Kennelhoste | Smitsom hoste hos hunde - Læs mere her\nJeg har hørt om noget der hedder kennelhoste. Hvad er kennelhoste for noget og skal jeg være bekymret for det?\nKennelhoste er den almindelige betegnelse for smitsom hoste hos hunde. Vi oplever hvert efterår og vinter mange tilfælde af kennelhoste, men infektionen kan optræde året rundt.\nNavnet "kennelhoste" er opstået fordi det ofte var efter ophold i kennel/hundepension at hundene begyndte at hoste, men alle steder hvor hunde møder hinanden kan kennelhoste smitte.\nJo flere hunde der er samlet, des større er risikoen. Samles hundene indendørs som i kennel eller på udstillinger, smitter en hund med kennelhoste endnu nemmere de andre og kennelhoste er meget smitsomt. Når en hund med kennelhoste hoster eller nyser, udskiller den virus, der kan drive i luften og smitte den næste hund i rækken.\nKennelhoste kan variere i styrke\nKennelhoste forårsages ofte af hundens parainfluenza virus, men andre virus kan også give hoste. Bakterien Bordetella kan forværre symptomerne, hvis den er til stede.\nNormalt går der 5-10 dage fra hunden er blevet smittet til den begynder at hoste.\nIndledningsvist vil der normalt være tale om en tør og rungende hoste, men hosten kan blive værre og blive mere fugtig i takt med en øget slim produktion i de øvre luftveje.\nNogle gange afsluttes et hoste anfald med at hunden hoster slim op, hvilket ofte misforstås som opkast. Kennelhoste kan variere i styrke fra let tør hoste til voldsom og fugtig hoste eller i værste fald lungebetændelse. Det er virus typen og tilstedeværelsen af Bordetella bakterien, der afgør hvor alvorligt infektionen udvikler sig.\nInfektionen er ikke altid behandlingskrævende\nDet er vurderings sag fra gang til gang om infektionen er behandlingskrævende. Vi kan ikke behandle virusinfektioner, dem skal hunden selv komme sig over, men er der optræk til lungebetændelse vil vi indlede en behandling med antibiotika.\nHostestillende midler bruger vi kun, når hunden har tør hoste, der generer meget. Er hosten fugtig, må man ikke anvende hostestillende midler, da slimet skal hostes op af luftvejene.\nUnder normale omstændigheder er kennelhoste ikke farligt\nUnder normale omstændigheder er kennelhoste ikke farligt men yderst generende for hund og ejer, da hunden ofte hoster højt og larmende både nat og dag. Udvikler kennelhosten sig til en lungebetændelse, kan det selvsagt blive alvorligt, men det er normalt sjældent.\nDer findes i dag flere vacciner, der beskytter mod parainfluenza virus og Bordetella bakterien. Vaccinationen giver generelt en god beskyttelse mod kennelhoste og er en rigtig god ide, hvis hunden skal i pension, på udstilling eller man bare færdes meget på træningspladser eller i hundeskove, hvor der er mange hunde.\nDyrlæge Jens Chr. Kudahl


Medarbejder med interesse for selskabsret og virksomhedsregulering - Djøfs jobunivers\nMedarbejder med interesse for selskabsret og virksomhedsregulering\nBrænder du for selskabsret og virksomhedsregulering, og vil du bidrage til at skabe gode vilkår for danske selskaber og virksomheder? Er du derudover udviklingsorienteret, omstillingsparat og digitalt orienteret? Så er du måske vores nye kollega i Team Selskab i Erhvervsstyrelsen.\nOm arbejdet i Team Selskab\nTeam Selskab er en del af området Virksomhedsregulering, som arbejder for at sikre gode erhvervsvilkår gennem effektiv erhvervsregulering. Ud over selskabsret beskæftiger området sig med virksomhedsregulering i bred forstand lige fra selskabsloven til lukkeloven.\nVi søger en medarbejder, som har lyst til at beskæftige sig med selskabsretlig lovfortolkning, konkret sagsbehandling samt udviklingsprojekter på virksomhedsreguleringsområdet.\nDu vil hovedsageligt være beskæftiget med konkret selskabsretlig lovfortolkning og behandling af sager, der vedrører de virksomheder, der er underlagt den finansielle lovgivning. Du vil indgå i et team med høj faglighed, hvor der samtidig tænkes i nye løsninger.\nSkarp jurist med interesse for selskabsret\nVi søger som udgangspunkt en erfaren medarbejder på specialkonsulentniveau, som vil få mulighed for at fungere som fagligt fyrtårn, men hvis du er nyuddannet, så skal det ikke holde dig tilbage fra at søge stillingen.\nDin uddannelsesmæssige baggrund er cand. jur. eller cand.merc.jur. Det vil være en fordel, hvis du har viden om den selskabsretlige regulering og du kan f.eks. have erfaring fra advokatbranchen, en stilling som in-house jurist eller fra andre dele af centraladministrationen.\nSom person skal du være struktureret, samarbejdsorienteret og udadvendt. Du skal kunne lide at arbejde i et højt tempo, hvor der samtidig er stor fokus på faglighed og kvalitet. Derudover skal du udvise engagement og initiativ samt have lyst til at skabe udvikling på området bl.a. i forhold til at få lovgivningen og digitaliseringen til at spille endnu bedre sammen.\nErhvervsstyrelsen er en del af Erhvervsministeriet og har omkring 1000 medarbejdere, som arbejder på fem forskellige lokationer i landet. Denne stilling er placeret på Langelinie i København.\nAnsættelse sker efter gældende overenskomst mellem AC og Finansministeriet med mulighed for forhandling af tillæg. Ansættelse vil være som fuldmægtig eller specialkonsulent afhængig af kvalifikationer. Der er tale om en fast fuldtidsstilling med tiltrædelse hurtigst muligt.\nVil du vide mere om stillingen, er du velkommen til at kontakte kontorchef Søren Corfixsen Whitt på telefon 35 29 13 78. Oplysninger om løn- og ansættelsesvilkår kan fås ved henvendelse til HR-rekrutteringspartner Diana O. Jørgensen på 91 33 71 39.\nFor at søge stillingen klikker du på linket Søg stilling i annoncen og følg instruktionerne. Din ansøgning, CV og eksamensbevis skal være modtaget senest søndag den 24. oktober 2021.\nSamtaler forventes afholdt i uge 44 og 45. Der vil blive anvendt test som en del af rekrutteringsprocessen.\nLæs mere om Erhvervsstyrelsen som arbejdsplads samt rekrutteringsprocessen her: https://erhvervsstyrelsen.dk/jobs-i-erhvervsstyrelsen.\nDiana O. Jørgensen\n91 33 71 39\nSøren Corfixen Whitt\n35 29 13 78\nVi skaber de bedste rammer for ansvarlige virksomheder\nI partnerskab med andre gør vi det enkelt og attraktivt at drive ansvarlig virksomhed og skabe udvikling i hele Danmark\nMedarbejdere til området for grøn og ansvarlig erhvervsudvikling\nMedarbejdere til Erhvervsstyrelsens arbejde med digital vækst og cybersikkerhed


Lalandia Rødby har en biograf: Derfor kommer det store filmlærred ikke til Billund | ugeavisen.dk\nBillund-borgerne må indtil videre nøjes med filmklubber og biograferne i de omkringliggende byer, når de vil til filmpremiere. Arkivfoto: Maria Tuxen Hedegaard\nDer er filmklubber i Billund, men ikke nogen biograf, og det er heller intet, der tyder på, at der kommer et til byen.\n27 nov. 2021 kl. 06:00\nBillund: Det er i øjeblikket mere populært end nogensinde at gå i biografen, og august var for eksempel den bedste august-måned i flere år ifølge brancheforeningen for danske biografer.\nAntallet af sale er også steget, og der i dag omkring 476 sale fordelt på 167 biografer ifølge Danmarks Statistik.\nI Billund er der flere filmklubber, 4forestillingen, Teens Filmklub, Billundgrafen, der alle samler børn og unge med interesse for film. Filmene vises enten i kælderen i Billund Centret, eller der arrangeres ture til Grindsted Kino - for der er som bekendt ingen biograf i Billund.\nFlere læsere har dog udtrykt et ønske om en biograf i byen, men hvem skulle have interesse i at drive den?\nIfølge direktøren for Brancheforeningen for landets biografer, Lars Werge, åbner nye biografer generelt i forbindelse med et indkøbscenter.\n- Det er ofte ejerne af et center, der får idéen, fordi de har en interesse i, at der er liv, fortæller han.\nDer er også eksempler på biografer, der åbner i byer, hvor der ikke shoppingcentre.\n- Det er typisk folk, der kender branchen i forvejen, forklarer han.\nHvor skal gæsterne komme fra?\nGår man med en drøm om at åbne en biograf, er rådet fra direktøren, at man først og fremmest finder ud af, hvor mange billetter man bliver nødt til at sælge om året, og om biografen skal være kommerciel eller måske foreningsdrevet.\nVores vurdering er, at der ikke er det samme marked for det i Billund, og vi vil derfor fokusere på andre tilbud i Billund.\n- Man skal have folk til at komme, men hvor mange billetter er man pisket til at sælge hvert år, hvor meget betaler man i husleje, og hvad er der af andre indtægter? spørger Lars Werge, og forklarer, at hvis potentielle biografgæster i Billund og oplandet vælger at tage til for eksempel Grindsted eller Vejle, kan det være en udfordring i forhold til en biograf i Billund.\nHver uge undersøger vi en borgers idé til, hvordan der kan skabes mere liv i Billund, så flere borgere får lyst til at bruge deres by.\nHar du en idé, kan du besvare vores spørgeskema på billund-ugeavis.dk eller skrive til journalist Kristina V. Skjoldborg på krvsk@billund-ugeavis.dk.\nArtiklerne er en del af kampagnen BillundLIV, der stiller skarpt på Billund som en by i rivende udvikling og alle dens muligheder.\nKampagnen løber til og med årets udgang.\nDet kan godt være, Billund ikke har et shoppingcenter. Til gengæld er der Lalandia, og tager man turen hele vejen til Lalandia Rødby på Lolland, finder man en biograf i forbindelse med feriecentret.\nBiograf i Lalandia... Rødby\nFor biografelskerne er der desværre intet, som tyder på, at popcorn, behagelige stole og storfilm er på vej til centret i Billund:\n- Vi har umiddelbart ikke planer om en biograf i Lalandia Billund, lyder det i et skriftligt svar fra centerdirektør Jesper Ekman-Nielsen.\nDet vurderes, at der ikke er et marked for en biografsal i Billund. Biografgængerne i Rødby er nemlig ikke turister.\n- Vores kollegaer i Rødby har en biograf, der i høj grad henvender sig til de lokale frem for turisterne. Vores vurdering er, at der ikke er det samme marked for det i Billund, og vi vil derfor fokusere på andre tilbud i Billund, lyder det fra centerdirektøren.\nDisse andre tilbud er eksempelvis sport. Til efteråret 2022 åbner et indendørs padelcenter for både gæster og udefrakommende ved feriecentret. Padelcentret drives i samarbejde med den landsdækkende kæde Padel Clup.\nHar du en idé til, hvad der skal til for at skabe mere liv i Billund? Hjælp os med at besvare nedenstående spørgeskema:\nFolk strømmer til det store filmlærred: Biograf sælger flere...\nKino sætter fut i julestemningen: Se koncert med pigekoret,...\nBåde læsere og Lego House kan forestille sig en bymidte uden...\nJansson El arbejder for kommunen og lufthavnen: Nu er tiden ...


