Vi kan hjælpe, hvis du har mistet overblikket over din gæld og kreditorer\nKrise i økonomien? - Oftest stillede spørgsmål\nUdgivet torsdag den 16. april 2020\nHar du mistet overblikket over dine gældsposter og kreditorer og føler du ikke længere, at du har styr på din økonomi? Hvis ja, kan vi hos DinGæld helt sikkert hjælpe dig på rette vej igen. Vi har nedenfor svaret på en række af de spørgsmål, vi som oftest bliver stillet, når vi snakker med folk, der ønsker vores hjælp.\nØnsker du vores hjælp og at blive kunde hos DinGæld, er det nemt og enkelt. Du kan via vores hjemmeside bestille en gratis gældssamtale, hvorefter én af vores gældsrådgivere ringer dig op for at høre mere om din situation og fortælle om de muligheder, vi har for at hjælpe lige netop dig. Herudover kan du ringe til os på 30 26 65 05 eller sende en mail til kontakt@dingaeld.dk.\nKan I hjælpe mig, hvis jeg er blevet fyret?\nJa, det er ikke afgørende for vores hjælp, hvorvidt du er i arbejde, eller om du er ledig. Hvis du er ledig, er det som regel en midlertidig situation, og kommer du i arbejde igen, er det muligt at justere det månedlige beløb, du indbetaler til os. Vi kan altså hjælpe dig på både den korte og den lange bane og tilpasse vores hjælp alt afhængigt af din aktuelle situation.\nKan jeg anmode om henstand, hvis jeg har mistet mit job?\nUventet ledighed kan medføre et behov for henstand på gældsafviklingen. På et generelt plan gælder det, at det er lettere at opnå henstand, hvis man kan give en konkret begrundelse. Det er dog i sidste ende op til hver enkelt kreditor at afgøre, om de ønsker at imødekomme en forespørgsel om henstand. I vores artikel Henstand på lån kan du læse mere om fordelene ved henstand samt hvornår, det er aktuelt.\nSkal man kunne indbetale et vis beløb for at være kunde hos DinGæld?\nNej, det er ikke et krav fra vores side, at du kan afsætte et beløb til gældsafvikling. Vores anbefaling afhænger i høj grad af din specifikke situation. Vælger du at tage i mod vores hjælp og blive kunde, finder vi i fællesskab frem til et passende beløb, som du har mulighed for at indbetale hver måned. Beløbet afhænger af din aktuelle situation og fastsættes, så du samtidig har penge til dine øvrige udgifter.\nHvad gør jeg, hvis jeg ikke ved, hvor mange penge jeg skylder og til hvem?\nDer findes ikke et nationalt register, hvor man kan slå sin gæld op. Dog kan man med fordel tjekke de mest gængse registre for "dårlige betalere", som er RKI og Debitorregistret. Derudover kan dine skatteoplysninger vise, hvem der har indberettet oplysninger til SKAT. Disse oplysninger er ikke altid fyldestgørende i denne sammenhæng, hvorfor det er vigtigt at gennemgå breve/mails/henvendelser via e-boks for at sikre, at man får alle gældsposter med. En nærmere uddybning af, hvordan du får overblik over dine gældsposter, er at finde her.\nHar du mistet overblikket over dine gældsposter og kreditorer? Vi kan hjælpe dig med at få styr på din økonomiske situation.\nHvad skal jeg prioritere med en presset økonomi?\nPå et generelt plan gælder det, at man bør prioritere sine faste udgifter (husleje, el, vand, varme). Disse udgifter er afgørende for at kunne fungere og leve. Herefter skal et rimeligt husholdningsbudget afsættes. Er der midler tilovers efter de to førnævnte punkter, kan eventuelle kreditorer tilgodeses. Uanset om der er penge til at betale af på sine gældsposter eller ej, er det vigtigt, at man har aftaler på plads med sine kreditorer, så gælden ikke bliver misligeholdt. Vi kan hjælpe dig med at finde ud af, hvor meget du har mulighed for at afdrage og hvor meget, du bør afdrage.\nHvad sker der, hvis jeg stopper med at afdrage på min gæld?\nStopper man med at afdrage på sin gæld uden at have lavet en aftale med sin kreditor herom, må man forvente, at kreditor påbegynder sin inkassoproces. Det er derfor vores klare opfordring, at man kontakter kreditor med henblik på at anmode om henstand (se tidligere spørgsmål og artikel).\nJeg er indkaldt til fogedretten - hvad gør jeg?\nDet er vigtigt, at du møder i fogedretten på det givne tidspunkt, da udeblivelse kan medføre politifremstilling. Vi har i denne artikel lavet en guide til, hvordan du bedst muligt forbereder dig på et møde i fogedret, samt hvordan det foregår. Vær opmærksom på, at aktiviteten i fogedretterne landet over er meget begrænset i øjeblikket grundet COVID-19. Er du i tvivl om, hvorvidt du skal møde op eller ej, bør du kontakte fogedretten for nærmere besked.\nSkal jeg låne penge til at betale mine regninger/lån?\nDet er pr. definition ulovligt at stifte gæld velvidende, at man ikke kan betale lånet tilbage. Du bør derfor ikke stifte gæld, hvis det er med henblik på at kunne afdrage på en anden gæld. I stedet bør man søge om henstand eller forhandle nye realistiske aftaler med sine kreditorer.\nVi kan hjælpe uanset hvordan, du er havnet i den situation, du befinder dig i. Bliv ringet op og hør, hvordan vi kan hjælpe lige netop dig.


