BUPL viste, at »konsekvenserne [af kontanthjælpsloftet], er meget synlige ved f.eks. manglende tøj, og usund kost«. Hver fjerde pædagog oplevede simpelthen, at der var sket en stigning i antallet af børn og familier, der er presset økonomisk. BUPL problematiserede med udgangspunkt i deres undersøgelse, at mange (ifølge pædagogernes opfattelse) ”ikke havde råd til at købe basale ting som regn- og vintertøj”.\nMen var pædagogernes opfattelse rigtig? Der er flere grunde til at tro, at pædagogerne på baggrund af deres hverdagserfaringer kan få en forkert opfattelse af virkeligheden. For det første fylder det naturligvis meget hos et menneske, hvis man ser børn, der mangler basale fornødenheder. Derfor kan der være en tendens til at overvurdere problemet, ligesom man ser, at mange mennesker overvurderer problemerne i verden, fordi de læser de daglige nyheder. Desuden kom undersøgelsen fra BUPL efter at en beregning fra Arbejderbevægelsens Erhvervsråd (AE), viste, at der var 64.500 relativt fattige børn i Danmark, og at antallet var steget, havde fået meget stor medieomtale. Kunne analysen have påvirket pædagogernes opfattelse af absolut fattigdom (mangel på regntøj mv.), selvom den handlede om relativ fattigdom (ulighed).\nKahneman fik selvfølgelig ikke kun nobelprisen for glimrende teorier, men for at underbygge sine teorier med utallige empiriske forsøg, som viser, at man kan spille puds med folks hjerner. Bl.a. viste han, at man kunne påvirke folks gæt på, hvor mange lande der var medlem af FN, ved at lade dem trække et tilfældigt tal. Jo højere tal, de trak – jo højere var deres gæt. Det ville derfor ikke være overraskende, hvis BUPL’s medlemmer opfattelse — på baggrund af de mange påstande i ulighedsdebatten — var, at fattigdom var mere blevet udbredt end tidligere, selvom det modsatte skulle være tilfældet.\nHeldigvis havde Kahneman også en løsning på problemet. Da Kahneman var i det israelske militær, var en af hans opgaver at udvælge unge officerer med potentiale. Kahneman og hans kollegaer bemærkede, at deres bedømmelse af de unge officerer ikke korrelerede med officerernes efterfølgende performance. Derfor ændrede de proceduren, så de i stedet for én samlet bedømmelse, bedømte officererne på en lang række parametre/delmål, som hver især var mere objektive (fysisk formåen, samarbejdsevner osv.). Og på den baggrund dannede de en samlet bedømmelse, som i langt højere grad korrelerede med officerernes fremtidige performance.\nKahnemans løsning var altså regneark. Når man ikke kan stole på folks opfattelse baseret på virkeligheden, må man indsamle og bruge data, som kan understøtte ens vurdering. Præcis som Gladwells computer, der var bedre end dommerne til at fastslå kautioner, gjorde.\nI forhold til BUPL’s undersøgelse findes disse objektive data i overflod i Danmarks Statistiks registre. Og de viste tydeligt, at antallet af børn, der ikke havde råd til basale ting som regn- og vintertøj var faldet betydeligt siden 2000. Men faktisk også, at der har været et lille fald i antallet af absolut fattige børn i netop den periode, som BUPL spurgte ind til. BUPL skriver således, at ”flere pædagoger har oplevet en stigning i løbet af 2018 i antallet af børn/familier, der er økonomisk presset”, hvilket ikke stemmer overens med, at flere har råd til regntøj mv. jf. nedenstående figur.\nKilde: Figuren er fra https://cepos.dk/artikler/fordelingspolitisk-redegoerelse-2020/\nSelvfølgelig kan man ikke se virkeligheden, hvis man kun kigger i sit eget regneark. Man bør altid spørge sig selv, om resultaterne nu også kan passe i forhold til det, andre er kommet frem til, og (måske) endda det, man ser ud ad vinduet.\nMen regnearket er og bliver en stor hjælp, hvis man vil forstå, hvordan virkeligheden reelt er. Og regnearket viser altså, at flere og flere får råd til basale ting som regn- og vintertøj.\nPS: Ovenstående gælder selvfølgelig kun, hvis man er interesseret i en objektiv vurdering. Regneark er mindre velegnede til at finde musik, mad osv., som vi personligt godt kan lide, fordi regnearket netop ikke fanger, at vores smag påvirkes af tingene omkring os. Regneark fanger kun det, man kan kvantificere.


Misbrug og god søvn\nDet er muligt at afslutte din Ambien-afhængighed, men det er vigtigt at gøre det sikkert. Medicinsk afrusning kan hjælpe dig med at håndtere abstinenssymptomer og begynde varig bedring. I processen kan du udvikle sund søvnhygiejnepraksis til foryngende hvile, du kan stole på.\nMåske har tanken krydset dit sind, at du til sidst bliver nødt til at holde op med sovepillerne. Men det store spørgsmål er hvordan – hvordan kan jeg stoppe med at tage Ambien?\nBliver dette alvorlige problem ved at blive bumpet ned på din opgaveliste? Er du i stand til at retfærdiggøre forsinkelsen på grund af store barrierer som søvnløshed, for meget stress og de grove udsigter til afvænning? Barrierer er reelle, men ikke uigennemtrængelige.\nRisikoen ved ikke at få hjælp er også meget reel og meget farlig. Fortsat brug af Ambien kan føre til følgende bivirkninger :\nSøvngang, søvnkørsel og anden risikabel adfærd, mens du sover\nHøjere tolerance og behovet for større doser\nMisbrug af andre stoffer og farlige kombinationer af stoffer\nZ-stoffer som Ambien, Lunesta og Sonata er ikke beregnet til at blive brugt på lang sigt. Men på bare et par korte uger kan en person udvikle en afhængighed af disse receptpligtige sovepiller . Og det kræver professionel behandling for at bryde den risikable vane sikkert og finde sund søvn igen.\nNavigering med afvænning: Hvordan kan jeg stoppe med at tage Ambien sikkert?\nAbstinenssymptomerne kan være alvorlige, når du holder op med at tage Ambien eller det generiske zolpidem. I det mindste er abstinenssymptomerne ubehagelige – måske uudholdelige – og de gør det meget vanskeligt at holde op, hvis du forsøger at gøre det alene. Disse Ambien abstinenssymptomer kan omfatte:\nFysiske og psykologiske trang\nEn øget puls\nMange af disse symptomer udgør reelle sundhedsmæssige risici , så det er vigtigt, at du gennemgår en medicinsk overvåget afgiftning for langsomt at aftage stoffet. Medicinsk afgiftning i et klinisk behandlingscenter er den bedste måde at stoppe med at tage Ambien så sikkert og komfortabelt som muligt. I denne indstilling understøttes du af sund mad, afslapningsterapier, psykoterapi og selvfølgelig lægebehandling for at overvåge alvorlige symptomer.