Cookie- og privatlivspolitik - Diætistcentret\nCOVID-19 : læs her\nHos DiætistCentret behandles personoplysninger vdr. vores klienter til følgende\nJournalføring i klinikken\nDiætistCentret benytter følgende oplysninger\nVed journalføring benyttes endvidere helbredsoplysninger, almindelige personoplysninger og cpr.nr.\nDiætistCentret er ansvarlige for at klienternes oplysninger behandles i overensstemmelse med Persondataforordningen. Personoplysninger om klienter benyttes udelukkende internt i klinikken og videregives ikke til tredjepart.\nBehandling af personoplysninger er til det formål at sikre en forsvarlig og korrekt journalføring, bogføring og fakturering. Dette gøres i henhold til bogføringsloven og journalføringsbekendtgørelsen om autoriserede sundhedspersonernes journalføring.\nPersonoplysninger opbevares i 10 år i henhold til journalføringsbekendtgørelsens §15, stk. 1 og efter bogføringslovens § 10, stk., 1., i 5 år fra udgang af det regnskabsår, som materialet vedrører.\nSom klient kan du til en hver tid rette henvendelse til DiætistCentret med anmodning om indsigt i de personoplysninger DiætistCentret har om dig, gøre indsigelse mod behandling, kræve berigtigelse, sletning eller blokering af personoplysninger, som måtte være urigtige, vildledende eller på lignende måde behandlet i strid med lovgivningen.\nVi placerer cookies, hvis du samtykker, så vi kan forbedre brugeroplevelsen på hjemmesiden.\n© 2020 – alle rettigheder er forbeholdt Diætistcentret\nHvis du er syg, viser tegn på influenza, har hovedpine, feber, ondt i halsen, tør hoste eller luftvejsinfektion i dagene op til din konsultation, må du ikke møde op i DiætistCentret. Din konsultation kan i stedet gennemføres via video eller telefon.\nØnsker du af anden årsag ikke at møde op i DiætistCentrer, har du ligeledes mulighed for konsultation via video eller telefon. Du skal blot skrive, at du ønsker onlinekonsultation, i beskedfeltet når du booker din konsultation.\nHvis du er syg, viser tegn på influenza, har hovedpine, feber, ondt i halsen, tør hoste eller luftvejsinfektion i dagene op til din konsultation, må du ikke møde op i DiætistCentret. Din konsultation kan i stedet gennemføres via video eller telefon. Læs mere i bunden på booking siden


Produktionsmedarbejder/montør til kunde i Koldingområdet søges!\nTværgående arbejde / jern, metal og auto\nHar du hænderne skruet rigtigt på, og har du truckcertifikat - så har vi måske jobbet til dig.\nVi søger en dygtig, alsidig og fornuftig produktionsmedarbejder, der kan arbejde selvstændigt, struktureret og effektivt.\nArbejdstid: Daghold kl. 6.45 - 15.00 (fred. 06.25 - 12.30)\nDet er tale om et længerevarende vikariat med mulighed for fastansættelse. Der er tale om montageopgaver i produktionen og diverse forefaldende opgaver. Du er stabil og ansvarsbevidst og samtidig engageret og fleksibel. Har du en erfaring fra metalvirksomhed, er det en fordel men ikke et krav.\nDu er fleksibel og klar til nye krævende udfordringer\nJKS er ansvarlig for ansøgningsprocessen, og er du interesseret i at søge denne spændende stilling, bedes du sende din ansøgning med CV samt relevante bilag via linket i annoncen. Vi behandler ansøgningerne løbende, og du må derfor meget gerne sende din ansøgning allerede i dag.\nGrundet GDPR modtager vi ikke ansøgninger pr. mail.\nHar du nogle spørgsmål, er du velkommen til at ringe ind på 76 33 07 50 og høre mere om stillingen.


Anísio Spínola Teixeira var en af de vigtige figurer i historien om brasiliansk uddannelse. Han spredte fundamentet for den nye skole, han var en af underskriverne af manifestet for den nye skole, han forsvarede gratis offentlig uddannelse.\nAnísio Teixeiras biografi begyndte den 12. juli 1900 i byen Caetité BA. Søn af Deocleciato Pires Teixeira og Ana Spínola Teixeira.\nHan deltog i folkeskolen i Colégio São Luiz i 1907. I 1914 gik han i gymnasiet på Colégio Antônio Vieira, i Salvador. Han dimitterede med en bachelorgrad i juridiske og sociale videnskaber i 1922 ved Det Juridiske Fakultet ved University of RJ.\nI 1924 blev han udnævnt til generel inspektør for uddannelse inden for BA, indenrigsafdelingen og retfærdighed. På en rejse til Europa har du mulighed for at analysere uddannelsessystemet. Et år efter turen, i 1926, åbnede Anísio Escola Normal de Caetité.\nI 1927 rejser han til USA for at studere skoleorganisation.\nI 1929 fratræder Anísio, der havde stillingen som generaldirektør for instruktion i Bahia. Samme år udgav Anísio Teixeira bogen “Deweys pædagogik: oversigt over Johns teori om uddannelse Dewey ”og dimitterer også som master i kunst med speciale i uddannelse fra Columbias Teacher's College Universitet.\nTo år senere udnævnes Teixeira til medlem af Kommissionen for Ministeriet for Uddannelse og Folkesundhed for at omorganisere sekundær uddannelse.\nHan udgiver Educação Progressiva, er også formand for uddannelsesfilosofi ved Instituto de Uddannelse i RJ og derefter på UDF School of Education, hvor han bliver, indtil han forlader instruktionsrådet Offentlig. Det var i samme år i 1932, at han underskrev manifestet for pionererne for den nye uddannelse. Den 7. maj 1932 gifter han sig med Emília Telles Ferreira.\nHan blev udnævnt til sekretær for uddannelse og kultur i det føderale distrikt i 1935, men den 1. december trak han sig af politiske grunde.\nMarta Maria blev født i 1937, hun er hans første barn. Også i Estado Novo er Anísio Teixeira og hans familie forbudt og flytter til Bahias indre.\nMed ankomsten af sin anden datter flytter han til Salvador i 1939, hvor han klarer sig sammen med brødrene Jaime og Nelson, det importerende og eksporterende samfund (Simel), der eksporterer malm og importerer lokomotiver og materiale skinne.\nI årene der fulgte blev Anísio yderligere to børn: Carlos Antonio i 1941 og José Maurício i 1943\nFra 1947 til 1951 var Anísio Teixeira sekretær for uddannelse og sundhed i staten Bahia.\nFra 1951 til 1964 havde han stillingen som generalsekretærer for kampagnen til forbedring af personale for videregående uddannelser.\nFra 1952 til 1964 var han medlem af bestyrelsen for National Institute of Pedagogical Studies (Inep).\n”En uddannelse og den brasilianske krise” udkom i 1952, “Universitetet og den menneskelige frihed” udkom i 1954. I 1956 udgav han "A educaçã O and the Brazilian crisis"\nEt år senere indviede han Regional Center for Educational Research i Recife og udgav "Educação é não privileged".\nHan er ærespræsident for afslutningssessionen i São Paulo State Student Congress.\nI 1959 blev Casa do Brasil indviet i Universitetsbyen i Paris. Et år senere rejser han til Chile for at deltage i mødet i Rådet for videregående uddannelse i de amerikanske republikker.\nI 1962 bliver han medlem af Federal Council of Education. Samme år dør hans søn José Maurício.\nI Brasilien blev Anísio i 1964 forfulgt for grundløse ærekrænkelser og blev retsforfulgt for underslæb.\nFra 1967 til 1971 blev han konsulent inden for uddannelsesanliggender hos Editora Nacional og deltager også i Federal Council of Education.\nI 1969 blev "Educação no Brasil" og "Educação no Mundo Moderna" udgivet, hans sidste to bøger.\nDen 11. marts 1971 blev han fundet død i elevatorskakten i bygningen, hvor akademikeren Aurélio Buarque de Holanda bor.\nHent fra bogen: Anísio Teixeira\nteixeira ansiodownload ansio teixeirabiografi af ansio teixeiradownload bogdownload ansio-bogteoretiker ansio teixeira\nHistorieaktivitet: Den spanske kolonisering\nMatematikaktivitet: Forståelse af data


Mange online webshops giver til alt held et stort udvalg af fragtformer. En favorit iblandt mange er i øjeblikket afhentningssteder, hvor du selv kan afhente de købte varer når der er tid til det. Løsningen er nemlig temmelig ligetil, samt desuden tilmed den mindst kostelige form for levering ved køb af .\nDu kunne derudover forsøge at få produkterne sendt til hvor du bor eller ud på dit arbejde. Leveringstypen viser sig ofte en smule dyrere, men tillige vældig smertefri. Den mindst kostelige fragtløsning er dog selv at hente pakken, men dette er betinget af at du fysisk befinder dig lige ved internet virksomhedens lager.\nLeveringshastigheden på er meget essentiel hvis man skal bruge pakken straks, så derfor er det selvfølgelig centralt at vi kigger nærmere på den estimerede leveringsdato for den pågældende vare.\nAdskillige e-forretninger tilbyder 1 hverdags levering på en række af deres varenumre, eksempelvis , men husk at det kræver at bestillingen gennemføres før et angivent klokkeslæt, så at de kan nå at få produktet afsted forinden lagerpersonalet har fri.\nVisse internet forhandlere tilbyder fragt uden gebyr, men undertiden er det under forudsætning af at du bestiller for en fastsat pris. Ellers skal man overveje den mest betalelige type af levering, hvilket gerne – uafhængig om du bor nær Helsingør, Aabenraa eller Vejen – vil være at få fragtfirmaet til at bringe varerne til en pakkeshop.\nDet er efterhånden ualmindeligt gnidningsløst for folk at søge information om priser fra flere online selskaber, og for det har mange firmaer på nettet fundet det nødvendigt at mindske prisniveauet på en række af deres produkter – til drenge og piger, og ligeledes også til voksne – kolossalt, og endda nogle gange sikre levering uden betaling.\nDog kan det alligevel vise sig udbytterigt at eftergå forskellige e-shops efter udsalg på forinden du færdiggør din shopping, så man er skråsikker på at få fat i den mest attraktive pris.\nMan må alligevel være obs på, at når en shop på nettet sælger deres varer for en udsalgspris der kan virke umådelig attraktiv, så bør det tit være et bevis på en falsk online forretning. Shopping med kort er på den anden side omfavnet af en regel, hvilket skærmer køber overfor snydagtige forhandlere på nettet.\nVi tilråder kortkøb eller betalinger med mobilen. Som et alternativ burde du drage fordel af en løsning på afbetaling fra fx ViaBill, såfremt du higer efter at godtgøre pengene over en længere periode.\nForinden nogen bestiller i en internet butik kunne man uden tvivl granske virksomhedens forretningsvilkår, dog er det naturligvis ikke videre interessant.\nEn anden løsning er at undersøge om internet shoppen er godkendt af e-mærket, som generelt er en angivelse af at internet shoppen opretholder de danske love, udover at online butikken nu og da ses til af sagkyndige der har meget erfaring med lovgivningen. Dette er desuden din chance for at blive hjulpet, hvis du oplever problemstillinger i forbindelse med din ordre.\nForuden dette støtter vi at kunden er vidende om de vigtigste vedtægter der har indvirkning på handlen, eksempelvis den returpolitik online firmaet har. I den forbindelse er det ligeledes afgørende, at man til enhver tid bevarer ens købsbekræftelse, således man en anden gang vil kunne eftervise sin ordre af , uafhængig om man skal købe til en kvinde eller mand.\nTrustpilot genererer relativt ønskværdige løsninger til at gøre dig bekendt med diverse forhenværende køberes evalueringer og herved rekommanderer vi, at du tjekker internet forhandlerens kritik af inden du lægger din bestilling.\nFacebook fører til også en lang række anstændige genveje til at få kendskab til online butikkens pålidelighed. Tilmed ser vi faktisk internet handler som tilbyder folk at meddele en bedømmelse af deres køb, hvilket på samme måde bør anvendes til afvejning af kundetilfredsheden.\nDenne hjemmeside er annoncefinansieret. Vi arbejder sammen med utallige internet forretninger når vi introducerer firmaernes varer, og opnår honorar forudsat de brugere vi sender videre gennemfører et indkøb.\nAnvisninger om varer og online varehuse opretholdes tit, men der tages ikke ansvar for rettelser der muligvis er implementeret siden seneste opdatering af hjemmesidens informationer.


Lead ETL-udvikler til data warehouse, Recruit IT ApS søger for Sundhedsdatastyrelsen | Computerworld it-jobbank\nLead ETL-udvikler til data warehouse\nKan du videreudvikle et eksisterende data warehouse (DWH) landskab og fagligt lede et team på syv udviklere? Er du så stærk på programmering og arkitektur, at du kan understøtte og inspirere andre? Kan du kommunikere effektivt både med interne og eksterne stakeholders? Så er du den vi leder efter.\nSundhedsdataplatformen, snart Danmarks største sundhedsdata baseret DWH, er i løbende udvikling og er grundlaget for styrelsens mange registre inden for sundhedsområdet. I styrelsen har man ansvaret for indsamling, behandling, udstilling og formidling af Danmarks sundhedsregistre til brug for sundhedsprofessionelle, borgere og forskere på tværs af sundhedssektoren.\nI afdelingen for Datavarehus, Dokumentation og DRG har man ansvaret for at udvikle og vedligeholde styrelsens DWH. Afdelingen danner fundamentet for den videre brug og formidling af sundhedsdata i tæt dialog med de øvrige afdelinger i Sundhedsdatastyrelsen.\nPlatformen er primært baseret på Microsoft-teknologi og i løbende udvikling, og fremtidsperspektiverne i afdelingen er spændende, bl.a. anvendelse af cloud-teknologi. Du vil få god mulighed for at påvirke og skabe velfungerende udviklingsprocesser og metoder samt etablere snitflader mellem mange forskellige aktører og afdelingens 15 personer.\nDu skal sparre med interne og eksterne udviklere inden for programmering, arkitektur og forretningsmæssige afklaringer\nDu skal sikre en tæt dialog med arkitekter samt Deployment Manager om den detaljerede arkitektur i relation til udvikling og drift af platformen\nDine erfaringer gør, at du kan bidrage til videreudvikling af DWH, både teknisk og arkitekturmæssigt\nSom nøgleperson bliver du en del af de visionære beslutninger omkring driften af platformen, internt som eksternt.\nDu vil få en central rolle som bindeled mellem projekter, interne udviklere og den eksterne driftsleverandør. Din rolle bliver at understøtte den nødvendige ressourceallokering og kompetenceudvikling for at drive og udvikle en professionel platform. Der er et stærkt ønske om at have disse internt, selvom man har en løbende sparring med eksterne konsulenter.\nDet forventes, at du som minimum har fem års programmeringserfaring på seniorniveau inden for Microsoft-teknologi, samt at du er stærk på arkitektur\nStor erfaring med design, udvikling og arkitektur af MSSQL-databaser, on-prem/IAAS server\nSolidt fundament i design og arkitektur inden for Microsofts løsninger til DWH (Fx SSIS)\nDet er et krav, at du har erfaring med udvikling og drift af større DWH-løsninger\nVi foretrækker kandidater der har erfaring med MSSQL Analysis Services (tabular model) og PowerBI\nYdermere vil det være meget relevant, hvis du har kendskab til Azure eller andre cloudteknologier\nKendskab til og erfaring med at oversætte funktionelle krav til løsningsarkitektur\nIndsigt i agile udviklingsprocesser og gerne erfaring med projektledelse\nHar du kendskab Azure DevOps til opgavestyring, Git Repository og Continunous Integration er det en fordel.\nVi tror, at du har en åben og nysgerrig tilgang til ny teknologi og nye muligheder. Vi tænker, at du godt kan lide at arbejde med udvikling, drift og arkitektur, og at du er god til at kommunikere med andre. Du er analytisk og detaljeorienteret, proaktiv med fokus på at skabe resultater og du kan have mange bolde i luften.\nDet vigtigste er, at du er vant til at se ting fra et helikopterperspektiv, arbejder struktureret og kan håndtere opgaver med stor kompleksitet. Du trives i en travl og tværfaglig hverdag, hvor akutte og ikke-planlagte opgaver ofte må prioriteres over andre arbejdsopgaver. Din evne til at arbejde selvstændigt er derfor afgørende. Sidst, men ikke mindst, skal du have lyst til at samarbejde med kollegaer og brugere med meget forskellig baggrund.\nDu bliver en del af et fagligt stærkt, uformelt og dynamisk arbejdsmiljø med engagerede og dygtige kollegaer. De arbejder tæt sammen med de øvrige afdelinger i styrelsen og de regionale driftsorganisationer, og er en fleksibel arbejdsplads med 37 timers arbejdsuge inkl. frokostpause.\nRecruit IT ApS søger for Sundhedsdatastyrelsen\nSundhedsdatastyrelsen søger arkitekter til platform, data og integrationer – København Dataanalytiker til PensionDanmark – København Microsoft Systemadministrator til drift af samfundskritiske systemer – København Udvikler søges til Microsoft Solutions – Aarhus Softwareudvikler til fremtidens teknologier i automations- og elbranchen – Roskilde