Kage Arkiv - Side 3 af 4 - Madmusen.dk\nDet her er da lige sagen for både store og små til påskebordet. De smukke farver gør den dejlig forårsagtig og så smager frostingen af dejlig hyldeblomst. Et sikkert påskehit 🙂\nJeg har aldrig selv kunne lide hindbærsnitter. Men min niece Chloé ville meget gerne bage nogen, så det gjorde vi selvfølgelig. Jeg nyder at hun hele tiden vil bage og at hun nyder det i fulde drag. Der bliver både sunget og gentaget ingredienser under bagningen. Og når man vil være bager, når man bliver stor, er det bare med at øve sig. Snitterne består af en mørdej bund med syltetøj imellem og pynt.\nMin niece ønsker sig i fødselsdagsgave nogle guldkugler med lakrids i, så da vi skulle lave julekonfekt – tænkte jeg at havregrynskugler med guld støv, ville være et kæmpe hit. Støvet er fra Mill & Mortar og kan købes i eks. Salling og Menu. Det fås i flere farver og en del med bærsmag. Det var et kæmpe hit – og min niece nød at sidde og dreje kuglerne rundt i skålen med guldstøvet i. Du kan evt. lave andre varianter med eks. bailey, nutella, maripan i ‘dejen’ og kan rulles i forskellige støvfarver, bærstøv, kokos, nødder, krymmel mm.\nJeg har altid været vild med pandekager. Jeg prøver at begrænse gluten, så derfor har jeg lavet disse glutenfri pandekager. Dem laver jeg når jeg skal forkæle mig selv i weekenden, med en lidt mere spændende morgenmad.


Til sikkerheds representanter. At udvikle sin viden er at tage forholdsregler.\nGodt gået! Du har allerede taget første skridt i retningen af et sundere og mere sikkert liv. For at ændre livets udvikling i den positive retning, må man gøre et stykke arbejde. Vi vil i det følgende komme med en masse hverdags råd og vejledning i hvordan du kan leve så kemifrit som muligt. Med kemifrit menes; fri for den kemi som er skadelig for kroppen og organismer. Vi har forsøgt at opdele guiden i nogle overemner, hvor de forskellige fokus punkter er beskrevet. Keep up the green work!\nSkulle der være klager eller kommentarer til indhold så tager vi varmt imod disse, til efterretning på vores mail: info@kemifrit.dk\nHer læser du aktuel forskning og du kan blive linket direkte til forskere og artikler som har relevant for emnerne og problemstillingerne som vi ønsker at arbejde med i kemifrit danmark\nDe mest sårbare overfor farlig kemi er gravide, børn og unge fordi menneskers udvikling er kompleks, fintfølene og afhænger af balance i kroppens reaktioner.\nEt håb om grønne byer!\nByer er fænomenet der skaber samling af mennesker, biler, industrier og alt der følger med dette. Det giver sig selv at det vil give anledning til forurening, men hvordan kommer byerne til at bekæmpe dette i fremtiden?\nDet startede omkring 1800 tallet med blege midler og farvestoffer. I 1856 blev det første plastik opfundet, og i de århundrede der er gået siden har vi nu over 100.000 kemiske forbindelser som har set dagens lys.\nGodt gået!! Du har taget første skridt på vejen til et køkken fri for skadelig kemi. Stedet du laver og opbevarer mad er et af de vigtigste elementer at omstille i hverdagen. Masseproduktion har gjort at markedet er uigennemskueligt iforhold til skadelig industrikemi. Men vejen til et kemifrit køkken er heldigvis ikke lang hvis du tager beslutningen om at det har prioritet for dig.\nVi forsøger at rådgive virksomheder samt give viden til dig om hvilke restauranter der arbejder for at tilbyde dig sikre og rene fødevarer. Vi vil også vejlede dig om hvordan du kan stille krav til dine ynglings spisesteder for at forbedre dine lokale spiseforhold.\nLæs om historien bag introduktion af sprøjtemidler samt de mest bekymrende problemstillinger i forhold sprøjtemidler i forhold til vandsikkerhed, fødevaresikkerhed og fremtidig sundhed\nViden til rejsen\nDet er vanskeligt nok i forvejen at leve med henblik på at beskytte sig selv for farlig påvirkning af industriens kemi opfindelser, men når du og familen er ude og rejse er det endnu mere vanskeligt at strukturere mad, materialer mm. Se hvad du kan gøre hér.


ikke havde rørt siden badet, men som var ganske påvirket af oplevelserne indtil nu, blev hurtigt stiv. Hun løftede den langsomt op og afslørede et par store, faste meloner. Døren stod på klem, og jeg nærmede mig langsomt. Min pik stod med det samme rankt i vejret. Knep mig hviskede hun. Mit blik var fæstnet til hendes krop, der bevægede sig i taktfaste bevægelser.\nDansk: Sanne dansk porno endefuld til kvinder\nDet skulle ikke være sidste gang. Det virker ikke rigtigt at sidde og læser op fra en computer, kald mig bare gammeldags, men det gør det altså ikke. 2 minutter spændtes hendes krop i orgasme. JA JA jaaaaa, fyld MIG FOR satan, lød det fra tøsen, da hun nu havde både dildo og pik oppe i sig, for ikke at snakke om pluggen hun stadig havde i røven. Hun skreg højt og hendes fissemuskler spændte hårdt om min pik, hvilket fik mig til at komme med et brøl. 24 og lige flyttet til lolland kom svaret. Med en tilfreds lyd, fik hun ægget helt på plads, og jeg afprøvede fjernbetjeningen. Men på vej derud hørte jeg nogle små klynk inde fra min søsters værelse. Jeg blev revet ud ad trancen. Den med læreren er virkelig god.