\nDet er også vigtigt at bemærke, at der i denne sammenhæng er et stærkt fokus på langvarig opsving. Sikker medicinsk afgiftning er kun det første skridt. Afhængighedsbehandling er en anden vigtig del af rejsen, fordi du – ud over bare at være stoffri – vil have dit liv tilbage. Det er vigtigt at erkende, at afhængighedstilbagefald er mulig, og der er måder at styrke dine mestringsevner og sunde søvnvaner for at forhindre fremtidige problemer. Alle disse proaktive tiltag kan finde sted i et integreret luksusbehandlingscenter . Og efter afslutningen af dit program vender du hjem med varige ressourcer og støtte til dine nye positive praksis.\n3 vigtige tip til sund søvn\nMens vi tager for givet regelmæssig personlig hygiejnepraksis – såsom tandbørstning og badning – giver vi ikke så meget ære for vigtigheden af søvnhygiejne. Det er ikke ualmindeligt, at folk står over for vanskeligheder med at falde og forblive i søvn, men god søvnhygiejne kan gøre en positiv forskel. Her er et par tip, der hjælper dig med at starte din egen søvnhygiejnepraksis, selvom du løsner din Ambien-afhængighed .\n1 – Begynd kognitiv adfærdsterapi (CBT)\nKognitiv adfærdsterapi er en effektiv teknik til søvnløshed og kan være et perfekt vejledende lys i tidlig behandling. Denne terapeutiske tilgang hjælper dig med at udforske de underliggende tanker og adfærd, der kommer i vejen for din søvn. CBT hjælper med at helbrede din søvnløshed indefra og ud. Og det hjælper dig med at overvinde troen på, at du har brug for stoffet – og at du har brug for at søge efter et andet stof, når dette er væk. Kognitiv adfærdsterapi mod søvnløshed (CBT-I) giver dig mulighed for at tage din sunde søvnhygiejne i dine egne hænder.\n2 – Udvikl en velkendt, afslappende sengetid\nEn terapeut kan også hjælpe dig med at udvikle afslappende rutiner for sengetid for at fremme dyb, regelmæssig søvn. Og de kan hjælpe dig med at holde fast i disse rutiner. Øvelse kan omfatte:\nReservation af soveværelset kun til søvn\nSlukker lyset et par timer før sengetid\nIndstilling af termostaten til en kølig, behagelig temperatur\nLav en beroligende te\nGør nogle meditation eller muskelafslapningsøvelser\nAt læse en bog i sengen i de tredive minutter før søvn\nAt sove og vågne op på de samme tidspunkter hver dag og sikre tilstrækkelig hvile\nBrug af en mobilapp, der sporer din søvn eller fører en søvndagbog\n3 – Undgå øvelser, der negativt påvirker din evne til at sove\nDet er det ikkeen myte om at se tv eller bruge din mobiltelefon inden sengetid kan forstyrre din evne til at falde i søvn. Faktisk er det en god ide at slukke for al elektronik inden for den sidste time eller to før sengetid. Du vil også undgå stressende aktiviteter og tanker i den tid. Så ingen betaler regninger eller løser andre konflikter; du vil være i en bedre mental tilstand til at håndtere disse ting om morgenen alligevel. Undgå koffein om eftermiddagen eller senere. Begræns dine lur eller undgå dem i løbet af dagen, så du bliver tilstrækkelig træt ved din normale sengetid. Og identificer, om der er mad, der har tendens til at give dig fordøjelsesbesvær eller på anden måde forstyrrer din søvn, hvis du spiser dem for tæt på at sove. Generelt er det godt at undgå tunge, fede, stegte, krydrede og citrusfødevarer, når du ikke har tilstrækkelig tid til at fordøje før sengetid.\nDen mest succesrige strategi er at kickstarte disse vaner, mens du er i behandling. Her kan du prøve forskellige fremgangsmåder, inden du fuldt ud forpligter dig til din rutine. Du kan læne dig på inspirationen og det positive perspektiv i det håbefulde opsvingsmiljø. Og du kan opbygge din selvtillid, før du vender tilbage til dit normale liv og de stressfaktorer, der uundgåeligt vil opstå der. For varig bedring forpligter du dig til positiv søvnhygiejne på lang sigt. Denne kraftfulde start på dit opsving kan gøre hele forskellen for din lyse fremtid.


2. corona-bølge har ramt lokale turismeaktører hårdt | SydkystDanmark\n2. corona-bølge har ramt lokale turismeaktører hårdt\nLokale turismeaktører hiver sig i håret. Kunderne aflyser fødselsdage, julefrokoster og andre arrangementer i stor stil på grund af Covid-19.\n”Bare du ikke vil spørge til mit blodtryk,” siger Henrik Hjortkær med et stort grin på telefonen, da vi ringer for at få en status.\nSammen med sin hustru Bente Bille står Henrik Hjortkær bag Thorsvang Samlermuseum og Spisested i Stege. Et museum, hvor man kan gå en tur gennem gamle butikker og værksteder og opleve stemningen fra dengang farfar var ung.\nGæsterne er ofte busselskaber med ældre danskere på tur – for eksempel arrangeret af Ældre Sagen, kommuner og diverse foreninger mv. Efter rundturen på samlermuseet, er der normalt hygge med spisning, kolde øl, smørrebrød og måske kaffe og hjemmebag. Men intet er længere normalt.\n”Jeg vil ikke gøre det til en klagesang. Men vi er altså hårdt ramt,” siger Henrik Hjortkær.\n”Heldigvis har vi været i branchen i 38 år, så vi er ikke helt nye i gamet. Men den er sgu’ lidt svær.”\nÅrsagen er Covid-19 og efterårets 2. bølge. Efter forårets nedlukninger og den gradvise genåbning i forsommeren, har den seneste nye delvise nedlukning, med begrænsede åbningstider og krav om mundbind på restaurationerne, betydet et smerteligt dejá vu.\nÆldre Sagens udflugter er aflyst i 2020. Kommunerne sender ikke ældre borgere på udflugt, fordi de ældre er i højrisikogruppen. Og oveni kommer så, at andre kunder aflyser deres bryllupper, jubilæumsfester og lignende.\n”Folk er jo skræmt og særligt nu med den 2. bølge kan vi mærke, at det har ramt os igen. Det her med mundbind og plastikhandsker ved buffeten, det ødelægger stemningen og hyggen. Så folk tænker, nej, det dropper vi,” siger Henrik Hjortkær.