Overblik over de miljødata som Miljøstyrelsen offentligør på dette website\nDer findes over 150.000 virksomheder og landbrug i Danmark. På denne hjemmeside findes miljøoplysninger for et begrænset antal af disse virksomheder.\nDer findes over 150.000 virksomheder og landbrug i Danmark, men det er langt de færreste, som i henhold til lovgivningen skal offentliggøre deres miljøoplysninger.\nVisse virksomheder og større landbrugs miljøoplysninger skal offentliggøres i henhold til dansk lovgivning og EU-regler. Denne hjemmeside indeholder oplysninger om visse virksomheders grønne regnskaber samt PRTR-data. En virksomheds grønne regnskab består af miljødata for forbrug, udledninger til vand og luft samt affaldsmængder og en miljøberetning.\nPå denne hjemmeside kan det grønne regnskab fra 2009-2014 findes frem samt PRTR-data fra 2009. Regnskaber fra tidligere år må hentes fra Erhvervs- og Selskabsstyrelsens CVR-register: www.cvr.dk. Fra 1995 til og med 2009 har Erhvervs- og Selskabsstyrelsen været ansvarlig for offentliggørelsen af de grønne regnskaber, som virksomhederne fremsendte i forbindelse med deres finansielle årsregnskab. Dette overgik fra 15. marts 2010 til Miljøstyrelsen.\nAfgrænsningen af de virksomheder, der har udarbejdet grønt regnskab, er foretaget under hensyntagen til EU’s PRTR-forordning, sådan at dobbeltrapportering fra virksomhederne blev minimeret. Der er således et betydeligt overlap mellem virksomheder, der har udarbejdet grønt regnskab, og virksomheder der samtidig skulle indberette PRTR-data. Således vil en virksomhed, der har udarbejdet grønt regnskab, automatisk opfyldt sine PRTR-forpligtelser\nMed bekendtgørelsen for de grønne regnskaber ( Bekendtgørelsen nr. 210 af 3. marts 2010 om visse virksomheders afgivelse af miljøoplysninger) betød det, at mængden af virksomheder, som havde pligt til at udarbejde et grønt regnskab blev reduceret (fra ca. 1.000 virksomheder til ca. 700). Før 2010 skulle udvalgte virksomheder på både bilag 1 og bilag 2 til godkendelsesbekendtgørelsen udarbejde grønt regnskab. Med 2010 bekendtgørelsen var det kun virksomheder på bilag 1 der skulle indberette grønt regnskab.\nOplysninger om, hvordan virksomhedens udledninger til luft og vand eventuelt påvirker miljøet, fremgår ikke af denne side. Oplysninger om miljøets tilstand, vandkvalitet og luftkvalitet m.v. kan findes hos blandt andet Danmarks Miljøportal, Danmarks Miljøundersøgelser og Det Europæiske Miljøagentur. Links til disse hjemmesider kan findes her.\nOplysninger om virksomhedernes vilkår (om f.eks. udledninger og indretning af oplag m.v.), egenkontrol m.v. skal findes i miljøgodkendelsen, som kan rekvireres hos godkendelsesmyndigheden, mens oplysninger om vilkårsoverskridelser, tilsyn m.v. findes hos tilsynsmyndigheden, der som hovedregel er den samme myndighed som godkendelsesmyndigheden.


352 bordlampe fra Le Klint - Få billig 352 lampe | Gratis fragt\n352 Bordlampe - Le Klint\nMål: Højde: 62-88 cm Diameter: 44 cm\nLyskilde: maks. 75W\nVarianter: fås også som gulvlampe\nDenne model 352 blev designet i 1970 af Aage Petersen. Han var manden bag et hav af lamper for Le Klint samt både skulpturer og vægdekorationer.\nGår du og leder efter en flot bordlampe i et klassisk og tidløst design, så er du kommet til det rette sted. Denne model er udstyret med den traditionelle plisserede skærm, som har kendetegnet Le Klints lamper siden firmaets fødsel i 1940'erne.\nDerudover kommer den med en flot og stilsikker stamme i messing/sort. Netop stammen passer enormt godt til den klassiske skærm, og de to supplerer hinanden rigtig godt. Det er desuden muligt at højdejustere lampen mellem 62-88 cm.\nKendetegn for denne lampe:\n• Designet af Aage Petersen\n• Plisseret skærm\n• Stamme i messing/sort\n• Skærm og stamme passer godt sammen


Onsdag - Tag ansvar for iværksætteri - København V | Lederne.dk\nForsiden Mød os her København Vest Onsdag\nEr du allerede iværksætter, eller har du ambitioner om at blive det? Eller vil du støtte op fra sidelinjen? Så kom og mød en række iværksættere og eksperter inden for iværksætteri og få inspiration til, hvordan du tager springet og forfølger din passion som selvstændig – eller bedst bakker op om dem, der gør det.\nInspirationsmøde og debat: Iværksætteri - tag springet\nMathias Gajhede, direktør, Yourpay\nRobert Kirstejn Schmidt, iværksætterkonsulent, Væksthus Hovedstadsregionen\nKasper Birkeholm Munk, teamleder, Opfinderrådgivningen\nJeannette Ingemann, byrådsmedlem (C) og næstformand i ISU\nKom og hør historien om den 12-årige dreng med 300 kr. på lommen, der startede sin første virksomhed med at sælge brugte golfbolde. Som 22-årig solgte Casper Blom sin første virksomhed, en forretning med millionomsætning. Han er i dag 25 år og en ivrig iværksætter, der lige nu har gang i flere forskellige virksomheder, og som ofte er ude at inspirere med sin historie. Caspers mantra er, at han vil have det sjovt hver dag. Derfor har han for eksempel ikke en corporate 3-års plan og insisterer på at kunne gribe mulighederne, når de opstår.\nNetworking: Efter debatten byder vi på forfriskninger, og du får rig lejlighed til at netværke med andre lokale iværksættere, ejerledere, meningsdannere samt paneldebatdeltagerne.\nCasper Blom: Serieiværksætter og forfatter\n”Just f*ing do it” er Casper Bloms mantra og titlen på hans første bog. Casper har fra en tidlig alder været en ildsjæl, der vil fremad i verden. Han startede som iværksætter, da han blot var 12 år gammel og vandt i 2012 IVÆKSTprisen som Årets Unge Håb. Det er Caspers mission, at der skal mere iværksætteri på skoleskemaet i folkeskolerne.\nRobert Kirstejn Schmidt: Iværksætterkonsulent i Væksthus Hovedstadsregionen\nRobert Kirstejn Schmidt vil fortælle om, hvordan Væksthus Hovedstadsregionen fungerer som katalysator for iværksætteri. I sit virke som iværksætterkonsulent bygger Robert bro mellem virksomheder og organisationer og rådgiver i dag iværksættere og små og mellemstore virksomheder i at opnå vækst.\nKasper Birkeholm Munk: Teamleder hos Opfinderrådgivningen\nKasper er leder af Opfinderrådgivningen (opfind.nu). Opfinderrådgivningen har eksisteret siden 1972 og finansieres af Styrelsen for Forskning og Uddannelse (Uddannelses- og Forskningsministeriet), og drives af Center for Idé & Vækst på Teknologisk Institut. Her kan alle danskere få hjælp til deres gode ideer med det formål, at ideerne bliver til opfindelser, produkter og services, som skaber værdi for samfundet.\nMathias Gajhede: Direktør i Yourpay\nMathias Gajhede brænder for iværksætteri og har den vision, at man skal være mere uafhængig som iværksætter og møde færre forhindringer udefra. Han fik idéen til Yourpay tilbage i 2008, da han som ung iværksætter fik afvist en betalingsløsning fra Nets. Yourpay blev godkendt af Finanstilsynet i 2014, straks herefter licenseret af Mastercard og Visa og endte med at disrupte markedet inden for betalingsløsninger.\nJeannette Ingemann: Byrådsmedlem (C) og næstformand i ISU\nJeanette sidder som næsteformand i Institutions- og Skoleudvalget, og som medlem i Socialudvalget og Ældre- og Sundhedsudvalget. Hun mener, at iværksættere er vigtige for vores fremtidige arbejdsmarked og vækst, og hendes håb er, at vi kan finde en vej, hvor vi kan få sat fokus på innovation og økonomi helt ned i folkeskolen.\nDebatten faciliteres af Bjarne Henning Jensen, der er ledelsesrådgiver i Virksom - Ledernes søsterorganisation for selvstændige. Her arbejder han med ejerledere og deres virksomheder.


8 gange ezra miller helt spikret det, når han var ikke-konform - Underholdning-Kat\n8 gange Ezra Miller spikede det fuldstændigt, når han var ikke-konform\nEzra Miller, for alle jer, der ikke ved endnu, er en af de mest bemærkelsesværdige og modige berømtheder i dette århundrede. Hans frygtløshed og mod er noget, vi har bemærket i hele hans karriere som skuespiller, sanger, musiker og model.\nStjernen blev født den 30. september 1992 i Wyckoff, New Jersey. Han er søn af en moderne dansermor. Hans far var senior vicepræsident og administrerende direktør for Hyperion Books, der senere blev udgiver på Workman Publishing. At være et barn af forældre, der er involveret i kunstverdenen, ser det ud til, at hans kærlighed til kunst udviklede sig i de tidlige stadier af hans liv. Han er nu en talentfuld kunstner, der er berømt for sin åbenhed, provokerende og eksperimentel kunst.\nHan har offentligt talt om misbrug, polyamory og hans queerness. For at finde ud af mere om dette, kan du tjekke hans samtale til playboy og find ud af, hvad han har at sige om sin identitet. Nedenfor kan du finde nogle af hans mest markante billeder, vi har samlet til dig. Tjek 8 gange, når Ezra Miller gav kønsnormer langfingeren. Av!\n1. Da han skinnede fuldstændigt iført overalls med blomsterelementer.\nEt indlæg delt af Ezra Miller (@imezramiller) den 4. april 2017 kl. 9.48 PDT\n2. Da han klædte sig i træk. Dette var til forsiden af papirmagasinet.\n3. Da han besluttede at overbevise os om, at han ser enorm ud i høje hæle ... overbeviste han os hurtigt og enkelt.\n4. Han identificerede sig 'queer', før udtrykket var populært. Han outed sig selv i et Out magasin i 2012.\n5. Ezra er den, der kort spillede Doctor Frank-N-Furter i The Perks of Being a Wallflower. Hvis du ikke har set denne film endnu, foreslår jeg, at du gør det så hurtigt som muligt. Du vil elske det.\noctomom gør nu\n6. Dette er det indlæg, gennem hvilket Miller grundlæggende rekonstruerede hele konceptet med en Playboy-bunny ... Tjek det selv ud nedenfor, så får du det, jeg taler om.\nEt indlæg delt af Playboy (@playboy) den 15. november 2018 kl. 12:57 PST\n7. Derefter når han totalt rystede denne lingeri…\nEt indlæg delt af ryan pfluger (@ryanpfluger) den 15. november 2018 kl. 16.32 PST\n8. Da han spikede det helt med superekstravagante skud som denne:\nEt indlæg delt af ryan pfluger (@ryanpfluger) den 15. november 2018 kl. 13.15 PST