\nSanne dansk porno endefuld til kvinder - Thai\nSanne dansk porno endefuld til kvinder 532\nDanske amalie porno granny massage Gratis dansk fisse yoni lingam massage\nThai massage i hørsholm angels club københavn 264\nsanne dansk porno endefuld til kvinder Rockmusikeren og groupien, det er så klassisk at det gør ondt, men tanken om det virker stadigvæk. Ægget fløj ud og dildo blev side 9 pigen gallerier massageklinik odense brutalt og hurtigt banket op i fissen. Resultater: 7548, forslag: dansk amatør tysk svensk dansk mor danske piger dansk anal danmark danish homemade denmark dansk swinger dk casting dansk casting danske sexdebut danish anal norsk rygning dansk bdsm sanne mor strand dansk lesbisk dansk milf milf amatør moden tyrkisk arabisk dansk luder.\nBlev min søster ved. For at sige det ligeud. Du kan tro jeg fik leget, så jeg er helt udmattet forneden. Mens ægget stort set konstant var i gang på et program med tilfældige vibrationer. Nånå sagde hun fnisende. Jeg kan ikke rigtigt hører dig, og hvor skal jeg kneppe dig spurgte jeg. Nånå sagde hun grinende, men fortsatte alligevel sit lille opvisningsshow. Kan sagtens læse dem igen og igen og stadig blive liderlig og mega våd. Maja gispede og kiggede liderligt på mig. Det stoppede ikke tøsen i at voldkneppe sig selv, men nu skreg hun da ikke så højt mere.\nDansk - Tube: Sanne dansk porno endefuld til kvinder\nJeg stod bare stille, fokuseret på synet. Jeg er måske ikke den skarpeste didaktiker, men fagfagligt er jeg i top, så elevernes spørgsmål om pythagoras og fotosyntese blev besvaret automatisk. Ung pige, relativ lokal, det er den slags piger jeg har som venner på m, at tænke sig at der er en lige i nærheden. 3 måneder siden 02:23 xHamster dansk, kendte Sexhaandvaerket 2 3 måneder siden 49:26 xHamster dansk Danish excuse me girl 3 uger siden 42:54 txxx dansk Crazy Japanese girl in Incredible JAV movie 2 måneder siden 3:00:26 txxx dansk Tnage03 the cumshots 3 måneder siden 10:29. Nu ville jeg have hende. Uden at sige noget begyndte jeg at trække dem af, hvilket var ret svært pga. Jeg var helt vildt tændt. Alle andre steder end i fissen. Hun havde allerede fortalt at den yngste hun havde været med var 43, og at hun overhovedet ikke tænder på yngre fyre. Jeg bukkede mig ned over dem, og min tunge rørte for første gang i 15 år et bryst. Hele dagen blev mine tanker ved med at kredse om den sidste sætning, om min fan, og ikke mindst hvor gammel hun var. Derefter fik hendes bryster domina københavn thai massage christianshavn en tur. Jeg fandt hurtigt ud af at jeg var nødt til at holde på hendes arme. Jeg må tilstå at jeg nød at have denne mere og mere desperate liderlige tøs liggende, nød at se hvordan hun var blevet forvandlet fra naboens søde datter til et vild krævende sexdyr, som ville bedækkes af alt og alle.\naf sanne dansk porno endefuld til kvinder\n0 tanker om “Sanne dansk porno endefuld til kvinder”


Regionale & lokale beskæftigelsesråd\nThomas Bredgaard og Flemming Larsen\nDa der med kommunalreformen i 2007 blev oprettet nye regionale og lokale beskæftigelsesråd til at rådgive de lokale jobcentre, blev disse mødt med kritik. Arbejdsmarkeds parter, som er repræsenteret i rådene, gav udtryk for, at de frygtede at den langvarige tradition for prisinddragelse i tilblivelsen og udformningen af beskæftigelsesindsatsen ville blive udhulet.\nI denne bog, som er den første forskningsbaserede undersøgelse, af de nye beskæftigelsesråds første leveår, bliver nogle af de dystre forudsigelser gjort til skamme. Trods vanskelige opstartsbetingelser er de nye beskæftigelsesråd kommet relativt godt fra start. Særligt medlemmerne af de lokale beskæftigelsesråd oplever at de har indflydelse på den lokale beskæftigelsespolitik og gør en forskel, hvor medlemmerne af de regionale råd er mere skeptiske.\nBogen giver et indblik i hvordan rådene fungerer og agerer i spændingsfeltet mellem statslig styring og kommunal autonomi, og henvender sig til alle med interesse for beskæftigelsesområdet.\nThomas Bredgaard (lektor, ph.d.) og Flemming Larsen (lektor) har begge forsket i dansk og international beskæftigelsespolitik i en årrække og er tilknyttet Center for Arbejdsmarkedsforskning ved Aalborg Universitet.\n"Bogen giver et grundigt indblik i hvordan rådene fungerer og agerer i spændingsfeltet mellem statslig styring og kommunal autonomi, og henvender sig til alle med interesse for beskæftigelsesområdet. Man kan se både, hvad der fungerer efter hensigten, og hvor det vil være fornuftigt at foretage ændringer. I dagens arbejdsmarkedssituation er denne undersøgelse og forfatternes overvejelser og tanker særdeles relevante."\n- Paul Hegedahl, dknyt, 22. september 2009.