\nOgså Samlermuseets egne arrangementer – store fester i anledning af Mortens Aften, Julefrokoster mv., -hænger i en tynd tråd.\n”Vi har egentlig en oktoberfest i kalenderen. Vi går lidt rundt om den varme grød, men vi er nok nødt til at aflyse den. Oktoberfest er lig med fællessang, dans, fadøl og højt humør. Det rimer bare rigtig dårligt med mundbind, og at du skal lukke klokken 22. Og jeg har i hvert fald ikke tænkt mig at gå rundt og lege politibetjent over for gæsterne,” siger Henrik Hjortkær.\n”Når vi kommer til julefrokosterne, så prøver vi at ændre det til dagsarrangementer, men det er rigtig svært. Men det er nok det sidste halmstrå, vi klynger os til.”\nThorsvang Samlermuseum og Spisested har stadig fem fastansatte på lønningslisten. Også selv om indtægterne i øjeblikket siver ud mellem fingrene.\n”Vi gør alt, hvad vi kan, for at holde på medarbejderne. For hvis vi er nødt til at sende dem hjem, så er det jo ikke sikkert, de kan vende tilbage. Vi er jo ligesom et fodboldhold, hvor alle spillere er vigtige. Vi kan ikke lige skifte dem ud med nye folk fra gaden,” forklarer Henrik Hjortkær.\nMegahårdt på Frederiksminde\nOgså hos Hotel Frederiksminde i Præstø mærker man den 2. coronabølge. Det fortæller direktør i Mindeværdig Silje Brenna. Mindeværdig står bag Hotel Frederiksminde i Præstø, Rønnede Kro og Hotel Baltic i Høruphav på Sydals:\n”Vi har jo haft en fantastisk sommer, men det er klart, at når der kommer krav om mundbind og lukketid klokken 22, så kommer der automatisk aflysninger. Det er der slet ingen tvivl om,” siger hun.\nBrenna forklarer, at Hotel Frederiksminde bl.a. måtte indkassere en aflysning af et stort arrangement, der betød en tabt omsætning på cirka 100.000 kr.\n”Mit indtryk er, at folk er skræmt eller i hvert fald frygter, at de ikke får den oplevelse, som de har glædet sig til. Når man kommer på en Michelin-restaurant som vores, har man selvfølgelig nogle forventninger, blandt andet, at man kan være lidt længere oppe end klokken 22. Det synes nogle, er irriterende, at de ikke kan få serveret efter det tidspunkt,” siger hun.\n”Vi prøver at give den allerbedste oplevelse, og knokler for at kunne leve op til gæsternes forventninger. Men hvis de skal være på deres værelse klokken 22, så er det en anden oplevelse.”\nSilje Brenna fortæller, at Rønnede Kro ikke er så hårdt ramt som Hotel Frederiksminde.\n”Her på Hotel Frederiksminde kommer gæsterne også for at overnatte og for at få en fest. Vi forsøger at manøvrere, for eksempel ved at flytte bryllupper fra aften- til dagsarrangement, men alligevel er der nogle, der aflyser, fordi gæsterne jo har forventninger. Nogle har måske forestillet sig, at deres sølvbryllup skal vare til langt ud på natten med drinks osv., men det kan vi ikke opfylde nu.”\n”Det er en megahård situation som restauratør, fordi det også tager hårdt på os, at vi ikke kan give gæsterne den fulde oplevelse, og samtidig får vi heller ikke den omsætning hjem, som du skal have for at drive forretning. Så vi er rigtig kede af, at 2. bølge rammer os så hårdt,” siger Silje Brenna.


Find undervisning i trommer nær Viborg\nVi har i øjeblikket ingen undervisere i trommer i nærheden af Viborg som har plads til nye elever. Til gengæld får du her en liste over undervisere, som underviser i trommer online, så du kan komme i gang med det samme.\nKunne du tænke dig at blive trommeunderviser i Viborg?\nTrommeundervisning i Viborg med Musikundervisning.dk\nKunne du tænke dig at lære eller bare blive endnu bedre til at spille trommer? Hos Musikundervisning.dk tilbyder vi trommeundervisning i Viborg til alle, uanset alder og niveau. Vi har Dammarks bedste trommeundervisere, der alle har flere års erfaring med musik og undervisning - dermed er du sikret et professionelt og udbytterigt undervisningsforløb. Alle vores undervisere er certificerede, hvilket vil sige, at de lever op til vores adgangskrav om en ren straffe- og børneattest.\nTrommeundervisning i Viborg, når det passer dig\nHos Musikundervisning.dk skræddersyer vi din trommeundervisning til dine behov og ambitioner. Vi har ingen ventelister eller sæsonundervisning, så der er mulighed for at starte din trommeundervisning i Viborg, lige når det passer dig, året rundt. Vores dygtige undervisere tilbyder både duoundervisning og fleksibel soloundervisning, som planlægges fra gang til gang. Undervisningen kan enten foregå hos underviseren, i et tilknyttet øvelokale eller hjemme ved dig - alt efter, hvad der passer dig og din underviser.\nGå ind på underviserprofilerne ovenfor for at se, hvilke løsninger, der findes inden for trommeundervisning i og omkring Viborg.\nTrommeundervisning i Viborg\nHos Musikundervisning.dk har vi gjort det nemt for dig at komme i gang med trommeundervisning i Viborg. Alt, du skal gøre, er at sende en besked med dine oplysninger via den ønskede undervisers profil, så tager underviseren og Musikundervisning.dk kontakt til dig. Du kan se et udpluk af vores trommeundervisere i Viborg ovenfor eller søge efter en underviser via vores søgefunktion øverst oppe. Via søgefunktionen har du også mulighed for at snævre dit geografiske område ind - eller søge efter undervisere i Viborg, der underviser i et andet instrument.\nHvem er jeres trommeundervisere i Viborg?\nPå underviserprofilerne ovenfor kan du læse om den enkelte trommeunderviser. Fælles for underviserne er, at de er certificerede og dermed har mange års erfaring med musik og/eller er uddannede musiklærere. På den måde er du altid garanteret kompetent trommeundervisning i Viborg gennem Musikundervisning.dk. På underviserprofilerne finder du en præsentation af den enkelte trommeunderviser, herunder en beskrivelse af deres musikalske baggrund og en oversigt over de instrumenter, de underviser i. Du kan også læse andre trommeelevers anbefalinger af underviseren og finde svar på diverse praktiske spørgsmål om priser og geografiske undervisningsområder.