LA får ros fra uventet kant: Fortalere for hjemløse jubler over nyt forslag - Avisen.dk\nNarkomaner og andre socialt udsatte skal have chancen for at tage lidt arbejde uden at betale skat af det. Det fremgår af nyt forslag, som får varm opbakning fra fortalere for de berørte. (Foto: Arkivfoto: Mikkel Møller Jørgensen/Scanpix. )\nDet er en rigtig god idé, når Liberal Alliance vil lade blandt andre hjemløse og narkomaner få chancen for at tjene lidt penge skattefrit. Det mener fortalere for hjemløse, narkomaner og andre socialt udsatte.\n24. maj 2016 16:28\n- Det er en rigtig god idé at lade hjemløse mænd lave et reelt stykke arbejde til en ordentlig løn. De føler sig generelt meget udstødte, og derfor vil de opleve det som en kæmpe anerkendelse, hvis de kan udføre et job til alles tilfredshed.\nDet siger Ivan Christensen, som er forstander på Mændenes Hjem på Vesterbro i København. Han bakker varmt op om et forslag, som Liberal Alliance og Radikale har stillet i Folketinget.\nForslaget går ud på at give narkomaner, hjemløse og andre af samfundets allersvageste mulighed for at arbejde nogle få timer uden at skulle betale skat af indtægten eller blive modregnet i kontanthjælp eller førtidspension. Der er som omtalt i Avisen.dk tale om et såkaldt socialt frikort.\nSocialordfører Laura Lindahl fra Liberal Alliance forudser, at de udsatte vil kunne få små opgaver en del steder.\n- I København er der for eksempel i kvarteret omkring Istedgade en række cafeer, hoteller, kiosker og andre arbejdspladser, som stiknarkomaner og andre udsatte kan kontakte, når de har overskud til at arbejde lidt. Eller det kan være, at kommunen har et godt samarbejde med virksomheder, som de kan henvise de udsatte til, siger Laura Lindahl.\nPå Mændenes Hjem i Istedgade tror forstander Ivan Christensen, at der vil være interesse hos en del hjemløse for at tage småtjanser.\n- Jeg tror, at fem-ti procent af de omkring 500 mennesker, som vi kommer i kontakt med hvert døgn, vil være interesseret i at arbejde nogle få timer i ny og næ, siger Ivan Christensen, og fortsætter:\nHjemløs kendt fra tv i strid med revisor: "Han scorer mine penge"\n- Jeg fornemmer, at vi godt kan få de erhvervsdrivende med på ideen. Der er mange butikker og restauranter på Vesterbro, som på den her måde godt vil give noget tilbage til bydelen.\nIfølge forslaget skal socialt udsatte og villige arbejdsgivere kunne lave aftaler uden at sætte noget på skrift. Eneste krav til de socialt udsatte, som skal kunne få deres løn skattefrit, bliver formodentlig, at de kan fremvise et id-kort.\nDenne her tilgang med at gøre det nemt at lave aftaler bliver lovprist af Jann Sjursen, som er formand for Rådet for Socialt Udsatte.\n- Personligt synes jeg, at et socialt frikort har meget for sig. De socialt udsatte og virksomhederne slipper for den sædvanlige papirmølle ved ansættelser. Det er en måde, som flere udsatte kan få en eller anden tilknytning til arbejdsmarkedet på, siger Jann Sjursen.\nHan peger på, at man har forsøgt noget lignende for år tilbage i østjyske Horsens.\n- Der var en vis succes med et pilotprojekt i Horsens, hvor hjemløse fik lidt arbejde som daglejere. Alt afhængig af deres dagsform kunne de møde op, fortæller Jann Sjursen.\nUnder projektet i Horsens blev hjemløse via et kommunalt vikarbureau eksempelvis sat til havearbejde, fejning af trapper og hjælp til opstilling af montrer til udstillinger.\nSlipper for skat\nJann Sjursen gør opmærksom på, at forslaget fra LA og R minder om en idé, som Rådet for Socialt Udsatte har arbejdet med.\n- Rådet vil gerne have et socialt skatteloft, sådan at kontanthjælpsmodtagere ikke modregnes krone for krone, hvis de får en lille lønindtægt. Som det er nu, går modregningen ud over motivationen til at tage bare nogle få timers arbejde, siger Jann Sjursen.\nLaura Lindahl oplyser, at der nok skal indføres et loft over, hvor meget man må tjene med et socialt frikort.\n- Jeg forestiller mig, at de kan få lov at tjene nogle tusinde kroner om måneden. Jeg tror dog, at det i praksis vil være særdeles få eller ingen, som vil komme i nærheden af et eller andet indtægtsloft, siger hun.\nForslaget blev behandlet i Folketinget mandag. Her var der god opbakning.\n- At dømme ud fra debatten i Folketinget er der et blåt flertal for at gå videre med det her forslag, som også bakkes op af Radikale. Så jeg tror bestemt, at det bliver til noget, siger Laura Lindhahl.\nBeskæftigelsesministeriet skal nu vurdere, hvad konsekvenserne og omfanget af en ordning med socialt frikort kan blive. Måske bliver den så gennemført fra årsskiftet.\n- Det her handler om at forbedre de udsattes livskvalitet. Det er ikke noget med, at det skal være en vej til beskæftigelse eller til, at de bliver selvforsørgende. En hjemløs kan have en god dag, hvor de med et par timers arbejde kan føle, at de bidrager med noget og gør en forskel, siger Laura Lindahl.\nHjemløse Krølle får oprejsning efter sin død: Har fået forslag med i regeringsgrundlaget\nSkipper revser regeringens mål for socialt udsatte: Varm luft, Løkke


Langtidsledige mister personlig coach - UgebrevetA4.dk\nEt af de mest roste tilbud til de langtidsledige fik ikke lov at overleve, da regeringen og Enhedslisten i aftes blev enige om dagpengeaftalen. Derfor mister de ledige fremover retten til at få en personlig jobcoach. Der er ellers gode erfaringer med at udstyre ledige med en jobcoach, når de er på nippet til at miste dagpengene. Det mener jobcentre, fagbevægelsen og Kommunernes Landsforening.\nHÅR I SUPPE I aftes kunne tusindvis af arbejdsløse drage et lettelsens suk, da regeringen og Enhedslisten indgik en aftale om at sikre økonomien for dem, der mister dagpengene. Et af de mest roste tilbud til langtidsledige fik dog ikke lov at overleve. Fra 1. juli kan langtidsledige derfor ikke længere gøre krav på at få en jobcoach, der skal yde dem en personlig og intensiv hjælp.\n»Jobcoachen har ro til at få et personligt forhold til den enkelte ledige og muligheder for at sætte sig ordentlig ind i uddannelses- og jobmuligheder for akutledige,« siger jobcenterchefen og fortsætter:\n»Hvor ledige før i tiden kunne opleve, at de kom ind i lidt af en samtalefabrik, hvor der ikke var meget fokus på dem som enkeltpersoner, så oplever de akutledige, at de med de personlige jobformidlere får en meget mere skræddersyet indsats.«\n»Jobformidlerne gør en forskel, når det drejer sig om at motivere og inspirere ledige. Nogle ledige skal have et kærligt skub, mens andre skal standses i at søge urealistiske job. Set fra jobcentrets side er jeg sikker på, at jobformidlerne er medvirkende årsag til, at vi i Skive har oplevet en af landets største nedgange i langtidsledigheden,« siger Lars Harder.\nBliver endelig taget alvorlig\n»En del ledige oplever for første gang, at systemet ser dem som enkeltpersoner, og at de bliver taget alvorligt,« siger Ejner K. Holst, og fortsætter:\n»Hvor samtaler i jobcentret tidligere blev oplevet som noget, man skulle møde op til for systemets skyld – og som en del af at gøre det surt for folk, så de ville søge job - bliver samtalerne hos den personlige jobformidler ikke oplevet som en del af et straffesystem, men som en del af et hjælpesystem.«\n»Faktisk er ideen med jobcoaches så god, at det burde være et tilbud tidligere i ledighedsperioden og ikke blot som nu et tilbud, før man er tæt på at miste dagpengene,« siger Ejner K. Holst.\n»Den personlige jobformidler til de akutledige er en god ordning, som vi gerne ser videreført,« siger Jakob Jensen, som er chefkonsulent i afdelingen for arbejdsmarked og erhverv i KL.\nDer er meget stor forskel mellem kommunerne i brugen af de personlige jobformidlere. Det fremgår af en opgørelse foretaget af Ugebrevet A4 på baggrund af tal fra Arbejdsmarkedsstyrelsen.\nI kommuner som Køge og Skive har over 80 procent af de akutledige en jobcoach. I andre kommuner som Lolland og Herning har færre end 20 procent en jobcoach.\nNår der i nogle kommuner er så få med en personlig jobcoach, kan det være en indikator for, at kommunerne generelt gør for lidt for de akutledige. Det mener Ejner K. Holst fra LO.\n»Jobformidlerne er en indsats, som regeringen og arbejdsmarkedets parter er blevet enige om. Og så kan man jo blive dybt forbløffet over, hvorfor man ikke bruger det redskab ret meget i nogle kommuner,« siger Ejner K. Holst og fortsætter:\n»Jeg har ikke indtryk af, at de kommuner, som ikke bruger de personlige jobformidlere særlig meget, har opfundet andre og bedre redskaber.«\nMen det er alt for snævert at bedømme kommunernes indsats for akutledige alene på udbredelsen af jobcoaches. Det mener chefkonsulent Jakob Jensen fra KL.\n»De personlige jobformidlere er kun et lille hjørne af jobcentrenes indsats for akutledige, så det er for snævert at bedømme jobcentrenes indsats blot ud fra brugen af jobformidlere. Ledigheden er forskelligt sammensat fra kommune til kommune, og derfor griber man den forskelligt an,« siger Jakob Jensen.\nHan påpeger, at akutledige ikke ligefrem trænger sig på for at bruge jobcentrets medarbejdere.\n»Meldingen fra kommunerne er, at mange ledige slet ikke har lyst til at tage imod tilbuddet om en jobformidler. Og generelt står de akutledige ikke ligefrem i kø for at komme på jobcentret. Kun hver fjerde af dem, der har fået et brev om, at de snart mister deres dagpenge, tager på eget initiativ kontakt til jobcentret for at få et møde,« siger Jakob Jensen.\nMange afviser tilbud\nPå Lolland var det kun 14 procent af de akutledige, der i 2012 valgte at få en personlig jobformidler. Den lave brug af jobcoaches skyldes ifølge chefen for Jobcenter Lolland, Britt Flamgaard, manglende interesse.\n»Der er meget få ledige her, som vælger at få en jobformidler. Mange ledige synes i udgangspunktet, at de godt kan klare deres jobsøgning selv, og for nogle handler det også om stolthed – altså at man nok mener at kunne finde ud af tingene selv,« forklarer Britt Flamgaard.\nI modsætning til Lolland møder jobcentrene i Køge og i Skive ikke megen modvilje, når ledige får tilbuddet om en jobcoach.\n»Hvis vi en sjælden gang oplever, at der ikke er interesse for at få en jobcoach, så bliver den ledige som regel overbevist efter få minutters samtale,« fortæller Gorm Hjelm Andersen fra Køge.\nNår akutledige afviser at få en personlig jobformidler, så skyldes det for 31 procents vedkommende, at de ikke tror på, at en jobcoach vil hjælpe. 21 procent mener, at de er dækket ind af andre tilbud fra jobcentret. Kun 4 procent angiver som årsag, at de ikke ønsker at tale med endnu en person fra beskæftigelsessystemet. Det fremgår af undersøgelsen udført af Danmarks Statistik for KL.\nPå trods af akutlediges modvilje er jobcenterchef Britt Flamgaard på Lolland overbevist om, at det er en god idé med jobcoaches. Derfor har hun fundet en indirekte måde at trække de langtidsledige til truget.\n»Alle akutledige på Lolland får i praksis nærmest en jobcoach, for vi indkalder dem konsekvent til en ekstra samtale ud over den samtale, de skal have, når de bliver aktutledige,« fortæller Britt Flamgaard.\nNogle vil give tilbud af sig selv\nSelv om staten ikke længere vil give kommunerne penge til specifikt at opretholde ordningen med jobcoaches, så vil i hvert fald nogle af de ellers økonomisk trængte kommuner fortsætte ordningen.\n»Der er så stor lokalpolitisk opbakning til ordningen med personlige jobformidlere, at byrådet har garanteret penge i hvert fald frem til nytår,« fortæller Gorm Hjelm Andersen fra Køge.\nI KL har man også indtryk af, at en del kommuner uanset statstilskud vil prioritere at bruge penge på jobcoaches.\n»Selv om ordningen ophører med at være en rettighed for de akutledige, så tror jeg, at nogle kommuner alligevel vil fortsætte med at tilbyde personlige jobformidlere,« siger Jakob Jensen fra KL.\nBeskæftigelsesminister Mette Frederiksen gør sig da også håb om, at kommunerne af sig selv vil prioritere jobcoaches.\n»Jeg håber og forventer, at jobcentrene vil bygge videre på de gode erfaringer fra akutpakke 1. Det drejer sig om det gode samspil med a-kasserne og blandt andet også en personlig jobformidler til langtidsledige,« skriver Mette Frederiksen til Ugebrevet A4.\nGrafik: Jobcoach vil ikke være nogen hjælp\nGrafik: Her bruges jobcoach ofte\nGrafik: Her bruges jobcoach sjældent\nGrafik: Hver anden har glæde af jobcoach