Lindevang - Gorm den Gamle\nDronning Thyra overbringer Gorm den Gamle nyheden om at deres søn Knuds død. Det menes at være broderen Harald Blåtand som står bag mordet på Knud.\n34xtipoldefar Gorm den Gamle var en dansk konge, som regerede fra Jelling i midten af 900-tallet. Han har næppe været konge over hele Danmark, snarere over Jylland og Sønderjylland. Han regnes ofte for den første konge i kongerækken. Det skyldes, at han er den første konge, der nævnes i samtidige, danske kilder, nærmere betegnet de to runesten i Jelling.\nDanmarks tredje konge: Svend Tveskæg…\nSvend Tveskæg var konge i Danmark fra ca. år 987 til år 1014. I sagn beskrives han som en krigerlysten viking, som mest af alt var optaget af erobringer i udlandet. Ikke mindst England, som han angreb flere gange med hele sin store vikingeflåde. Endelig i 1013 lykkes det ham at erobre England, og i 1014 dør han som konge over både Danmark, England, Sverige og Norge. Svend Tveskægs søn Knud efterfølger ham - den senere Knud den Store.\nIfølge traditionen er Thyra Dannebod ansvarlig for bygningen af forsvarsværket Dannevirke i det sydlige Jylland. De ældste dele af Dannevirke er blevet bestemt til 650, og en omfattende forstærkning til 737-38. En del af volden blev opført i 968, men det må formentlig være efter Thyras død. Markant er voldprofil nr. 6 (Hovedvold) i arkæolog H. Helmuth Andersens bog -Til hele rigets værn-. Voldgraven mod syd blev fyldt med jord. Stenmurens top blev revet ned og en ekstra vold sat op mod nord. Fra syd kunne nu rytteri uhindret nå op på volden. Harald Blåtands/ Thyras Dannevirke har front mod nord. Forandringen er en god forklaring, hvorfor Kovirke efterfølgende blev bygget som erstatning.\nGorm Den Gamle & Thyra Danebod\nGorm Den Gamle er pigernes 34xTipoldefar


Nikolaj Coster-Waldau kæmper mod den barske natur i ‘Against The Ice’ | Flixfilm\nForside » Nyheder » Nikolaj Coster-Waldau kæmper mod den barske natur i ‘Against The Ice’\nFoto: Lilja Jonsdottir/Netflix © 2022\nFor et år siden offentliggjorde den danske skuespiller Nikolaj Coster-Waldau (‘Game Of Thrones’) at han i samarbejde med streamingtjenesten Netflix havde kastet sig over passionsprojektet ‘Against The Ice’.\nDet er en barsk overlevelsesfilm med en sand historie om venskab, kærlighed og fællesskabets imponerende magt, baseret på polarforskeren Ejnar Mikkelsen ekspeditioner, og nu er de involverede klar til at løfte sløret for første trailer, som kan ses nederst i artiklen.\nI 1909 drog Ejnar Mikkelsen (Coster-Waldau) sammen med ledsager, Iver P. Iversen (Cole), ud på Alabama-ekspeditionen i det nordlige Grønland for at lede efter de omkomne fra Danmark-ekspeditionen, men da deres skibe forliser bliver det hurtigt en kamp om liv og død.\nI mere end to år må de vente på undsætning og kæmpe mod ekstreme forhold for at overleve mens en ekstrem sult og isbjørne trænger sig på.\nDeres mål er af finde bevis på, at Grønland kun består af ét stykke land, men efterhånden som dagene bliver længere, begynder deres mentale greb om virkeligheden at falme, hvilket avler mistillid og paranoia – en farlig cocktail i deres kamp for overlevelse.\n‘Against The Ice’ er instrueret af dansk Peter Flinth (‘Arn: Tempelridderen’) mens Baltasar Kormákur (‘Everest’) har produceret. Nikolaj Coster-Waldau har selv været med til at skrive manuskriptet til filmen.\n‘Against The Ice’ har premiere på Netflix Danmark den 2. marts.


Turbulens | At leve i en foranderlig verden: Om fantasiens fremtidsperspektiverede potentialer i skolen\n11 Apr At leve i en foranderlig verden: Om fantasiens fremtidsperspektiverede potentialer i skolen\nPosted at 07:21h in Artikler, Artikler uden for tema, Seneste artikler\tby\tFrederik Boris Hylstrup Olsen\nCand.pæd. i pædagogisk antropologi og redaktionsmedlem hos netmediet Solidaritet\nSkolens socialiserende og opdragende funktion søger at forberede elever til at kunne indgå som demokratisk engagerede borgere, når de engang skal ud i samfundet. Et fremtidsperspektiv, som f.eks. findes i statsdefinerede læringsmålstyrede tiltag. Denne artikel identificerer og udfordrer en problematik i en nuværende pædagogisk og didaktisk diskurs: At undervisning arbejder i umiddelbart kort- og middelsigtede rationaler, som relaterer sig til elevens aktuelle situation. Der spørges til, om man kan forene de forståelser, som vedrører skolens formål om at forberede et samfundsmæssigt engagement, med de praksisser i skolen, som omhandler fantasi og forestillingsevne.\nTiden er et effektivt redskab, som ofte tages i brug i skolen som lærings- og socialiseringsmæssige ressourcer. I klasseværelset i en typisk dansk folkeskoleklasse kan tiden ganske tydeligt og konkret udtrykke sin tilstedeværelse: i uret, der hænger på væggen; når klokken ringer ind til undervisning og ud til pauser; klassens skema, der hænger på væggen; når der bliver afsat tid til forskellige aktiviteter, som når en tidsbegrænsning på en bestemt opgave i undervisningen bliver illustreret med en timer på klassens smartboard, som tæller minutter og sekunder ned; når læreren tæller ned fra ti, inden børnene skal sidde på deres pladser. Der findes ”spisetid”, ”læsetid” ”frikvarter” og andre små pauser som den såkaldte ”10’er”, som er betegnelsen for den korte pause, der finder sted klokken 10. Tidsforståelser og -praksisser på et sådant lokalt og konkret plan kan altså være de helt praktiske anvendelser af tid i klasseværelset, i frikvarterer, spisesituationer osv., hvor tidtagning