Niels Kornberg vinder 'Årets Gjæve Vestjyde'\nAf Thomas W. Lauridsen 21. March 2019\nI går aftes afholdte Ringkøbing IF’s hovedsponsor, Ringkjøbing Landbobank, generalforsamling, og traditionen tro blev noget af tiden blandt andet brugt på at kåre ’Årets Gjæve Vestjyder’, som bliver gjort i samarbejde med Dagbladet Ringkøbing-Skjern.\nPrisen gives til personer, ”der udfører et ulønnet arbejde til gavn for andre, eller som gennem en særlig indsats har gjort sin egn eller by kendt” og foruden prisen modtager vinderne også en vase samt et rejselegat på 10.000,- som en påskønnelse for det flotte stykke frivillig arbejde.\nOg i år var det en af Ringkøbing IF’s egne, der kunne tage prisen for Ringkøbing-området, da Niels Kornberg fuldt fortjent blev hædret for sin kæmpe indsats i klubben.\nStort tillykke til Niels Kornberg, og hvis du skulle være det mindste i tvivl om, hvad han laver i Ringkøbing IF, så kan du læse indstillingen i sin helhed herunder:\nNiels – eller ”Korn”, som mange kalder ham - har hele sit liv været en stor del af Ringkøbing IF. Først som aktiv målmand og siden som frivillig, hvor han gennem årene har løst en lang række opgaver.\nDa Niels Kornberg sagde farvel til det mere aktive liv på græstæppet, blev det heldigvis ikke et farvel til Ringkøbing IF – tværtimod. Niels Kornberg tog en stor aktiv del i det administrative arbejde i klubben bl.a. gennem frivilligt arbejde i diverse udvalg og har i en årrække været holdleder på en lang række hold – herunder Ringkøbing IFs førstehold.\nForuden dette løser Niels Kornberg for nuværende følgende opgaver;\nHan er kampfordeler, som kræver et enormt koordinationsarbejde, så alle kampe afvikles smidigt og uden problemer.\nKoordinator for den interne dommerklub i RIF, der hver år dømmer ca. 300 kampe\nKoordinator vedrørende brug af RIFs kunstgræsbanen\nAnsvarlig for, at klubhusets infoskærm er opdateret med aktuelt indhold hver dag\nAnsvarlig for al kontakt til DBU Jylland\nOg så står han også lige ved næsten alle hjemme- og udekampe, og optager video af kampene.\nNiels Kornberg fortjener prisen ”En Gjæw’ Vestjyde”, da han foruden sit mangeårige arbejde i Ringkøbing IF samtidig er yderst beskeden omkring sin rolle og sit virke for klubben, hvilket blandt andet kom til udtryk, da der blev opfordret til indstilling af kandidater til prisen. Straks rettede Niels Kornberg henvendelse om at indstille en anden frivillig i Ringkøbing IF. MEN – det fik han ikke held af, for denne gang kan jeg sige….\n…et stort tillykke til Niels Kornberg med titlen årets gjæwe vestjyde i Ringkøbing området.


Voltarol GlaxoSmithKline Consumer medicinsk plaster 140 mg\nSe information om Voltarol® på min.medicin.dk.\nSe information til sundhedsfaglige om Voltarol® på pro.medicin.dk.\nplastre 140 mg\nVoltarol 140 mg medicinsk plaster\nTil anvendelse hos teenagere fra 16 år og voksne\nBrug altid Voltarol nøjagtigt som beskrevet i denne indlægsseddel eller efter de anvisninger, lægen eller apotekspersonalet har givet dig.\nKontakt lægen, hvis du får det værre eller hvis du ikke får det bedre i løbet af 7 dage.\nDet skal du vide, før du begynder at bruge Voltarol\nSådan skal du bruge Voltarol\nVoltarol er et lægemiddel, der lindrer smerter. Det tilhører en gruppe af medicin, der kaldes ikke-steroide betændelseshæmmende lægemidler (NSAIDs).\nVoltarol anvendes til kortvarig behandling af lokale symptomer på smerter i forbindelse med akutte forstuvninger, forstrækninger eller blå mærker, hos teenagere fra 16 år og voksne.\n2. Det skal du vide, før du begynder at bruge Voltarol\nLægen kan have foreskrevet anden anvendelse eller dosering end angivet i denne information. Følg altid lægens eller apotekspersonalets anvisning og oplysningerne på doseringsetiketten.\nBrug ikke Voltarol:\nhvis du er allergisk over for diclofenac eller et eller flere af de øvrige indholdsstoffer i dette lægemiddel (angivet i pkt. 6)\nhvis du er allergisk over for andre ikke-steroide betændelseshæmmende lægemidler (NSAIDs, f.eks acetylsalicylsyre eller ibuprofen)\nhvis du på noget tidspunkt har fået astmaanfald, nældefeber eller hævelse og irritation i næsen efter du har taget acetylsalicylsyre eller andre NSAIDs\nhvis du har et mavesår eller sår i tolvfingertarmen\nhvis du er i de sidste 3 måneder af graviditeten\nhvis du er et barn eller en teenager under 16 år.\nAnvend ikke Voltarol på beskadiget hud (f.eks. hudafskrabninger, snitsår, brændsår), betændt hud eller væskende hududslæt eller eksem.\nKontakt lægen eller apotekspersonalet før du bruger Voltarol\nhvis du lider eller tidligere har lidt af astma eller allergier. Du kan opleve bronkiale muskelkramper (bronkospasme), hvilket gør vejrtrækningen vanskelig\nhvis du bemærker hududslæt, der udvikler sig efter påføring af det medicinske plaster. Fjern straks det medicinske plaster og stop med behandlingen, hvis det forekommer.\nhvis du har nyre- hjerte- eller leverlidelser, eller hvis du har eller tidligere har haft mavesår eller sår i tarmene eller betændelse i tarmene eller er tilbøjelig til blødninger.\nBivirkninger kan reduceres ved at anvende den laveste effektive dosis i kortest mulig tid.\nDet medicinske plaster må ikke komme i kontakt med eller påføres øjne eller slimhinder.\nÆldre patienter bør anvende Voltarol med forsigtighed, da ældre har større tilbøjelighed for at få bivirkninger.\nNår du har fjernet det medicinske plaster, skal du undgå at udsætte det behandlede område for direkte sollys eller solarielys, for at nedsætte risikoen for lysfølsomhed.\nVoltarol frarådes til børn og teenagere under 16 år, da der ikke er tilstrækkelig erfaring med denne aldersgruppe.\nBrug af anden medicin sammen med Voltarol\nKun en lille mængde diclofenac optages i kroppen, forudsat at Voltarol anvendes korrekt. Det er derfor ikke sandsynligt at der opstår de interaktioner, der er beskrevet for de diclofenac-holdige lægemidler, der tages gennem munden.