Amino Kapital : Ryslinge InnovationsHøjskole\nPosted by Tyge Mortensen on juli 31, 2012 · Leave a Comment Amino lancere i denne uge en nyt koncept der skal hjælpe iværksættere med at finde kapital til deres forretningside eller projekt. Ryslinge InnovationsHøjskole har selv lagt en billet ind på Amino Kapital til vores scolarshipprogram hvor vi søger kapital til finansiering af et ungt menneskes mulighed for at realisere sin drøm på Ryslinge InnovationsHøjskole.\nMen der er heldigvis flere andre måder man idag kan finde kapital til sine projekter, nu hvor bankerne spiller dyre.\nAmino Kapital er det sidste nye initiaitv hvor folk med risikovillig kapital kan finde spændende projekter og omvendt spændende projekter kan finde kapital. Den finansieringsmetode Amino prøver at gøre brug af, kaldes på engelsk “peer-to-peer lending“. I England startede for ca 6 år siden det første selskab som skaffede kontakt mellem udlånere og lånere på denne måde. Selskabet hedder ZOPA, og kører vist i bedste velgående idag, hjulpet af den finansielle bankkrise.\nAmino og ZOPA initiativerne er måske udtryk for at hele bank-systemet står foran store omvæltninger. Begrebet business angels, har været fremme i flere år og er det samme. I Danmark er der flere business angel formidlere bl.a. Videnbanken og iMakers. Som noget relativt nyt vinder crowfunding frem, hvor man søger mange små investorer gerne via sociale medier. Det amerikanske Kickstarter og det danske Booomerang to eksempler.\nMedielærer Nicolai brix på Ryslinge InnovationsHøjskole støtter selv som funder dette projekt på kickstarter.\nMen crowfunding er noget man selv kan lave via sin egen facebook update. Se dette eksempel:\nFiled under Featured, Video · Tagged with amino, amino kapital, anne deppe, booomerang, entrepreneurship, Højskole, højskoleophold, imakers, Innovation, innovationshøjskole, iværksætter, iværksætteri, kreativitet, peer to peer lending, ryslinge, ryslinge innovationshøjskole, videnbanken


Det var ganske let » TRAVSERVICE\nDet var ganske let\nFlemming Jensen-trænede Slide so Easy med Kenneth Nielsen vandt sikkert Koster Memorial.\nSlide So Easy har ikke fået den jubelsæson i år, som der var lagt op.\nEfter at have vundet 8 sejre i 17 starter og tjent mere end 600.000 kroner i 2016, skulle Slide so Easy taget skridtet op i den allerbedste internationale klasse i år.\nMen det satte et uheld i folden i maj måned en stopper for.\nUheldet betød, at Slide so Easy ikke kunne starte igen før i slutningen af oktober, og her kunne gæstekusken Kenneth Nielsen køre den til sikker sejr.\nDer var genvalg til Kenneth Nielsen i søndagens N J Koster Memorial, hvor Slide so Easy skulle have årets blot fjerde start, idet Flemming Jensen fortsat er udelukket.\nOg efter søndagens løb er Kenneth Nielsen fortsat Mr 100% når han har kørt Flemming Jensen-trænede heste.\nDet var nemlig tredje gang han kørte Slide so Easy – og tredje gang han vandt.\nSlide so Easy med Kenneth Nielsen vinder let Koster memorial. Foto Kim Gudmand\nLøbets favorit, svenske Poet Broline med Henriette Larsen var tidligt ude af løbet, og da Gigant Slugger med Jeppe Juel tog spids, satte Kenneth Nielsen sig udvendigt med Slide so easy.\n-Jeg vidste at Jeppe ikke ville slippe, og da tempoet var behersket var jeg ikke urolig for at sidde der, sagde Kenneth Nielsen efter løbet.\nI opløbet gav Kenneth Nielsen marchordre til Slide so Easy, der trak fra til let sejr i 1.12.3a/1600.00, mens Gigant Slugger besatte andenpladsen i 1.12.6 foran foran Amazing Dynamite med Ken Ecce i samme tid. Amazing Dynamite leverede en fin afslutning og trådte ind i vor bedste klasse med dagens præstation.\n-Jeg er kommet på Charlottenlund Travbane hele mit liv og mindes nogle af de store heste som f.eks. Mack Lobell, der har vundet Kosters Memorial. Jeg er stolt over at have vundet løbet nu, sagde Kenneth Nielsen.


Hurtige Dingoer fortsætter i Formel Junior - Karting.dk\nHurtige Dingoer fortsætter i Formel Junior\nDansk karting / Af Torben Rasmussen / januar 9, 2005 marts 30, 2021\nMathias Lehrmann vandt både Jysk/Fynsk Mesterskab og DASU Ungdoms Cup i 2004. Både han og teamkammeraterne Nicolai Møller Madsen og Michael Christensen fortsætter i Formel Junior i 2005. De satser desuden på deltagelse i nogle afdelinger af Belgisk Mesterskab i klassen Cadett.\nokartweb.dk har stillet nogle spørgsmål til Mathias Lehrmann, og folkene bag Team x3m-racing, som er det nye navn på teamet med de 3 DINO kørere:\nMathias, du har jo haft en rigtig god sæson i 2004. Hvad har været din bedste oplevelse?\nDet bedste var at vinde Jysk / Fynsk Mesterskab og Ungdoms Cup. Og selvfølgelig at køre sammen med alle de andre kørere. Det har været rigtig fedt.\nHvad har været det dårligste ved sæsonen 2004?\nDet dårligste har været, at jeg først blev bedre til regnvejr sidst på sæsonen, mens det var først på sæsonen, jeg havde mest brug for det.\nMathias og Henrik, Hvad er jeres planer for 2005?\nVores planer for 2005 er at køre Formel junior. Vi vil køre klubløb i Søndersø, DASU Ungdoms Cup og Jysk / Fynsk Mesterskab. Desuden regner vi med at ville deltage i nogle afdelinger det Belgiske Mesterskab i Cadett klassen.\nVi vil fortsætte med at køre DINO, i samarbejde med de samme kørere og mekanikere som sidste år. Det bliver i et nyt team med navnet x3m-racing, som ud over kørerne består af Jim Christensen , Jørgen Madsen, Hans Henrik Møller Madsen og mig selv (Henrik Lehrmann).\nDet er folk, som har mange års arfaring i gokart verden og har hjulpet flere store navne som blandt andet Jan Magnussen, Jason Watt, Martin Jensen,Casper Elgaard,og Schrøder brøderne. I den nærmeste fremtid kommer teamets hjemmeside i luften på www.x3m-racing.dk. I 2006 og 2007 satser teamet på at køre ICA Junior.\nHar I et godt råd til nye Formel Junior kørere og deres forældre?\nTræning træning og træning – men husk at det skal være sjovt for børnene! Selv om vi forældre har mange ambitioner er det jo stadig børn, og det kan af og til være svært at huske, hvis man vil vinde. Det er jo i bund og grund dem, der skal have det sjovt og har de det, kan vi andre jo også have det.\nVælg den klub der ligger tættest på, man kan jo altid træne på en anden bane hvis man har lyst. Vælg en kartforhandler man kan snakke med og få gode råd ved, og bliv ved den forhandler. Lad være med at fare fra den en til den anden, for det kan blive meget meget dyrt og forhandleren får ikke tiltro til jer.\nHer er Nicolai Møller Madsen foran Jesper K. Egebart til DM Revanchen 2004. De to skal nok få nogle gode dyster i 2005 også!\nHar du en historie om fremtidsplanerne for dit team, så send en e-mail tilinfo@gokartweb.dk .


Når genbrug bliver guld...: Just do it\n"Just do it" stod der på de to neonorange Nike skoæsker jeg faldt over i weekenden. Æskerne skreg papelg, så det måtte jeg jo lave dem til ;o) Sig velkommen til neon-elgen Elge Elggård. (Ja! Det er strengt nødvendigt at give dem navne). Elge skal nu pryde væggen sammen med den eksisterende bestand af trofæer udgjort af Elgvis Presley, Elgmut Lotti, Hjorten Rudolf, Maren & Arnold Koberg samt Wolmer Flodpram.\nPostet af Helene kl. mandag, juli 11, 2011\nmorslille 4:36 PM, juli 11, 2011\nAnna Marie Weinreich 4:49 PM, juli 11, 2011\nHar man set mage til spændende blog:) Jeg følger med fra nu af :)\nPS dejligt at se andre 'børn' herinde i blogland - troede næsten, at jeg med mine 22 var den yngste at finde ;D\nAnonym 5:45 PM, juli 11, 2011\nDet ser rigtig godt ud med alle dine pap-dyr.\nJeg tænkte på hvordan det går med remme til din store kaffe-pose taske?\nMona 8:26 PM, juli 11, 2011\nMå på jagt efter en opskrift (kan se i dine tidligere indlæg at det undgår du helst pga. ophavsrettigheder - fair). Sådan en bliver vi nødt til at have oppe i vores hus i den svenske skov.\nflet ogsjov 9:24 PM, juli 11, 2011\nSå er der vist efterhånden dømt trofævæg ;)\nHeidi 10:36 PM, juli 11, 2011\nHvor er neon Elg da bare for skøn.... Genialt.\nHelene 10:42 PM, juli 11, 2011\nAnna - Haha. Ja, der findes enkelte "børn" hvis man leder lidt ;o)\nAnonym - altså remmene har det sikkert meget godt, men jeg har ikke fundet dem endnu... Jeg regner med at begynde jagten snarligt!\nTak for jeres ros.\nFregnede Louise 10:10 AM, juli 12, 2011\nSkal vi snart se et billede af trofæ-væggen?\nHelene 10:12 AM, juli 12, 2011\nHvis jeg kunne tage et billede af en hel trofævæg, havde jeg gjort det. Sagen er den, at væggen først kommer til at eksistere, når jeg engang flytter. Lige nu længer alle mine pap-venner mellem billeder og lamper på en enorm væg. Så det må desværre vente lidt endnu...\nAnonym 5:23 PM, juli 12, 2011\nVi vil da også vældig gerne se alle de tasker, du har til eget brug, hvis du har lyst til at vise din samling? :)\nHelene 6:30 PM, juli 12, 2011\nAnonyme - det får jeg gjort noget ved i et indlæg imorgen :o)\nTrineTusindTing 9:36 AM, juli 13, 2011\nDu er da bare genial!!!!!!!\nBournonville 10:01 AM, juli 13, 2011


Jeg ikke kan huske Microsoft-konto eller den adgangskode, jeg bruger sammen med Office - Office Support\nJeg ikke kan huske Microsoft-konto eller den adgangskode, jeg bruger sammen med Office\nHvis din kopi af Office er en af dem, der er anført under Office til hjemmet planer skal du en Microsoft-konto at installere Office fra mine Office-konto. Hvis du ikke kan huske den Microsoft-konto brugernavn, du brugte til at konfigurere Office, kan du ikke kan installere eller geninstallere Office eller administrere dit Office 365-abonnement.\nHvis du ikke kan huske din adgangskode, og du gerne vil nulstille den, skal du se afsnittet nedenfor, nulstille adgangskoden for din Microsoft-konto.\nHvis du ikke har en aktuel installation af Office 2016 eller du endnu ikke har indløst en produktnøgle til Office 2016 eller Office 2013, skal du kontakte support.\nFølgende er et par muligheder for at hjælpe dig med at huske din Microsoft-brugernavn.\nDu har en kopi af Office 2016 installeret\nFå vist den Microsoft-konto, du har knyttet til Office i et program i Office 2016\nDu har den produktnøgle, du tidligere har indløst til Office 2013 eller Office 2016\nAngiv din produktnøgle for at se en del af din Microsoft-konto\nNulstille adgangskoden for din Microsoft-konto