og nedtællingspraksisser bliver taget i brug som ordningsmekanismer for undervisningens praktiske forløb (Lærke 1997, Mottelson 2017). Men skolen eksisterer og opererer også i en bredere tidsmæssig sammenhæng: Den forberedende og trænende funktion, som skolens socialiserende, dannelses- og læringsmæssige praksisser sætter sig i. Skolen skal sende eleverne ikke blot ”ud i samfundet”, som lektor i pædagogisk antropologi ved DPU, Laura Gilliam forklarer det (Gilliam 2010: 160), men også frem til samfundet. Frem til et kommende samfund. Skolen eksisterer altså altid i et fremtidsmæssigt perspektiv, hvori (eller hvornår) meget af den dannelse, socialisering og læring måske først vil finde sted. Om 10, 20 eller 40 år. Denne artikel diskuterer den måde, hvorpå skolen formår at forvalte og italesætte dette fremtidsperspektiv. Der vil kigges på, hvordan idéen om en fremtidig verden på den ene side kan indeholde drømmende forestillinger og fantasier, som taler ind i elevers følelse af deltagelse og medbestemmelse, og på den anden side kan udmønte sig i mål- og rationalebaserede styringer af skolen, som taler ind i et markedsrettet perspektiv på børns inkludering i samfundet.\nSkolens tidslige forhold udgøres altså udover den konkrete brug af tid ligeledes af større og bredere tidsmæssige aspekter, som medkonstituerer et grundlæggende vilkår for forskellige lærings- og socialiseringspraksisser. Elever i skolen bliver imidlertid ofte præsenteret for rationaler og begrundelser for bestemte skolepraksisser, som tit beror på forholdsvist kort-, eller middelsigtede tidsopfattelser. Disse praksisser beror dog på andre rationaler, som ikke blot relaterer sig til klasseværelsets og undervisningens umiddelbare situation, her og nu, men som ligeledes bunder i en logik, der relaterer sig til en større samfundsmæssig kontekst og i et bredere tidsmæssigt perspektiv. Der lader altså til at eksistere umiddelbart stridende – hvad Hartmut Rosa ville kalde de-synkroniserede – tidslige forståelser og hastighedsmønstre i disse på den ene side nutidige og kortsigtede tidsforståelser og på den anden side fremtidige og langsigtede tidsperspektiver (Rosa 2014: 80).\nFølgende tager udgangspunkt i et feltarbejde, som jeg over seks måneder udførte i en folkeskole i Storkøbenhavnsområdet. Feltarbejdet omhandlede hovedsageligt tidsforståelser- og praksisser i undervisningssituationer. Dagen i en typisk folkeskoleklasse i indskolingen går i gang, lad os sige en fredag morgen. Dette gøres på den måde, som det er blevet gjort hver dag. Børnene sætter sig i en cirkel på gulvet sammen med læreren ved en opslagstavle, som er placeret netop i siddehøjde. Her skal en elev, alt efter hvis tur, som det på dagen tilfalder dem, ”lave dagen”. Dette indebærer at sætte mærkater på opslagstavlen, som indikerer, hvilken ugedag og dato det er, hvilken årstid, vi befinder os i, og hvordan vejret er i dag. Solen skinner på sådan en sensommerdag, som kunne være sidst i august, og en lille sol, som er klippet ud af gult papir, stiftes fast på opslagstavlen. Aktiviteten drejer sig i høj grad om, hvordan dagen og netop dette tidspunkt tager sig ud, lige nu. Nuet er i fuld gang og italesættes også således. For hvornår da ellers? Det kunne være fredag d. 23. august, og klokken kunne være 8.10. Udenfor bevæger solen sig mod vest, og efteråret lurer lige rundt om hjørnet.\nPå denne givne dag i danskundervisningen skal eleverne måske skrive om en drøm, de har haft, en fantasifortælling eller et ønske, som de kunne håbe på ville gå i opfyldelse. Der bliver afsat tre minutter til at skrive en lille historie om dette. De tre minutter bliver talt ned på klassens smartboard i form af et animeret timeglas, som illustrerer denne nedtælling. Nuet er altså nu i bevægelse, det strømmer i det virtuelle tidens sand, som små pixelerede sandkorn på smartboardet foran eleverne. Om det at begribe tiden forklarer fysikeren Carlo Rovelli: ”Det er som at stå med et snefnug i hånden: Mens vi studerer det, smelter det mellem fingrene på os og forsvinder til sidst helt” (Rovelli 2020). Nuet er svært at holde fast og som fint sand mellem fingrene eller et skrøbeligt snefnug i hånden, har tiden det med at undslippe vores greb og begribelse. Eleverne og læreren ved, at i en ganske nær fremtid, om tre minutter, skal disse historier være skrevet færdige. Vi ved også, at ”I østen stiger solen op” igen i morgen og at efterårets røde, gule og orange farver snart afløser sommerens frodige grønne palet. Som aktiviteten om at ”lave dagen” blev udført i går, sådan som den også blev det i dag, vil den ligeledes blive i morgen. Tiden forekommer således i klasseværelset på denne måde ganske umiddelbar og håndgribelig. Den opererer i ”nu”, ”om lidt” og ”igen”. Det er en tidslig opfattelse, som lader til at bero på forholdsvist kortsigtede og middelsigtede udsigter, og som forekommer som rekursive erfaringsfænomener. Det er derfor ikke umiddelbart øjensynligt, hvordan disse praksisser relaterer sig til forhold uden for klasseværelsets fire vægge, i en tid, som ligger langt forude.