\nHvis du er gravid eller ammer, har mistanke om, at du er gravid, eller planlægger at blive gravid, skal du spørge din læge eller apotekspersonalet til råds, før du bruger Voltarol.\nVoltarol må kun anvendes efter aftale med lægen i første og andet trimester af graviditeten eller hvis du gerne vil være gravid. Voltarol må ikke anvendes de sidste 3 måneder af graviditeten, fordi det ikke kan udelukkes at der er en øget risiko for komplikationer for moderen og barnet (se ”Brug ikke Voltarol”).\nSmå mængder diclofenac udskilles i modermælken.\nTal med lægen før du anvender Voltarol under amning. Under alle omstændigheder må Voltarol ikke påsættes direkte på brystet, hvis du ammer.\nVoltarol påvirker ikke arbejdssikkerheden eller evnen til at færdes sikkert i trafikken.\n3. Sådan skal du bruge Voltarol\nBrug altid Voltarol nøjagtigt som beskrevet i denne indlægsseddel eller efter lægens eller apotekspersonalets anvisning. Er du i tvivl, så spørg lægen eller apotekspersonalet.\nDen anbefalede dosis er ét medicinsk plaster to gange dagligt.\nPåfør ét medicinsk plaster på det smertefulde område to gange dagligt, om morgenen og aftenen. Den højeste daglige dosis er 2 medicinske plastre, selv hvis der er flere smertefulde områder, der skal behandles. Der må kun behandles et smertefuldt område ad gangen.\nVoltarol må ikke anvendes til brug til børn og unge under 16 år. Der er utilstrækkelig data tilgængelig på effektivitet og sikkerhed af Voltarol hos børn og teenagere under 16 år (se afsnit 2).\nFor voksne og teenagere over 16 år, hvis dette lægemiddel skal anvendes i mere end 7 dage for smertelindring eller hvis symptomerne forværres bør patienten/forældrene kontakte en læge.\nSådan anvendes Voltarol\nMå kun anvendes til behandling på huden (kutant).\n1. Klip brevet op langs med den prikkede linje og fjern det medicinske plaster\nSådan påsættes plasteret:\n2. Fjern den ene af de to beskyttelsesfilm.\n3. Påsættes det område, der skal behandles og fjern den tilbageværende beskyttelsesfilm.\n4. Tryk let med håndfladen indtil plasteret hæfter fuldtændigt til huden.\nSådan fjernes plasteret:\n5. Væd plasteret med vand og tag fat i et hjørne af plasteret og træk det forsigtigt væk fra huden.\n6. Vask området med vand og gnub forsigtigt med en finger med kredsende bevægelser, for at fjerne eventuelle rester.\nDet medicinske plaster kan om nødvendigt holdes på plads med en forbinding.\nDet medicinske plaster må kun anvendes på hel sygdomsfri hud.\nBrug ikke det medicinske plaster under tætsluttende forbinding.\nBrug det ikke i forbindelse med bruse- eller karbad.\nDu må ikke dele det medicinske plaster.\nSå længe skal plasteret anvendes\nAnvend ikke Voltarol mere end 7 dage. Hvis symptomerne forværres eller varer i længere tid end 7 dage, bør du konsultere en læge.\nTal med din læge eller apotekspersonalet, hvis du har indtryk af at Voltarols virkning er for stærk eller svag.\nHvis du har brugt for meget Voltarol\nKontakt lægen, skadestuen eller apoteket, hvis du har taget mere af Voltarol end der står i denne information, eller mere end lægen har foreskrevet, og du føler dig utilpas.\nFortæl det til lægen, hvis der opstår betydelige bivirkninger efter forkert brug af dette lægemiddel eller ved utilsigtet overdosering (f.eks. hos børn). Din læge vil kunne anvise, om der skal tages nogen forholdsregler.\nHvis du har glemt at bruge Voltarol\nStop med at anvende plasteret og fortæl det straks til lægen, hvis du får nogen af følgende: Pludselig hududslæt (nældefeber), hævelse af hænder, fødder, ankler, ansigt, læber, mund eller svælg, vejrtrækningsbesvær, blodtryksfald eller svaghedsfølelse.\nAlmindelige bivirkninger (kan forekomme hos op til 1ud af 10 patienter)\nLokale hudreaktioner, såsom hudrødmen, brændende fornemmelse, kløe, betændt hudrødmen, hududslæt, kan være med pustler eller vabler.\nMeget sjældne bivirkninger (kan forekomme hos op til mellem 1 ud af 10.000 patienter)\nOverfølsomhedsreaktioner eller lokale allergiske reaktioner (kontakteksem).\nHos patienter, der udvortes bruger lægemidler fra samme lægemiddelgruppe som diclofenac, har der været enkeltstående indberetninger om alment hududslæt, overfølsomhedsreaktioner såsom hævelse af hud og slimhinder samt allergisk shock-lignende reaktioner med akutte kredsløbsforstyrrelser og lysfølsomhedsreaktioner.\nKroppens optagelse af diclofenac gennem huden er meget lav sammenlignet med koncentrationen af lægemidlet i blodet efter indtagelse af diclofenac gennem munden. Derfor er der en meget lav sandsynlighed for at der kan opstå bivirkninger i hele kroppen (såsom påvirking af mave-tarm-/lever-/nyre-funktionen eller vejrtrkningsbesvær).\nOpbevares i den originale pakning for at beskytte mod udtørring og lys.\nOpbevar brevet tæt tillukket for at beskytte mod udtørring og lys.\nBrug ikke Voltarol, hvis du lægger mærke til at det er beskadiget.\nBrugte plastre skal foldes på midten med den klæbende side indad.\nHvert medicinske plaster indeholder 140 mg diclofenacnatrium.\nVoltarol er hvide, 10x14 cm selvklæbende plastre, der er lavet af uvævet materiale på den ene side og papir på den anden side.\nVoltarol fås i æsker med 2, 5 eller 10 plastre, hvert pakket i et enkelt brev.\nVoltaren Patch 140mg pleister/ Emplâtre médicamenteux/ wirkstoffhaltige Pflaster\nVoltaren 140 mg lääkelaastari\nVoltarol 140 mg medisinert plaster\nVoltaren Plast, 140 mg emplastro medicamentoso\nVoltaren140 mg medicinskt plåster\nVoltarol 140 mg medicated plaster\nDenne indlægsseddel blev senest ændret 06/2018