VinAvisen - Nyheder for uge 16, 2004\n12. april - 18. april 2004\nFodbold skal øge portugisisk eksport\nTil sommer bliver Portugal rammen om EM i fodbold. Det er en af verdens største idrætsbegivenheder, og landets vinproducenter gnider sig i hænderne. Muligheden for at give markedsføringen af portugisisk vin et veltilrettelagt spark er oplagt.\nVinindustrien vil frem for alt satse på det engelske og amerikanske marked.\nEn stigning på 100 mio euro\nI dag eksporterer Portugal vin til Storbritannien for 19 millioner euro (cirka 141,4 mio dkr.) og til USA for 17 mio euro (cirka 123,5 mio dkr.).\nMan håber, at fodboldrusen medfører en samlet stigning af eksporten til de to markeder på omkring 100 millioner euro (cirka 744 millioner dkr.) i løbet af de næste seks år.\nNølende græske vinproducenter\nNår de olympiske lege løber af stabelen i Athen senere i år, har de græske vinproducenter også alle tiders chance for at markedsføre deres vine og få endnu bedre gang i eksporten.\nMen producenterne er slet ikke forberedt på den store begivenhed. Der burde ifølge businessbladet Harpers være gjort en indsats med markedsføring allerede for et par år siden, og den gamle socialdemokratiske regering samt landets forskellige vinorganisationer får skylden for nøleriet.\nVinproducenterne kan ikke se, hvilken fed forretning de går glip af – entusiasmen mangler fuldstændig, og der er ingen til at puste til ilden, skriver Harpers.\nDoktorgrad i smag\nI Sverige kan man blive doktor i måltidskundskab, og den første af slagsen, Tobias Nygren, er netop udklækket på Örebro Universitet.\nHans doktordisputats handler om, hvordan smagsoplevelsen af forskellige fødevarer ændrer sig, når disse kombineres med vin.\nEn række undersøgelser ligger til grund for afhandlingen. De viser blandt andet, at de forskellige smagsnuancer generelt svækkes, når mad og vin nydes samtidig.\nFx vil den særlige smag af eg i en fadlagret vin blive nedtonet, når vinen drikkes til ost.\nUndersøgelserne vidner også om, at trænede mad- og vinsmagere har helt andre præferencer, når det gælder kombinationer af mad og vin, end de fleste andre mennesker har.\nIfølge Just Drinks har den franske regerings afdeling for vinindustrien, ONIVINS, lavet en undersøgelse, der viser, at hele 77% af forbrugerne finder det meget svært at vælge vin, når de står i et supermarked.\nDen franske regering er derfor, sammen med en række supermarkedskæder, gået i tænkeboks for at finde frem til, hvordan man kan gøre det svære vinvalg lettere.\nOpskrifter følger med vinen\nFlere franske vinproducenter gør en indsats for at give forbrugerne en hjælpende hånd.\nFx har Maison Ackerman-Rémy-Pannier, et vinhus i Loire, netop lanceret en ny række vine med navnet Tastemets. Flaskerne er forsynet med madopskrifter og forslag til retter, der passer til den pågældende vin.\nEn sikker vinder, mener vinhuset, der satser på at sælge 200.000 flasker i år og 500.000 flasker næste år.\nPrivatisering på Island\nEn række medlemmer på tværs af partierne i det islandske parlament er kommet med et lovforslag om, at salget af alkohol skal privatiseres.\nDet drejer sig dog kun om vin og øl – salget af de stærkere varer bør stadigvæk være under regeringens kontrol, mener politikerne.\nForslaget lægger ifølge Just Drinks også op til en gradvis reducering af skatterne på alkohol.\nSkruelåg til topvine\nSkruelågene formerer sig med lynets hast blandt de californiske vinhuse. Og de bliver i stigende omfang også brugt til vine af mere ædel herkomst.\nVinhuset Fetzer eksporterer ifølge The Press Democrat hvert år hele 6 millioner flasker med skruelåg, og Beringer Blass lancerede sidste år en skruelåg-vin med navnet TwoTone Farm.\nMurphy-Goode kom allerede for et par år siden på markedet med sin vinserie Tin Roof (bliktag) – et navn, der hentyder til den smarte lukkeanordning.\nNu er det store vinfirma Kendall-Jackson også hoppet på vognen. Det har netop sendt 720.000 flasker af sin gode Pepi-vin på markedet, og alle flaskerne er forsynet med skruelåg.\nSkorer kassen på sherry\nDet går rigtig godt for det portugisiske vinhus Sogrape. Den totale omsætning lå i 2003 på 170 millioner euro (cirka 1,3 milliarder dkr.). Det svarer til en stigning på 15% i forhold til 2002.\nNetto-dækningsbidraget rundede ifølge Just Drinks 20,7 mio euro (cirka 154,2 mio dkr.), hvilket er hele 81% mere end året før.\nDen store fremgang skyldes ikke mindst, at Sogrape for et par år siden købte det berømte sherryhus Sandeman.\nDrik vodka og lær sprog\nDet er ikke alle, der er enige i den gamle talemåde ”Når sprutten ryger ind, ryger forstanden ud”.\nDet påstås nemlig også, at man bliver langt mere veltalende under indflydelse af alkohol, og at ens evne til at tale fremmede sprog skærpes.\nDen påstand har den svenske koncern Vin & Sprit lappet i sig. Når koncernens polske destilleri sælger en flaske Luksosowa vodka, medfølger der nu en dvd med et engelsk sprogkursus. En god idé i et nyt EU-land.\nFor nylig blev den store og berømte Nederburg auktion afholdt for 30. gang i Paarl i Sydafrika.\nSalget og priserne på vinene plejer at stige år for år, men for første gang siden 1993 peger pilen nedad.\nIfølge Just Drinks blev der i år solgt vin for 6,7 millioner rand (6,4 mio dkr.) – sidste år lød tallet på 7,5 mio rand (7,2 mio dkr.).\nDer blev solgt 96.000 flasker vin mod 103.000 flasker i 2003.\nGennemsnittet pr. flaske lå i år på 93,16 rand (89 dkr.) mod 102 rand (98 dkr.) sidste år.\nDet skortede ikke på udenlandske købere til auktionen, men handelsvilkårene er blevet mere barske, og kursen på rand’en er høj i øjeblikket.\nSpiritusfirma sponsorerer vand\nDa kunstmuseet Centre Pompidou blev opført i Paris, var det med sponsorstøtte fra den franske spirituskoncern Pernod Ricard.\nNu sponsorerer firmaet et museum for primitiv kunst, der skal slå dørene op i Paris i 2006.\nPernod Ricard holder sig til de våde varer, når det gælder sponsoratet, der er på 1 million euro (cirka 7,4 millioner dkr.). Ifølge den franske avis Les Echos skal pengene nemlig gå til de fontæner og vandterrasser, som indgår i byggeriet.\n137.000 gæstede Vinitaly\nSidste mandag sluttede Vinitaly – den store italienske vinmesse i Verona. Den har i år haft 137.000 besøgende – en stigning på 5% i forhold til 2003. De kom fra 85 lande og har haft mulighed for at smage vine fra 3900 producenter fra 24 lande, selvfølgelig primært fra Italien.\nBirger Vejrum fra Det lille Enoteca i Ringsted fortæller, at det næsten var umuligt at finde en parkeringsplads ved messen: – På vores hotel var der nogle producenter, som kørte fra hotellet kl. 7 for at være sikker på at få en plads til bilen. Vinitaly åbnede først kl. 9.\nDen mest kaotiske\nBirger Vejrum siger, at det nok var den mest kaotiske Vinitaly nogensinde, og at det var svært at finde de enkelte producenter, hvis man ikke havde lavet sit "hjemmearbejde".\nFx skulle man finde en producent af Brunello di Montalcino i afdelingen for Friuli!\nMange danske importører af italiensk vin besøger Vinitaly hver år, og messen er efterhånden et samlingssted for dem. Birger Vejrum mødte godt og vel 30, og gensynet var glædeligt.\nDistrikter med egne kæmpestande\nIgen i år havde flere producenter valgt at leje en stand sammen. En standleje på cirka 27.000 dkr. kan vel skræmme selv den største producent. Og dertil kommer selvfølgelig hotelophold og transport.\nDe forskellige distrikters konsortier havde lejet deres egne kæmpestande, eksempelvis Consorzio Brunello di Montalcino, hvor det var muligt for producenterne at aflevere deres vine uden at skulle betale for standlejen.\nAf de 183 registrerede Brunello-producenter var de 148 repræsenteret, og her kunne man sidde i ro og mag og smage på godt og vel 350 vine fra Montalcino og omegn – uden at have producenten stående og spørge, hvor mange paller vin han skulle sende i næste uge. Det er en god måde at finde aktuelle vine på, siger Birger Vejrum.\nDrøje hug til Toscana\nGenerelt var der som altid en god stemning, men i år overskyggede "krisen" i Italien messen. Producenterne har svært ved at afsætte deres dyrere vine.\nToscana fik også "drøje hug" af mange af de øvrige regioner, der kritiserede de toscanske producenters brug af barriques. De mener, at Toscana efterlever efterspørgslen fra USA uden at tænke på det europæiske marked og den klassiske metode uden brug af barriques.\nFadene med koshervin i Château Liversan i Médoc er forseglede. Teksten er på hebraisk (foto Per Karlsson).\nI sidste udgave af VinAvisen fortalte vi om de strikse regler, der gælder for fremstilling af koshervin.\nDet har fået en af vore svenske læsere, Per Karlsson, til at skrive til os.\nDa han var i Bordeaux sidste år, opdagede han, at nogle af vinslottene havde vintanke og -fade, der var plomberede med lak eller tape. Det viste sig, at de indeholdt koshervin, som de pågældende slotte havde en mindre produktion af.\nVindruerne og koshervinen måtte kun berøres af ortodokse jøder, der var blevet godkendt til jobbet, og under fadlagringen måtte man vente på, at en rabbiner kom forbi for at omstikke vinene.\nMen den stedlige vinmager fik lov til at overvåge hele processen og sørge for, at kvaliteten af vinen blev god nok.\nPer Karlsson oplevede dog ikke, som vi skrev, at man brugte særlige gærtyper, eller at selve arbejdet med hensyn til vinmarkerne var anderledes.\nSjov på etiketterne\nNår amerikanerne shopper vin i supermarkedet, finder de – midt imellem de mange stilfulde etiketter med druenavne og château’er – flasker med sjove og opfindsomme navne.\nDen slags vine bliver fremstillet i de store australske vinhuse og udelukkende med det amerikanske marked for øje.\nDer er fx Crocodile Rock – en ny vinserie. Den er fra vinhuset McGuigan Simeon Wines opkaldt efter Elton Johns berømte hit.\nSenere i år vil amerikanerne ifølge Decanter også kunne købe en flaske Little Penguin fra vinhuset Southcorp.\nDe sjove etiketter dækker over billig, men vellavet vin.\nSucces med den gule hale\nDet var Casella Wines, der fik ideen med at lave sjove navne på etiketterne.\nFor to år siden lancerede vinhuset en serie vine med navnet Yellow Tail (gule hale). I dag udgør vinene hele 35% af samtlige australske vine, der bliver solgt i USA.\nDen succes har selvsagt været en appetitvækker for andre australske vinhuse.\nEt underligt omvendt år\nDen danske vinhandler i Bordeaux, Iakob Schjerbeck, deltager i smagningen af primeur-vinene, og her er hans foreløbige indtryk:\nVejret i Bordeaux var det varmeste i 150 år, og det præger 2003-årgangen på godt og ondt. Høstudbyttet var ekstremt lavt, uden at dette garanterer en høj kvalitet.\nI det hele taget var 2003 et underligt omvendt år, hvor lerjord og kalk og de lavtliggende og nordvendte (billige) vinmarker holdt på vandet og producerede de absolut bedste vine, mens de eftertragtede sydvendte og veldrænede grustoppe gav ofte tørre og hårde vine på grund af vandmangel.\nI Haut-Médoc finder man typisk de mest vidunderlige vine på højre side af vejen D2 tæt på Garonne-floden samt helt i nord.\nGlem ”vinmagernes år”\n2003 er også et omvendt år, fordi traditionelle, gammeldags vinbønder viste sig bedre end de unge, moderne teknikere.\nDe ambitiøse gik galt ved tidligt at fjerne mange blade og druer ved en såkaldt grøn høst.\nSå man bør undgå de moderne tørre og hårde Merlot-vine, specielt dem fra højre bred – Saint Émilion, Pomerol, Fronsac osv.\nDe uheldigste modernister trak for mange stoffer ud af druerne. Godt nok er deres vine imponerende mørke i farven, men duften er mere spansk/portugisisk, og Bordeauxs appetitlige friskhed og lange elegante finale er simpelt hen koncentreret bort.\nGlem udtrykket ”et vinmagernes år” - med mindre du er til gennemstegt mørbrad.\nMange undervurderede vine\n2003 er også et paradoksalt år, hvor man kan finde sit livs bedste primeurvine samt snesevis af undervurderede rødvine fra Médoc og Graves.\nDer er mange underværker hele vejen langs flodbredden samt i Graves og Pessac-Léognan. Til højre ses nogle kommentarer til de enkelte kommuner. Selv i Sauternes er der skønne vine (og mængde) for tredje år i træk.\nI de næste måneder smager vi de bedste vine igen, mens priserne dukker op – Château Chasse-Spleen åbnede i skrivende stund og satte sin 2003 op med 6%.\n* Margaux har vine fra slotte som Château Margaux, Château Ferrière, Château Durfort Vivens og Château d'Issan, der er endnu bedre end de fine 2002’ere og de lidt voldsomme 2000’ere.\n* Pauillac synes også at komme med vine, der er endnu bedre end de undervurderede 2002 og de overvurderede 2000. Fornemme vine er Château Latour, Château Lafite og Château Pichon-Baron.\n* Saint-Estèphe leverer sjældent tørre overmodne vine, men gode klassikere som Château Montrose og Château Phelan-Segur.\n* Saint-Julien præsenterede sig utroligt fint i 2002, så måske overgår 2003 ikke 2002.\n* Endnu længere oppe i Médoc finder vi nok ”the best values” fra den flade lerede jord, der holdt på vandet i tørken.\nMarlborough spreder sig\nVinAvisen har netop været en tur i New Zealand og kan bekræfte tidligere rapporter om en rekordhøst. Der er faktisk plantet så meget, at det må give problemer i fremtiden.\nSærlig Marlborough har vokset sig stor. Man nøjes ikke bare med den naturlige dal, men har tilplantet i sidedale langt, langt sydpå, hvor man stadig mener, at man kan tillade sig at kalde det Marlborough. Navnet er en væsentlig forudsætning for, at man kan få nogen til at købe vinene.\nVi besøgte også distriktet Cloudy Bay. De har ingen problemer med afsætningen. De sælger ikke, de tildeler. Og folk står stadig i kø.\nTryllekunst med skruekapsel\nNyeste årgang af Cloudy Bay Sauvignon Blanc er udstyret med skruekapsel. Man erkender, at man ikke umiddelbart kan finde noget bedre lukketøj.\nDen væsentligste indvending mod skruekapslen er jo, at man kommer til at mangle det lille show med proptrækkeren. Der er ikke den samme prestige i at skrue en kapsel af. Det siger ikke plop!\nUnder VinAvisens besøg dernede viste en vintjener imidlertid, hvordan det alligevel kan se elegant ud. På intet tidspunkt skruer man. Med venstre hånd holder man fast om kapslen og drejer med højre flaskens bund. "Klik".\nVenstre arms position fastholdes. Højre hånds greb om flasken fastholdes også. Lynhurtigt føres toppen af flasken hen over venstre arm, så kapslen skrues af og gribes med hånden. Og man er klar til at skænke.\nGøres det rigtigt, ligner det en tryllekunst. Vi gik straks i gang med at træne ...\nPostkort fra Tasmanien\nNår VinAvisen er på rejse, sender vi traditionen tro postkort hjem til gamle Danmark. Det gør vi her fra en lille sviptur til Mary Donaldsons ø, Tasmanien.\nAlle de hidtil sendte postkort har vi samlet på en særlig side, og i de kommende uger sender vi nye postkort, denne gang fra en tur til det franske Languedoc.\nGerald Ellis med nogle af sine vine - og med et kort over Tasmanien. Øen er en af Australiens seks stater, og dens meget sydlige beliggenhed giver den et klima, der minder meget om det danske. 1. postkort fra Tasmanien: Det mest kendte vinansigt\nGerald Ellis er Tasmaniens mest kendte vinansigt. Han står bag Meadowbank i Coal River Valley, der bare ligger et kvarters kørsel fra hovedstaden Hobart. Han erkender sin families kriminelle fortid - de fleste tasmanere stammer fra de første straffefanger, som koloniserede øen - og måske derfor er han særlig tilfreds med, at have beværtet vores kronprins og den kommende kronprinsesse til frokost i vineriet.\nGerald Ellis erkender også, at man på Tasmanien ikke kan leve af at lave vin. Mulighederne for indtjening ligger i at sælge vinen til en fornuftig (for producenten) detailpris og så få så meget som muligt hægtet på. Cellardoor-salget går strygende, og Meadowbanks restaurant er en af øens mest populære. Der er galleri med lokalkunst og "function centre", hvor man har alle mulige aktiviteter.\nMeadowbanks vine hører absolut til i den bedre ende af skalaen. De bedste af dem har navn efter Ellis' tre børn; Mardi, Grace Elizabeth og Henry James.\nJo, Meadowbank Estates marker ligner billedet i bogen. Fra vineriet er der en enestående udsigt over vandet.\n2. postkort fra Tasmanien: Mod fugle - og turister\nGerald Ellis startede som vinbonde for mere end 25 år siden. Men det var en times kørsel fra hovedstaden, hvor man aldrig så andre end sig selv. Han fandt sig derfor en smuk dal tæt ved Hobart med udsigt til vandet.\nDet var rammerne, der skulle give succes. 10 hektar blev plantet til - vel først og fremmest for at få det til at se ud som en vingård.\nI dag er store net lagt ud over alle rækkerne af vinstokke for at beskytte druerne mod fuglene. Men sandheden kommer nu nok nærmere, hvis man siger, at det er for at beskytte druerne mod "turister". Alle vil jo gerne ud og smage, og hvis de får lov til det, så er der ikke noget at høste.\nDer går mange meter net til at dække en hel vinmark og beskytte de modne Pinot-druer mod fugle og turister.\n3. postkort fra Tasmanien: De ved, hvor pengene ligger\nSamme store net så vi på Moorilla Estate, hvor alle vinstokke var pakket ind.\nMorilla er øens første kommercielle vingård. Den blev etableret i 1956 af en italiener, men ejes nu af nogle af øens rige forretningsmænd, der er ved at indrette et besøgscenter til mange millioner kroner. De ved, at det er der, pengene ligger.\nFire superlækre chalet'er til udlejning er bygget på skråningen ned til floden.\nUnder nettet er der Pinot Noir. Og her er der virkelig grund til at beskytte druerne, for der laves kun 5000 flasker om året.\nChris-Wine er agenter for Moorilla Estate i hele Norden.\nFra de luksuriøse værelser i det tidligere pakhus er der udsigt til det smukke skib.\n4. postkort fra Tasmanien: Straffefangernes skib\nI havnen i Hobart ligger et tro kopi af et af de skibe der bragte straffefanger fra Sydney til Tasmanien. Det var i begyndelsen af 1800-tallet.\nHobart er Australiens næstældste by, hvor 130.000 indbyggere nyder provinsstemningen, og hvorfra Mary Donaldson kommer.\nLige bag skibet ses et af de gamle pakhuse, som nu er omdannet til luksushotel.\n* Vinslottet har fået agenturet i Danmark for vinene fra Rh Phillips, Dunnigan Hills i Californien.\nVinAvisen lukket i to uger\nI uge 19 (mandag d. 3. maj) og uge 23 (mandag d. 31. maj) udkommer VinAvisen ikke.\nLøbende annoncer vil naturligvis blive forlænget tilsvarende uden beregning.\nVinskribenten Ole Troelsø har skrevet en bog om sine besøg hos en række danskere, der har virkeliggjort deres drømme om at blive vinmagere – se anmeldelsen i uge 49 sidste år.\nI ugens vinprogram ”Noget i glasset” på tv-kanalen DK4 nu på lørdag d. 17. kl. 19.30 er Ole Troelsø gæst hos Flemming Kyed, og sammen smager de på nogle af de danske vinmageres vine.\nJacob Lilja Jensen (f. 1958) fik vinen ind med havregrøden, idet både hans far og bedstefar var vinhandlere. Allerede som ung begyndte han at gå til hånde i familiens vinhandel, men de glæder og bekymringer – og lange arbejdstider – der er den selvstændig butiksejers lod, gjorde, at han tidligt besluttede, at han i hvert fald ikke skulle være vinhandler.\nEfter studentereksamen gik turen til USA på et etårigt ophold. Ved hjemkomsten blev han indkaldt til Søværnet, og de næste ni måneder gik så med at observere russiske ubåde i Østersøen på en radarskærm.\nRig på denne oplevelse og 10 kg tungere af feltkosten kastede han sig over franskstudiet på Handelshøjskolen. Et studenterjob i Den Franske Boghandel vakte for alvor interessen for Frankrig, og det førte ham i 1983 til Paris og til et job i boghandelen på Gare Montparnasse.\nFrem til eksamen og efterfølgende beskikkelse som statsautoriseret translatør og tolk i fransk i 1990 blev interessen for vin blandt andet holdt ved lige via drueplukning hos Henri Maire i Jura samt studiejob hos Vinicole Vinimport.\nI 1991 førte tilfældighedernes spil ham til et job som juleassistance på lageret hos Philipson Wine, og da det gik op for Christian Philipson, at en af lagermedarbejderne både talte og skrev flydende fransk og tilmed kunne kende forskel på Bordeaux og Bourgogne, gik der ikke lang tid, før et meget tæt, spændende og frugtbart samarbejde blev indledt.\nI dag er Jacob Jensen indkøbs-og marketingdirektør og manden bag firmaets reklamer.\nSelv om han startede som overbevist frankofil vindrikker og -indkøber, er han medansvarlig for, at Philipson Wine i dag importerer vine fra næsten hele verden.\nJacob Jensens familie består af konen Marianne Jørgensen samt døtrene Josefine og Helene, og den sparsomme fritid bruges på fodbold og forberedelse til maratonløb. Ferierne går til sommerhuset i Nødebo ved Esrum sø og selvfølgelig også til Frankrig.\nAdresse: Philipson Wine, Kokkedal Industripark 10, 2980 Kokkedal, tlf.: 49 18 45 36, mobil: 21 63 62 92, fax: 70 22 99 36, e-mail: jacob@philipsonwine.com, www.philipsonwine.com.\nDet er ikke hver dag, man har mulighed for at se et af de gamle portvinsskibe – barcos rabelos – langt oppe på Douro-floden. De fleste ligger nede ved havnebyen Vila Nova de Gaia. Men Thomas Frovin Jensen var heldig, da han fangede denne båd fra portvinshuset Taylor’s.\nIndtil for 20-30 år siden blev vinfadene sendt ned ad floden på disse store, fladbundede pramme, der hver kunne tage 50-60 fyldte fade.\nHvert år afholder portvinsfirmaerne kapsejlads med deres både nede ved Vila Nova de Gaia.\nBeskyttelse mod beskyttelsesmidler\nI tilknytning til sidste uges vinøse billede nævnte vi, at manchetterne rundt om de nyplantede vinstokke skulle holde harer og andre sultne dyr væk.\nDet er nu ikke helt rigtigt, skriver vor læser, Willy Pedersen. Det væsentlige er, at de beskytter mod de sprøjtemidler, som man anvender til at fjerne ukrudt og græs med mellem planterne.\nDe manchetter, man anvender til at beskytte mod dyr, er magen til, men af fintmasket net i stedet for af plastic.\nWilly Pedersen mener, at der er anvendt en overdosis på den viste mark. Der er jo ikke en eneste ukrudtsplante. - Det er meget muligt, at der er harvet, men det er i hvert fald ikke økologisk vin, der fremstilles her.\nVi har tidligere fortalt, at forårets frost er meget farlig for vinstokkenes små knopper. Blot en halv times frost kan bringe store ødelæggelser til årets vinhøst.\nDa vi i sidste uge var i Languedoc, modificerede Michel Julien på Château Villeambert Julien dette udsagn:\n- En tre-fire grader frost er faktisk ikke så farlig for knopperne, sagde han. - Det er den pludselige overgang fra frost til varme, når Solen står op, der kan få cellevæggene til ligefrem at eksplodere. Derfor lægger man røgslør ud fra brændende bildæk – for at bremse Solens stråler.\nHører Beaujolais med til Bourgogne?\nDet spørger Hans E. fra Måløv om, og svaret lyder: Ja, rent formelt er Beaujolais en del af Bourgogne.\nDer er imidlertid så mange forhold, der adskiller de to områder, så Beaujolais bestemt må regnes som et særskilt vindistrikt.\nDet gælder fx jordbundsforholdene. Hvor det øvrige Bourgogne er rigt på kalk og ler, gror vinstokkene i Beaujolais på granitgrund. Her er vejret også mere skiftende og stormfuldt.\nOg hvor man i Bourgogne principielt anvender Chardonnay og Pinot Noir, er det druen Gamay, der dominerer i Beaujolais.\nHvert år venter verden jo også på Beaujolais Nouveau – noget tilsvarende findes ikke i Bourgogne.\nI den forløbne uge har vi smagt i alt 26 vine. Heraf var der 20, som fik mere end to stjerner, og 11 fik fem stjerner. En flot høst!\nMaria de Palafox, Cinco Villas, Spanien 1997\n59,95 kr., tre flasker for 150 kr., Skjold Burne\nBlød og meget saftig rødvin i en flaske med det traditionelle spanske net af forgyldt ståltråd. Den femte stjerne får vinen for den meget attraktive pris ved tre flasker.\nLe Grand Cros, Côtes de Provence, Frankrig 2001\n15% alkohol – det er overvældende. Men vinen er meget stor og flot med en eksplosiv frugt, der holder procenterne fint i skak. Vinen skal ubetinget have en kraftigt smagende ret. Og den må gerne gemmes endnu et par år.\nTrinity Oaks, Chardonnay, Californien 2002\n65,95 kr., Chris-Wine\nEt kys af en engel, blev der sagt under smagningen. Denne dejlige hvidvin har en smag af tropiske frugter, tilpas fadlagring, en lækker blødhed og en forførende sødme - uden at den naturligvis er sød.\nFrontaria, Douro, Portugal 2000\n45 kr., GrandVin\nDenne vin fra portvinens dal er meget lækker, blød og saftig – og med mindelser om portvin, der laves på de samme druer. Vinen er meget harmonisk.\nBelcore, Toscano IGT, Italien 2001\n110 kr., Compagniet\nMeget flot rødvin med herlig frugt og mange facetter. Ov, hvor er den god! Den må godt ligge et par år endnu.\nHeritage, Syrah / Cabernet Sauvignon, Vin de Pays d’Oc, Frankrig 2001\n39,95 kr., i uge 17 tre flasker for 100 kr., SuperBest\nGlimrende hverdagsrødvin med god frugt og toner af chokolade. Til tilbudsprisen lidt af et fund. Den femte stjerne får den for prisen.\nAngove’s, Bear Crossing, Cabernet Sauvignon / Merlot, South Australia 2002\nEn god bamsevin – med en koalabjørn på etiketten. Den er kompleks med flere toner – peber, solbær fra Cabernet’en, blødhed fra Merlot’en ...\nNembo, Moscato Spumante, Italien\n55 kr., Lahvino\nMeget let (6,5%) mousserende hvidvin med en fyldig mousse i munden og en herlig sød smag. Netop på grund af sin lethed er den fin som apéritif i et selskab, hvor man ikke ønsker at fylde for mange procenter i sine gæster. Også som terrassevin. Og som ledsager til desserter, der ikke er alt for søde..\nMas de Martin, Coteaux du Languedoc, Frankrig 2002\nEn meget dejlig rødvin med mørke bær, chokolade, brændte figner og en herlig sødme. Vinen er lavet efter biodynamiske principper og ikke filtreret. Det er en god idé at plaske den over i en karaffel et par timer før måltidet.\nLegaris, Crianza, Ribera del Duero, Spanien 2000\nFantastisk vin – ih, hvor er den go’! Med en spændende duft, ren, fyldig frugt og mange fine facetter. Den fylder munden med vellyst. En oplevelse.\nDomaine Capuano-Ferreri & Fils, Gravières, Santenay 1er Cru, Frankrig 2001\n130 kr., LMT Vinimport\nElegant og dejlig rødvin med saftig frugt, let krydderi og fin sødme. Nogle vil sikkert finde den for let, men hvis man kun interesserer sig for marcher af Sousa, skal man jo ikke gå ind og høre Mozart.\nWente, Chardonnay, Livermore Valley, Californien 2000\nIkke helt billig hvidvin, men blød og lækker med mange facetter.\nChâteau des Gendres, Côtes de Bergerac, Frankrig 2000\n80 kr. ved seks flasker, Weber Vinimport\nDenne rødvin dufter og smager som en god bordeaux – hvilket naturligvis ikke er så mærkeligt. Bergerac ligger jo bare lidt længere oppe ad Dordogne-floden. Om et par år bliver den rigtig fin.\nLaPlaya, Cabernet Sauvignon, Colchagua Valley, Chile 2002\nKraftig rødvin med intens frugt. Den kræver en lige så kraftig ret.\nViu Manent, Reserve, Sauvignon Blanc, Colchagua Valley, Chile 2003\n59,95 kr. ved tolv flasker, Philipson Wine\nMeget kraftig hvidvin, både i duft og smag. Der er god frisk frugt i den, en markant syre og mineralske toner. Bedst sammen med mad, mindre egnet til ”alenedrikning”.\nCa’ d’Candin, Poderi Elia, Dolcetto d’Alba, Italien 2001\n89,75 kr., Slagelse Vinkompagni\nDejlig saftig rødvin med blødhed og sødme.\nRomariz, Vintage Port, Portugal 2000\nEn stor og kompleks portvin, som vi naturligvis har smagt i en alt for ung alder (vinens alder). Helt billig er den ikke ...\nHaut-Cluzet, Bordeaux, Frankrig 2000\n64,95 kr., Gobi Vin\nRet let og meget typisk bordeaux i den gode ende. Velegnet til mange retter.\nCastello, Castel del Monte, Italien 2002\nPæn hakkebøffevin fra den italienske støvlehæl.\n44,95, tre flasker for 120 kr., Gobi Vin\nPæn hverdags-rødvin på Cabernet Sauvignon, Sangiovese og Montepulciano. Den har en god druesmag og en let sødme.\nChâteau la Bastide, Corbières, Frankrig 2001 Rødvin 59 kr. Erik Sørensen\nLéon Beyer, Crémant d'Alsace Brut, Frankrig Mousserende 109,75 kr. H.J. Hansen\nAlamos, Pinot Noir, Mendoza, Argentina 2002 Rødvin 69,95 kr. (v12) Philipson Wine\nSavanha Sulanga, Cabernet Sauvignon, Western Cape, Sydafrika 2003 Rødvin 54,95 kr. SuperBrugsen\nSolengo, Toscana IGT, Italien 2000 Rødvin 299,95 kr. (v12) Philipson Wine\nCarta de Oro, Gran Reserva, Rioja, Spanien 1996 Rødvin 99 kr. Taster Wine\nDomaine de la Charbonnière, Cuvée Vieilles Vignes, Châteauneuf-du-Pape, Frankrig 2000 Rødvin 198 kr. A Vinstouw\nValpantena, Valpolicella, Italien 2002 Rødvin 48 kr. SuperBest m.fl.\nViñansar, Cabernet Sauvignon / Tempranillo, Castilla, Spanien 2001 Rødvin 49 kr. Haller Vine\nBoschetti, Dolcetto d'Alba, Italien 2002 Rødvin 134 kr. H.J. Hansen\nLéon Beyer, Riesling, Alsace, Frankrig 2001 Hvidvin 104,75 kr. H.J. Hansen\nFaustino V, Reserva, Rioja, Spanien 1998 Rødvin 160 kr. (2fl) Bilka