\nMange af klasseværelsets rationaler begrundes normalt i et tidsmæssigt perspektiv, som gør sig aktuelt i, hvad begrebshistorikeren Reinhart Koselleck kalder singulære og rekursive tidserfaringer (Koselleck 2007), altså erfaringsmåder i henholdsvis kort- og middelsigtede perspektiver, her og nu, i morgen eller om en uge, og som gælder den egentlige situation og kontekst, som individerne befinder sig i. Dette kan være klasseværelsets organisering, undervisningens praktiske forløb, læringen eller klassefællesskabet. Men skolen fungerer samtidigt i en bredere samfundsmæssig kontekst og dermed også i et mere langsigtet fremtidsmæssigt perspektiv: når børnene skal ”ud i samfundet”. Steen Nepper Larsen argumenterer for, at læring aldrig kan betragtes som et øjeblikkeligt, enkelt og øjensynligt fænomen, hverken for læreren eller for det lærende subjekt. Det, som eleven potentielt er ved at lære lige nu, kan vise sig at have en mere eller mindre betydelig indvirkning på livet om 10 eller 20 år (Larsen 2019: 1-3). Man må således anerkende den tidsfaktor, som kan eksistere i en læringsproces og en undervisningssammenhæng, som et vilkår for selve læringens eksistens.\n(For)mål og slutmål\nMan kan dog se, hvordan et sådant langsigtet perspektiv på læring ofte formuleres som mål, eleverne skal leve op til. Skolens udtalte formål og middel til opnåelse af dette formål udgøres af en række statsdefinerede kompetencemål, læringsmål, trinmål og læringsmålstyret undervisning (Larsen 2016: 255). I 2015 implementerede Undervisningsministeriet i forbindelse med folkeskolereformen læseplaner og undervisningsvejledninger, som bestod af fastsatte nationale og bindende mål for, hvad eleverne skal lære i folkeskolens fag, under betegnelsen Fælles Mål. Disse mål består af fagformål, kompetencemål og underliggende færdigheds- og vidensområder samt vejledende færdigheds- og vidensmål for alle fag på alle klassetrin i folkeskolen (Fælles Mål 2018: § 1). Dermed bliver skolens formål ofte betragtet som et slutmål, og spørgsmålet om ”hvorfor vi overhovedet holder skole” bliver ofte besvaret med politiske rationaler om, at der skal skabes konkurrencedygtig arbejdskraft, der kan levere varen på det globale arbejdsmarked (Lind et al. 2017). ”Målstyring og markedstænkning er åndsbeslægtede fænomener” som Larsen forklarer det (Larsen 2016: 257), og således bliver skolens (for)mål og målstyrede undervisning tæt koblet sammen med kravet om at producere konkurrencedygtig potentiel arbejdskræft.\nAt eleverne i skolen på denne måde bliver pålagt eksternt definerede mål fra politisk side i et markedsrettet rationale, medvirker imidlertid til, at eleverne i mindre grad inddrages i planlægningen af undervisningens indhold, sådan som folkeskolelovens §18, stk. 4 siger det (Folkeskoleloven 2019), men i større grad blot forventes at acceptere, at de skal lære det, som målene har fastlagt, uden at blive præsenteret for begrundelser for, hvorfor de skal lære det (Lind et al. 2017). Eleverne bliver ikke præsenterede for de rationaler og den logik, der ligger umiddelbart ’skjult’ bag disse praksisser, og som relaterer sig til en bredere samfundsmæssig kontekst og i et større (frem)tidsperspektiv.\nDette fremtidsvilkår, som skolen nødvendigvis må være underlagt, modstrider meget af den faktiske praksis, som netop nu finder sted i skolen. Skolens forberedende fremtidsperspektiverede rationer – fremtidslogik ken – bliver præsenteret for elever, forældre og offentligheden som en konkret og samtidig nutidslogik, hvilket fx kommer til udtryk i uddannelsesmæssige tiltag som læringsredskabet Synlig Læring. I mange folkeskoler landet over er det blevet kommunalt vedtaget at arbejde med Synlig Læring. Konceptet om Synlig Læring er inspireret af John Hattie (Hattie 2012) og er de seneste 10 år blevet implementeret af lærere og skoleledere som et redskab til at understøtte skolereformen og de fastsatte læringsmål (Henriksen 2020: 31). Mange skoler bruger således konceptet om Synlig Læring som et redskab til at bedømme, hvorvidt og hvordan læring finder sted hos eleverne. Skolers arbejde med synlig læring benytter sig altså af en forståelse af læring som noget, der kan måles og bedømmes i en umiddelbar, konkret kontekst i skolen og i et kortsigtet tidsperspektiv (Koselleck 2007).\nDer er behov for en forståelse og belysning af skolen, som kan formå at italesætte den fremtidslogik, som faktisk finder sted i skolen, og som skolen er bygget op omkring – altså primært de målrettede tiltag, som betragter skolens praksisser som førende børnene mod endelige slutmål – men som imidlertid bliver fremlagt som nutidige eller nært forestående forhold. Den forhåndenværende forskning vedrørende skolens socialiserende og opdragende funktion som et samfundsanliggende (Gilliam & Gulløv 2016; Anderson 2000; Baumann 2004) ser på, hvad det er for mennesker og borgere, man gerne vil danne, og ud fra hvilke idealer og værdier, dette sker. Ligeledes bliver der i forskningen stillet spørgsmålstegn ved, hvorfor vi holder skole (Biesta 2015; Lind et al. 2017) og hvad uddannelse egentlig skal indeholde i res publicas tjeneste – altså når uddannelsens funktion vedrører offentlige og samfundsmæssige forhold (Fynsk 2017). Den forhåndenværende forskning om skolens civiliserende og socialiserende funktion formår ikke umiddelbart at italesætte de tidslogikker, der eksisterer på lokalt plan i klasseværelset og på organisatorisk og politisk plan, som ligger til grund for den målstyrede fremtidslogik, som skolens sociale og faglige forberedelse opererer i, og hvordan denne har indflydelse på elevernes nuværende og kommende følelse af medbestemmelse.