groNet – et netværk hvor virksomheder inspirerer hinanden | SønderborgNYT\n7. november 2019 12:05 Erhverv\ngroNet er et professionelt og dynamisk netværk for ledere og fagledere i Syd- og Sønderjyske virksomheder. Og det er et brugbart netværk, hvor virksomheder henter konkret viden og inspiration.\nDer er netværksgrupper indenfor ledelse, salg, HR, energi, miljø og arbejdsmiljø. groNet har over 100 medlemsvirksomheder og 15 netværksgrupper.\ngroNet sikrer, at du altid har kvalificeret sparring om de emner, der udfordrer dig og din virksomhed netop nu.\nEt netværk der matcher dig\nI groNet er vi hinandens fortrolige sparringspartnere. Det kræver tillid og fortrolighed at fremlægge, diskutere og løse problemer i et fælles forum. Derfor lægger vi stor vægt på at matche vores medlemmer på baggrund af deres individuelle behov og ønsker, skriver netværket.\nI groNet lærer vi som virksomheder af hinandens input og erfaringer til konkrete problemstillinger. Det mener vi, giver det mest optimale output.\nSom medlem af groNet behøver deltagerne ikke afsætte en hel dag og lang transporttid for at deltage i en netværksgruppe. Alle netværksmøder hos medlemsvirksomhederne i Sønderjylland.\nOnsdag hos Linak\nOnsdag lagde Linak i Guderup lokaler til et netværksmøde og blandt deltagerne var Atelier 2000, der syr uniformer, blandt andet præstekjoler. Danfoss og Kontor Syd var også på deltagerlisten.\n“Det var meget interessant at være med og vi fik en rundvisning på fabrikken”, siger Heidi Brix Due, som er produktionsleder hos Atelier 2000 på Grundtvigsallé i Sønderborg.\n“Det var fascinerende at se, at der er en fantastisk orden i produktionen hos Linak. Alt er på sin plads”, siger hun og tilføjer, at det er én af de ting, hun tager med sig hjem.\n“Vi fik fortalt, at i Linak bliver der altid informeret om kommende forandringer. Hvis der for eksempel er nye robotter på vej, så fortæller man mde det samme, hvilken betydning det får for de ansatte”, siger Heidi Brix Due til SønderborgNYT.\n“Den gode kommunikation, der er internt i Linak, tager jeg også med”, siger hun.\nHeidi Brix Duer mener, at selvom man ikke kan sammenligne for eksempel Danfoss, Linak, Kontor Syd og Atelier 2000, så kan virksomheder på tværs af størrelse og indhold sagtens være til gensidig inspiration.\nDu kan læse meget mere om groNet HER på LINKET


Den Korte Avis | Den arbejdsomme bliver smidt ud – de kriminelle får lov til at blive\nDen arbejdsomme bliver smidt ud – de kriminelle får lov til at blive\nKenneth Iversen og hans vietnamesiske kone, Yen Ngoc, er for ni uger siden blevet forældre til en smuk, velskabt baby. Noget, som for de fleste forældre er det største og smukkeste, de nogensinde har oplevet. De har skabt et liv sammen.\nMen så lykkelige får de ikke lov til at være.\nFørst fik deres lille guldklump luftvejsinfektion, som har gjort at babyen nu er indlagt på Skejby sygehus og oveni købet må den undvære sin mor. For hun er nemlig blevet udvist fra Danmark og skal forlade landet på onsdag. Hun må efterlade sit nyfødte barn, da dette ikke må flyve, grundet sin sygdom.\nUdvist på grund af revalidering\nÅrsagen til udvisningen er, at Kenneth blot gjorde det, han blev rådet til fra offentlig ansatte i Århus Kommune.\nHan opgraderede sin uddannelse fra maskinarbejder til maskiningeniør, efter at være kommet slemt til skade. Han ville bruge sin rehabiliteringstid konstruktivt og nu skal han bøde for det. For Kenneth har nemlig modtaget offentlig støtte under forløbet og det er udvisningsgrundlag for den familiesammenførte partner.\nMen gælder denne regel for alle? Og hvor meget skal der til for, at en person skal forlade Danmark med øjeblikkelig virkning, uden mulighed for udsættelse??? Hvis nu vi kigger på nogle helt ekstreme arketyper, som Danny Abdalla, FisFis og Levakovic klanen.\nDanny Abdalla er en hårdkogt libanesisk kriminel, som sidder fængslet i Sandholm lejr. Han er på tålt ophold i Danmark, da intet andet land vil tage imod ham. Udlændingestyrelsen har afsat 3.375.000 kroner til sikkerheds bemanding og overvågning af Danny Abdalla, alene i de første 6 måneder af 2013. Denne mand koster os 6.5 mio om året, kun i overvågning. Alt andet kommer ved siden af.\nFisFis, en bandeleder fra Vollsmose, far til 8, dømt til udvisning ved højesteret, nægter at forlade landet og skal nu stilles for menneskerettighedsdomstol, bla. fordi hans børn lever i Danmark.\nHan kan, til forskel fra Yen, sagtens bruge sine børn som anker og opholde sig i landet, mens han afventer.\nFamilien Levakovic. En kriminel sigøjnerfamilie fra Kroatien, hvis samtlige medlemmer, er kendt af det danske politi. De modtager over 300.000 i kontanthjælp OM MÅNEDEN og alligevel er de her endnu.\nOg sidst, men ikke mindst, fik en 18årig voldtægtsforbryder omlagt sin dom, således, at han ikke bliver udvist efter afsoning af sin straf på 6 år. Han har voldtaget en 17årig og en kun 10 år gammel pige. Denne mand blev reddet af sin uddannelse. Samme ting, som fældede Ngoc – Iversen familien.\nEr dette fair? Er det fair, at mennesker, som ikke har været andet end lovlydige skal straffes for noget, som en farlig voldsmand blev belønnet for?\nEr det fair, at en mand, som blev misvejledt af folk, som vi gennem vores skat betaler for at gøre sit arbejde ordentligt skal bøde på grund af Århus Kommunes inkompetence?\nEr det fair, at vi skal tage mere hensyn til kriminelle og voldsmænd end hårdtarbejdende mennesker, som i en kort periode oplev modgang og alligevel forsøgte at få det bedste ud af det?\nNej, bestemt ikke. Ikke i den verden, jeg ønsker mine børn at vokse op i.\nDet er ikke acceptabelt at de hårdkogte kriminelle er beskyttet af alle mulige konventioner og paragraffer, mens vi på den anden side et i stand til at splitte nybagte familier og give en nyfødt baby en moderløs start på livet.\nHvad er det for nogle mennesker, vi har valgt ind i Folketinget?! Se bare på vores justitsminister.