De fleste shopper på e-handler - Personlig pleje til mænd\nDe fleste shopper på e-handler\nStørstedelen af internet foretagender udlover i dag diverse fragtformer. En af de mest benyttede er i øjeblikket levering til en pakkeshop, hvor du selv kan hente de bestilte produkter på et selvvalgt tidspunkt. Denne er jo ret praktisk, og mange gange også den mest betalelige fragtmulighed.\nDu kunne tillige prøve at bestille levering hjem til din privatadresse eller ud til dit arbejdes adresse. Muligheden er mange gange en tak dyrere, men desuden ret problemfri. Den prisbilligste løsning vil dog til enhver tid være at du selv henter varerne, hvilket betinges af at du har bopæl i kort afstand af e-shoppens hjemsted.\nMasser af forhandlere på nettet giver dag-til-dag levering på flere varer, men vær vagtsom da det kræver at du bestiller inden et konkret tidspunkt, så at de kan nå at få pakken ekspederet forinden medarbejderne får fri.\nEn hel del internet forretninger sikrer fragtfri levering, men for det meste kræver det at der handles for et bestemt beløb. Derudover må du snuppe den mest betalelige fragtform, som oftest – ligegyldigt om du er i Køge, Korsør eller Støvring – vil blive at få kørt din bestilling til en pakkeshop.\nDet anbefales at du vurderer netshoppens bedømmelser\nDet er efterhånden ret enkelt for købere at finde information om priser i blandt diverse webshops og til gengæld har adskillige internet varehuse fundet det uundgåeligt at nedbringe udsalgspriserne på en række af deres varer – til juniorer, og ligeledes også til kvinder og mænd – enormt, og endda nogle gange garantere levering uden betaling.\nTil gengæld kan det alligevel være fordelagtigt at kigge forbi visse webshops efter rabat forinden du gennemfører din handel, sådan at du ikke er i tvivl om at få fat i den prisbilligste pris.\nVi tilråder generelt handler med kort eller MobilePay. Alternativt kunne du anvende et tilbud som f.eks. ViaBill, når du vil finansiere regningen over en længere periode.\nFør nogen køber på en internet shop behøver de reelt gennemlæse dens betingelser, det er dog tit ikke videre spændende.\nEt nemt alternativ kunne være at se hvorvidt online shoppen er e-mærket medlem, hvilket bør være en garanti for at internet butikken følger de officielle regler, tillige med at online forretningen lejlighedsvis ses til af eksperter der har indsigt i reglerne på området. Derudover giver det dig chance for bistand, hvis du forvoldes besvær i forbindelse med dit køb. Her er et link til mere viden.\nYdermere tilrådes det at man er vidende om de mest vedkommende bestemmelser der kan håndhæves i forbindelse med transaktionen, fx hvilken ombytningsrettighed e-forhandleren bruger. I den forbindelse er det desuden vigtigt, at man til enhver tid gemmer sin købsbekræftelse, så man senere vil kunne bevise bestillingen, uafhængig om man søger efter varer til en dreng eller pige.\nNogle enkelte internet forhandlere lover levering uden betaling\nTrustpilot fører til tilpas gode genveje til at se nøjere på en stor gruppe eksisterende kunders kritik og derved stiller vi forslag om, at du udforsker webbutikkens ratings forud for at du køber.\nFacebook byder på tilsvarende de facto belejlige genveje til at få indsigt i online shoppens troværdighed. Her ser vi en del internet handler hvor folk kan nedfælde en vurdering af deres køb, hvilket ydermere burde anvendes til at få et indblik i tilfredsheden hos kunderne.\nDenne side er finansieret af indtægter fra reklamer. Vi har et tæt samarbejde med diverse internet selskaber eftersom vi introducerer deres tilbud, og indtjener honorar i tilfælde af at den bruger vi sender videre fuldfører en ordre.\nFakta angående produkter og firmaer på nettet værnes om jævnligt, men der tages ikke ansvar for ændringer der kan være udarbejdet efter sidste opdatering af sidens data.