\nDet næste oplagte spørgsmål vil være: Hvordan kan man på denne måde overhovedet sige noget om fremtiden? Man kan argumentere for, at der eksisterer en selvmodsigelse i at ville undersøge fremtidsmæssige forhold, da fremtiden altid vil være lige uden for rækkevidde. Vil spørgsmål, som på denne måde bevæger sig ud i det forestillede, ikke blot få gisnende, fortænkte, utopiske eller profetiske svar fra den pædagogiske og uddannelsesmæssige skoleforskning? Det må tiden vise, kunne man have lyst til at sige. Men netop forestillingsevnen bliver her et vigtigt fokus, både som undersøgelsesobjekt og som metodisk redskab. Ifølge Steen Nepper Larsen er forestillingsverden hos børn med til at medkonstituere de strukturer, mennesket kommer til at leve i. Evnen til at forestille – med andre ord fantasien – gør verden foreliggende og viser, at verden faktisk skabes af os (Larsen 2020: 16). Denne forestillingsverden og evne til fantasi udgør altså et vigtigt redskab til at rive nogle af de barrierer ned, som adskiller mennesket fra dets følelse af at være i verden. Hvis elever i skolen skal forberedes til at blive demokratisk engagerede borgere i det fremtidige samfund, må dette engagement skabes på et grundlag og en erkendelse af, at det faktisk er muligt at sætte sit præg på verden og altså en forståelse af, at vi lever i en foranderlig verden, og ikke i en verden, som allerede er skabt. Den franske filosof Jean-Luc Nancy skriver, at vi skal skabe en verden, hvor alt hverken allerede er afsluttet eller mangler at blive gjort (Nancy 1990: 38). Nancy forklarer, at vi altid allerede er fældet ind i en konstant skabelse og ’bliven til’ af os selv, som potentielle individer, der hele tiden afsøges og afprøves. Dernæst kan vi så måske begynde at konstruere epistemologiske skel, som sætter den materielle, fysiske og formede verden over for subjektets bevidsthed. Men forud for denne subjekt-objekt-dualisme går altså vores væren-i-verden. Jo, måske bliver vi født ind i en verden, hvor skyskrabere, gamle kirker og labyrintiske storcentre allerede er bygget for os. Og den såkaldte ’millenial-generation’ og alle de efterfølgende generationer er blevet sat på en klode, som på forhånd er sat på nedadgående kurs af de foregående generationer i takt med klimakrisens fortsatte uhensigtsmæssige og foruroligende udvikling. Om denne følelse af at være født ind i en verden, der er bygget op uden os, siger Simone de Beauvoir:\n”Det, der karakteriserer barnets situation, er, at det ser sig kastet ind i en verden, som det ikke har medvirket til at skabe, som er formet uden det, og som fremtræder for det som noget absolut, som det kun kan underkaste sig: i dets øjne er de menneskelige frembringelser: ord, skikke, værdier, givne kendsgerninger, uomgængelige som himlen og træerne.” (Beauvoir 2019: 39).\nMen skyskrabere, gamle kirker, storbycentre og i det hele taget jordens nuværende geologiske tilstand i det antropocæne er netop menneskeskabte og betingede af menneskets tilstedeværelse og dets tranformerende kapaciteter. Mennesket er i stand til at forme og skabe verden, det må man sande, på godt og ondt.\nDet er netop denne erkendelse, denne sans for anderledeshed og foranderlighed, som skolen med dens fremtidsperspektiverede socialiserings- og læringspraksisser har potentiale for at kunne tale ind i. Børn lader til at drages af de selvudfoldende, selvudvidende og selvoverskridende dimensioner af tilværelsen, hvilket man kan se i lege-, øvelses- og fantasipraksisser.\nSom jeg har udfoldet andetsteds (Olsen 2021), eksisterer der en tæt kobling mellem klasseværelsets forståelser af fri fantasi og et særligt sæt af arbejdsmarkedsværdier. Eleven forventes at kunne udforske dybe brønde af fantastiske sammentrækninger af idéer, som kan udmønte sig i kreative, narrative og innovative udfoldelser. Eleverne skal kunne komme på underfundige fantasifortællinger og kreative historier (Olsen 2020), kunne skabe, kreere og lære at tænke selvstændige tanker. Der skal skabes rum med højt til loftet, hvori kreativiteten og tankerne kan have plads til at flyve. Elever skal kunne tænke hurtigt, som når der skal løses opgaver i matematikundervisningen inden for en bestemt tidsramme. Men den ubegrænsede fantasi, de fantastiske bevægelser og det hastige tempo må samtidigt beherskes og først udfoldes, når undervisningens organisering kræver og tillader det. Eleverne skal således kunne bedømme, hvornår der må lægges låg på fantasien, hvornår kroppen skal forholde sig i et roligt tempo, hvornår man skal adlyde klasseværelsets regulering, og hvornår man bare skal give los for fantasien, skrue op for hastigheden og ”tænke ud af boksen”. Der kræves altså en konstant omstilling og tilpasning af elevens måder at forholde sig på i undervisningen. Denne omstillingsparathed og evne til at bedømme, hvilke kompetencer og adfærdsmønstre der vil vise sig mest gavnlige i den pågældende situation, ligner i høj grad de krav, som det moderne og tværprofessionelle arbejdsmarked kræver af dets subjekter. Heri findes typisk et individ i en profession, som er præget af fleksibilitet og omstillingsparathed, og den ansatte må således evne at bevæge sig derhen, hvor dennes kompetencer, service og lyst er efterspurgt. Individet på et sådant arbejdsmarked er i stigende grad ansat i tidsbegrænsede stillinger, typisk projektansættelser, hvilket kræver en konstant tilpasning og omstilling af de kompetencer, professionen referer til, for at kunne bidrage til de konstant foranderlige og i stigende grad tværfaglige arbejdsprocesser, som denne måtte indgå i (Krejsler 2019: 86).