\nJustitsminister Morten Bødskov holder med de forkerte\nHan stod overfor mig i en tv debat tidligere på året og mente, at det var uforsvarligt at udvise over 200 bandemedlemmer, som ikke har dansk statsborgerskab. Den selvsamme Morten Bødskov afslog at blande sig ind i sagen om Yen og udsætte udvisningen, så moren kan være sammen med hendes syge barn.\nJeg er kommet til Danmark som flygtning i ’92 og i dag lever jeg sammen med Michael, som, ligesom Kenneth, er en jysk maskinarbejder. Vi har to børn sammen. Jeg tør slet ikke forestille mig, hvad jeg ville gøre, hvis jeg blev revet fra min maskinarbejder og mine babyer.\nAt måtte forlade sine elskede i en uvidenhed om hvornår jeg ser dem igen. Ikke at kunne være der for mit syge barn, som mest af alt har brug for mig. Og alt det, fordi min mand stolede på de mennesker, som er der til for at hjælpe ham.\nOg alt dette, mens justitsministeren holder hånden over kriminelle og folk, som udgør sikkerhedstrussel for dette land.\nEmner: Abdalla Fis Fis Konventioner Kriminelle Levakovic Ophold Udvisning Yen Ngoc


Er du lige flyttet til Ansager?\nfredag 19 aug 2016 - Ansager\nTilflyttere gennem det seneste år inviteres til velkomstmøde Foto: Punto Studio Foto\nVi byder dig velkommen til Ansager og vil gerne invitere dig til et velkomstmøde\nBosætningsudvalget, ved Ansager Byudvikling og Ansager Borgerforening holder velkomstmøde for tilflyttere, der er kommet hertil i løbet af det sidste år.\nVelkomstmødet holdes den 25. august 2016 kl. 19.00 i Skovlund-Ansager hallens mødelokale og vil vare en times tid. Vi er vært med kaffe/te og brød. Vi har sendt to indbydelser ud med en forkert dato, men det er den 25. august uanset, hvad der står på indbydelsen.\nMødet har det formål at tilflyttere hilser på vores velkomstambassadører, man kan møde andre tilflyttere, stille spørgsmål, og i det hele taget få mere viden om tilbud i Ansager og udveksle erfaringer.\nVi har omdelt invitation til husstande i Ansager og nær-området, hvor vi har kendskab til, at der er kommet nye indbyggere inden for det sidste år. I tilfælde af, at vi ikke er kommet ind til dig, der er ny, er du velkommen til at tilmelde dig/jer velkomstmødet. Børn er naturligvis også meget velkomne.\nTilmelding kan ske til Elise på sms 23 39 21 98 eller mail: elisekristensen@gmail.com - inden den 23. august.\nHvis du, som læser af dette, ikke er tilflytter, men har fået ny nabo, så må du gerne gøre opmærksom på velkomstmødet.\nMan er selvfølgelig også velkommen, hvis man er flyttet til byen for mere end et år siden.\nSe invitationen her: Velkommen til Ansager\nAnsager Byudvikling Borgerforeningen Bosætningsudvalget\nDen 16. kl. 17.39Aflyst: Sankthans i anlægget/søparken\nDa vi ikke kan styre hvor mange vi mødes, er en fælles fejring af sankthans aflyst i år


3D-dekoration Sommerfugl 12-pak kr. 59.00 - 90 dages returret\nProduktfakta 3D-dekoration Sommerfugl 12-pak\nLeder du efter den billigste 3D-dekoration Sommerfugl 12-pak på nettet? Mange ender med at finde tilbud her: Gå til shop\n3D-dekoration Sommerfugl 12-pak bruges af mange som den alternative gave, der ikke er andre der giver. Home & Garden > Plants er en af de populære kategorier på gaveskalaen. CoolStuff.dk har mange gode grin på samvittigheden på grund af sjove gadgets. Varen kan returneres til shoppen igen inden for 90 dage, hvis du fortryder dit køb. Er du på jagt efter den perfekte gave til konfirmanden, kan du gøre som andre før dig og købe 3D-dekoration Sommerfugl 12-pak, gaven vil sprede glæde og smil i selskabet. Skåret ind til benet: denne gadget er en eftertragtet studentergave. Jeg vil ikke give gadgets som gave til mine kære, vil nogle folk sige, og det kan være derfor, at nogle, der ikke har lyst til at give dem som gave. Men tænk ikke på det, det er ikke nogen grund til at afholde dig fra at få de hele store smil frem, når du giver gadgets i gave, da mange gavemodtagere kan lide at få gadgets.\n3D-dekoration Sommerfugl 12-pak kan du finde sammen med resten af de populære fra varer i varegruppen Home & Garden > Plants. Det er ret godt at du får hele 90 dages returret der sikrer dig, hvis du mod forventning skulle fortryde købet af din vare. Det er snart allemandsviden at man helst køber sin 3D-dekoration Sommerfugl 12-pak i den kendte webshop CoolStuff.dk, der giver dig det store udvalg af de produkter du leder efter. Der er mange varer i shoppen og i det store udvalg kan du shoppe løs efter lækre varer, og der kan klikkes køb på det produkt på denne side. Ved at købe dine varer i en webshop er priserne bedre- det skyldes bl.a. at sådan noget som husleje kan være meget lavere, da en god beliggenhed ikke er nødvendig.\n3D-dekoration Sommerfugl 12-pak og online fordelene\nKøber du varer online, får du nogle bedre betingelser, som ikke er en selvfølge i fysiske butikker. Alle danske webshops skal jævnfør loven give 14 dages returret. når du har handlet dine varer, der er endda shops, der vælger at give mere og forlænger din returret til mere end de 14 dage. Husk også på, at du online har et kæmpe udvalg, og priser og betingelser er let for dig at sammenligne, blandt de mange udbydere af varer, der findes online. Og i dag kan du uden videre sammenligne priser super hurtigt, det er bare lige at finde de shop, der sælger din vare. En af de store fordele når du handler online, er du slipper for, at døje med at få bugseret alle varerne hjem til dig selv. Webshoppen kan sende produkterne hjem til dig, eller du kan bede dem om at sende til dit arbejde i stedet for, du skal bare huske at vælge den rigtige adresse. Det med at stå i kø i en butik er efterhånden ret gammeldags, når du køber online så gå let og ubesværet direkte til kassen, når du er færdig med at handle, så ungå de trælse frustrationer over, at det kan tage så lang tid for folk at finde de sidste mønter frem.