Home » Transport » Er samfundet klar til biler uden fører?\nPalle Vibe 18 April 2018 Transport 1 kommentarer\nDen selvkørende bil bliver mere og mere selvhjulpen og er godt på vej til at blive helt førerløs. Bilproducenterne er klar, men er du og resten af verden?\nNogle fremtidsforskere forventer, at førerløse og selvkørende transportmidler omkring 2050 langt vil overstige antallet af traditionelt betjente køretøjer. Men overgangen fra nutidens halvdumme personbiler til fremtidens supersmarte vejtransport vil ikke blive let.\nDet kan godt være, at vores biler kunne blive førerløse i morgen eller overmorgen, om det stod til bilindustrien. Det gør det imidlertid ikke. Der er nemlig så mange både teoretiske og praktiske problemer at tage højde for. Tænk bare på forhold som arbejde, ejerskab, forsikring, og trafikkultur.\nDertil kommer ikke mindst de menneskelige aspekter som moral, etik, tillid og tilvænning. Det forudsætter ny og gennemgribende lovgivning om ting, vi hverken kender endnu eller måske overhovedet kan lovgive for. Men et samfund med førerløse biler bringer også mange oplagte fordele, som vi også lige skal forbi.\nFørerløse biler både tager og giver jobs\nSom det ser ud i dag, beskæftiger over 100 millioner mennesker sig med kørerelaterede jobs. Lastbilchauffører, taxichauffører, varevognschauffører m. fl. vil selvsagt blive negativt berørt, når biler kan køre selv. Og hvis fremtidens førerløse biler bliver lejet frem for ejet, vil det efter mange eksperters mening koste endnu flere jobs på bundlinjen.\nSe også: Derfor får vi mere kunstig intelligens i fremtiden\nMen førerløse biler vil angiveligt også skabe jobs, fordi transporttiden kan udnyttes produktivt. Chauffører vil kunne påtage sig andre opgaver undervejs, og helt nye typer beskæftigelse vil kunne opstå. Et enkelt eksempel kunne være ”flådeoperatører”, der som flyveledere kan følge bilflåder og gribe ind om nødvendigt. Også mennesker, der på grund af forskellige handicaps er uden for arbejdsmarkedet, vil på den måde kunne bidrage til samfundsøkonomien.\nTilsvarende vil ældre bilister få ny frihed og nye transportmuligheder uden problemer med at skulle forny kørekortet. Når ellers uproduktive transporttimer kan udnyttes til nyttigt arbejde, vil det alene i USA kunne afkaste milliarder af dollars til samfundet.\nTil forskel fra fly og tog vil førerløse biler ydermere udgøre private rum, der igen åbner for mange andre aktiviteter, der ud over oplagt kontorarbejde, videokonferencer, præsentationer mv. eksempelvis vil kunne bestå i at yde og modtage tjenesteydelser og servicearbejde, og hvem siger, at du ikke kan modtage personlig pleje eller forskellige former for terapi i bilen på vej til job eller andet?\nSe også: Fords varebiler kan nu også køre på madolie\nDele eller det hele?\nMassiv udbredelse af autonome biler vil dog ikke bare ændre arbejdsmarkedet. Sandsynligvis vil kun meget få autonome biler blive privatejede, fordi der ikke vil være behov for at eje et køretøj, som de fleste højst tilbringer 2-3 timer (eller 5 % af al deres tid) i.\nI stedet vil størstedelen formentlig blive ejet af megavirksomheder og indgå i et delebilkoncept, hvor en bil vil kunne tilkaldes døgnet rundt via en app. På den måde kan store bilflåder holdes kørende og forrente sig selv. GM har eksempelvis indgået en samarbejdsaftale om delekørsel med Lyft, og Uber med Volvo.\nOgså VW plus et par kinesiske producenter arbejder på sådanne aftaler. Og alle, der i fremtiden blot leaser eller lejer en førerløs bil efter behov, vil samtidig kunne spare omkostninger til afdrag, renter, forsikring, vedligehold, reparationer og brændstof.\nI dag er mange amerikanere beskæftiget inden for transportindustrien og vil blive berørt af kommende autonome køretøjer.