Best Western Solhem Hotel, Visby – opdaterede priser for 2018\nTilbud på Best Western Solhem Hotel, Visby Sverige\nSolhemsgatan 3, 621 58 Visby, Sverige – Fremragende beliggenhed – vis kort\nFantastisk beliggenhed — vurderet 9/10! (point fra 739 anmeldelser)\nVurderet af gæster efter deres ophold på Best Western Solhem Hotel.\nVær sikker på at få en god pris på Best Western Solhem Hotel - vurderet til 8,3 af andre gæster.\nGæstebillede fra Visby taget af Linda\n*7.5* Visby Ferry Terminal: kun 5 minutter væk! (416 m til fods)\nMeget godt 739 anmeldelser 8,3\nHotellet ligger godt lige ved muren til den gamle by og også tæt på færgeterminalen.\nDejligt stort værelse, men (se nedenfor). Alt var rent og pænt - også rengøringen under opholdet var helt perfekt.\nBehageligt at bo i anex når vi havde hund med og fine luftearealer. Sød velkomsthilsen til hunden. Stille omgivelser.\nOur room was very nice, with view to two directiotion - to the see and and city wall and city. The beds were comfortable and the room beautifully decorated. Very good bathroom Excellent breakfast.\nBreakfast included. Good internet provided by hotel. Very convenient location to old town Visby.\nSom standard er der eget badeværelse, fladskærms-tv og skrivebord på det miljøvenlige Best Western Solhem Hotel. Nogle af værelserne har desuden egen balkon med udsigt til havet og byen.\nDer serveres dagligt morgenbuffet samt lettere anretninger hele dagen. Gæsterne kan slappe af på terrassen eller i haven i de varmere måneder.\nBest Western Solhem ligger lige uden for Visbys bymur fra det 13. århundrede. Gæsterne kan lære om byens oprindelse på Gotlands Museum der ligger 5 minutters gang fra hotellet.\nBest Western Solhem Hotel har budt gæster fra Booking.com velkommen siden d. 10. apr. 2008.\n뀐 Dette overnatningssted har en fremragende karakter for beliggenhed på 9 og ligger i et af de mest populære områder i Visby\nHvornår ønsker du indkvartering på Best Western Solhem Hotel?\nDisse værelser har tv, stort spejl samt badeværelse med bruser, hårtørrer og opvarmet håndklædetørrer.\nDette værelse har tv, stort spejl samt badeværelse med bruser, hårtørrer og opvarmet håndklædetørrer.\nOplys venligst hotellet om børnenes alder. Dette kan angives i kommentarfeltet ved reservationen.\n2-personersværelse – kæledyr tilladt\nDette dobbeltværelse er hundevenligt og har opholdsområde og elkedel.\nGæster, der rejser med hunde, bedes bemærke, at der opkræves et tillægsgebyr på 200 SEK per nat. Der stilles en kæledyrspakke med håndklæder, vandskål og godbidder til rådighed.\nDette rummelige Superior-2-personersværelse har kabel-tv, opholdsområde og elkedel.\nNetop booket i Visby: 6 hoteller der minder om Best Western Solhem Hotel er netop blevet booket på vores website\n4 grunde til at vælge Best Western Solhem Hotel\nIca Atterdags Supermarked\nEtt rum för resande Café Café/bar\nRestaurang Trägår´n Restaurant\n8,3 "Dejligt stort værelse, men (se nedenfor). Alt var rent og pænt - også rengøringen under opholdet var helt perfekt."\nDer er privat parkering på stedet (reservering ikke nødvendigt) og koster SEK 80 per døgn.\nFør du booker Best Western Solhem Hotel tager imod forespørgsler! Angiv dit ønske i næste trin.\nAlle børn under 12 år kan indkvarteres i ekstrasenge for SEK 150 per nat, per person.\nBest Western Solhem Hotel tager imod disse kort og forbeholder sig retten til midlertidigt at reservere et beløb på dit kreditkort forud for ankomsten.\nHvis du forventer at ankomme uden for indtjekningstiden, bedes du kontakte Best Western Solhem Hotel i forvejen.\nBemærk venligst, at gæster, der bor på hotellet i uge 29, skal være 20 år eller ældre, hvis de rejser uden forældre.\nDu bedes give Best Western Solhem Hotel besked om, hvornår du regner med at ankomme. Du kan gøre dette ved at skrive til hotellet i boksen "Særlige anmodninger" når du booker, eller du kan kontakte overnatningsstedet. Du finder kontaktoplysningerne på din reservationbekræftelse.\nAlmedalens Hotell har fået en karakter på 9,4\nSe de 20 bedste hoteller i Visby baseret på 14.602 verificerede anmeldelser af hoteller på Booking.com.\nVis anmeldelser fra: Samtlige anmeldere Børnefamilier (114) Par (360) På rejse med venner (119) Solorejsende (146) Businessrejsende (71) Vis anmeldelser fra: Alle point Fabelagtigt: 9+ (238) Godt: 7 – 9 (411) OK: 5 – 7 (83) Ringe: 3 – 5 (5) Meget dårligt: 1 – 3 (2)\n4-stjernet hotel 8,3 Meget godt 753 anmeldelser\n4-stjernet hotel 8,6 Fremragende 675 anmeldelser\n10 personer kigger efter et sted i Visby nu\nSådan kommer du til Best Western Solhem Hotel fra Visby Lufthavn\n"Hotellet ligger godt lige ved muren til den gamle by og også tæt på færgeterminalen."\n"Dejligt stort værelse, men (se nedenfor). Alt var rent og pænt - også rengøringen under opholdet var helt perfekt."\n"Behageligt at bo i anex når vi havde hund med og fine luftearealer. Sød velkomsthilsen til hunden. Stille omgivelser."\n"Our room was very nice, with view to two directiotion - to the see and and city wall and city. The beds were comfortable and the room beautifully decorated. Very good bathroom Excellent breakfast."\n"Breakfast included. Good internet provided by hotel. Very convenient location to old town Visby."\n"Breakfast was amazing! Hotel was very clean; staff was very accommodating; would stay there again if visiting Stockholm"\n"The male reception staff INDY was really nice and very helpful Really close to the ferry Walking distance to bars and resturant"\n"Early breakfast possible starting from 5:30. Interesting when you need to catch the boat early."\n"The propety was really good, the location was even better due to the fact that it only took 5 minutes to go to the ferry from the hotel that took you to Nynäshamn and it only took 5 minutes to get to central Visby. The bed was good and the room was really good and comfortable. Overall a good hotel to stay in if you are visiting Gotland. "\n"Good location and clean room with comfortable beds."\nVi har fundet flere overnatningssteder som minder om Best Western Solhem Hotel som andre rejsende godt kunne lide\nBest Western Strand Hotel 4-stjernet hotel\n8,3 Meget godt 753 anmeldelser\nDette prisvenlige hotel ligger 850 m fra den populære Snäckviken-strand på Gotland. Visby ligger blot 7 minutters kørsel fra hotellet, hvor der tilbydes gratis privat parkering.\nClarion Hotel Wisby 4-stjernet hotel\nEr du stadig på udkig? Se andre hoteller der minder om Best Western Solhem Hotel\nKæledyrsvenlige hoteller i Visby\nHoteller med parkering i Visby\nIndkvartering i Visby\nOvernatning i Visby\nSe alle gæsteanmeldelser af Best Western Solhem Hotel\nNyeste anmeldelser af Best Western Solhem Hotel\n눇Hotellet ligger godt lige ved muren til den gamle by og også tæt på færgeterminalen.\n눉Værelset var meget kringlet og småt\n"Dejligt ferieophold - tæt ved Visby og alle de muligheder dette skønne sted byder på."\n눉Det fremgik tydeligt, ved vores ankomst, at Booking.com ikke selv helt kender lokaliteten. Ved vores booking, havde Booking.com informeret om, hvad der ventede os for pengene, bl.a. at værelset var et værelse "med UDSIGT". Der var godt nok udsigt, men det var til en baggård. Personalet stod uforstående overfor dette, og vidste ikke hvilken udsigt Booking.com talte om, så de kunne ikke gøre noget for os. Blot et lille råd - ha´ lidt mere tjek på det produkt I sælger.\n눇Dejligt stort værelse, men (se nedenfor). Alt var rent og pænt - også rengøringen under opholdet var helt perfekt.\n눉Forholdene omkring morgenmadsbuffeten var ret kaotiske med alt for mange mennesker som havde valgt at spise morgenmad på samme tid.\n"Godt hundested, venligt personale."\n눉Brusekabinen er meget lille.\n눇Behageligt at bo i anex når vi havde hund med og fine luftearealer. Sød velkomsthilsen til hunden. Stille omgivelser.\nDet bedste ved Visby Klik her for at se flere overnatningssteder tæt på populære vartegn i Visby