\nDer eksisterer imidlertid en selvmodsigelse i skolens praktisering af fantasi og forestilling samt dennes ærinde i at forberede eleverne på et fremtidigt engagement i samfundet: Hvis forestillingsevnen er en vigtig faktor for menneskets sociale eksistens i og med, at den bidrager til at kunne anticipere og turde have modet til at forvente – altså at vi kan og tør forestille os en verden og fremmane denne verden som noget efterstræbelsesværdigt – er det modstridende, at netop denne fantasi bliver omdannet til potentialer for markedskræfter i skolen. Det giver et billede af, at fantasien og forestillingsevnen tjener andre kræfter og andres ønsker, og at de derfor ikke vedrører elevernes egne muligheder for at skabe en fremtidig verden.\nJovist skal man ”leve i nuet” og ”tage én dag ad gangen”, og skolen formår da også at gøre netop det. Men hvis vi vil bidrage til, at vores børn i skolerne får lagt et frugtbart fundament til at danne samfundsengagement, demokratisk dannelse og medbestemmelse – eller med et tidssvarende og populært, men dog lidt pandemisk konnoterende udtryk, ”samfundssind” – må vi skabe et italesat fremtidsperspektiv, som er et både pædagogisk og didaktisk styrket fremtidsperspektiv, der ikke blot relaterer sig til statsdefinerede mål, men som derimod taler ind i børnenes egne fantasier, forestillinger, visioner og drømme om fremtiden.\nAnderson, Sally (2000): I en klasse for sig. København: Nordisk Forlag.\nBaumann, Gerd. (2004): ‘Introduction: Nation-State, schools and civil enculturation’ i Werner Schiffauer, Gerd Baumann, Riva Kastoryano & Steven Vertovec (red.), Civil Enculturation: Nation-State, School and Ethnic Difference in The Netherlands, Britain, Germany and France. New York, Oxford: Berghahn Books.\nBeauvoir, Simone de (2019): En tvetydighedens ambivalens. København: Hans Reitzel.\nBiesta, Gert (2015): ’What is education for? On good education, teacher judgement, and educational professionalism’, European Journal of education, 50(1), pp. 75-87.\nFolkeskoleloven (2019): ’Bekendtgørelse af lov om folkeskolen (LBK nr 823 af 15/08/2019)’. Hentet fra https://www.retsinformation.dk/eli/lta/2019/823\nFynsk, Chris (2017): ’Autonomy and academic freedom’ I Anton Bech Jørgensen, Jakob Juel Justesen, Nana Bech, Niels Nykrog & Rasmus Bro Clemmensen (red.), What is education? An Anthology on Education.\nFælles Mål (2018): ’Bekendtgørelse om formål, kompetencemål, færdigheds- og vidensområder og opmærksomhedspunkter for folkeskolens fag og emner (Fælles Mål). (BEK nr 185 af 05/03/2018)’. Hentet fra https://www.retsinformation.dk/eli/lta/2018/185\nGilliam, Laura (2010): ’Den gode vilje og de vilde børn’, Tidsskriftet Antropologi, 62, pp. 153-175.\nGilliam, Laura & Eva Gulløv (2016): Civiliserende institutioner: Om idealer og distinktioner i opdragelse. Aarhus: Aarhus Universitetsforlag.\nHattie, John (2012): Visible learning for teachers: Maximizing impact on learning. Abingdon: Routledge.\nHenriksen, Carsten (2020): ’Spot på ny forskning: Hvad er egentlig meningen, Hattie?’, Asterisk, 95, pp. 30-33.\nKoselleck, Reinhart (2007): Begreber, tid og erfaring: En tekstsamling. København: Hans Reitzel.\nKrejsler, John Benedicto (2019): At analysere med Gilles Deleuze: En rejse i nomadebegreber, tilblivelser og kontrolsamfund. Frederiksberg: Nyt fra Samfundsvidenskaberne. Bogserie: Umulige Tænkere.\nLarsen, Steen Nepper (2016): ’Hvilke konsekvenser har målstyringen af (ud)dannelse for universitetsansatte og -studerende?’ i Malene Friis Andersen & Lene Tanggaard (red.), Tæller Vi Det Der Tæller? Målstyring og Standardisering i Arbejdslivet, Århus: Klim, pp. 255-278.\nLarsen, Steen Nepper (2019): ‘Blindness in Seeing: A Philosophical Critique of the Visible Learning Paradigm in Education’, Education Sciences, 9(47), pp. 1-12.\nLarsen, Steen Nepper (2020): ’Al magt til fantasien version 2.0’, Unge Pædagoger, 4, pp. 14-21.\nLind, Anette, Charlotte Ibsen, Niels Jakob Pasgaard, John Rydahl & Steen Nepper Larsen (2017): ’Vi skal snakke om, hvorfor vi egentlig holder skole: målstyring i skolen er gået over gevind’, Fyens Stiftstidende, 6. Hentet fra https://fyens.dk/artikel/vi-skal-snakke-om-hvorfor-vi-egentlig-holder-skole-m%C3%A5lstyring-er-g%C3%A5et-over-gevind-i-skolen-2017-12-1(8)\nLærke, Anna (1998): ’Om at vente og ikke vide: Tid og disciplin i en engelsk primary school’, Tidsskriftet Antropologi, 38, pp. 29-39.\nMottelson, Martha (2014): ’Undervisningens tid’, Dansk Pædagogisk Tidsskrift, 2, pp. 16-22.\nNancy, Jean-Luc (1990): Une pensée finie. Paris: Galilée.\nOlsen, Frederik Boris Hylstrup (2020): ”Det går hurtigere, når man ikke løber”: En pædagogisk antropologisk undersøgelse af tidsforståelser og -praksisser i en 2. klasse. Upubliceret speciale, pædagogisk antropologi, Aarhus Universitet.\nOlsen, Frederik Boris Hylstrup (2021): ’Samtidige genfærd af os selv’, Paradoks: tidsskrift for filosofi og teori.\nRosa, Hartmut (2014): Fremmedgørelse og acceleration. København: Hans Reitzel.\nRovelli, Carlo (2020): Tidens orden. København: Gyldendal.


Motion, blodsukker og type 1-diabetes\nMotion øger musklernes følsomhed over for insulin. Derfor bliver dit behov for insulin mindre, når du motionerer.\nFordelene ved, at du bevæger dig\nNår du er fysisk aktiv, så dine muskler arbejder, kommer der automatisk energi (sukker) til musklerne fra musklernes egne sukkerdepoter, leveren og blodbanen.\nMotion øger samtidig musklernes følsomhed over for insulin. Det betyder, at din krops insulinbehov bliver mindre, og at du kan bruge motion til at få et højt blodsukker ned. Den øgede insulinfølsomhed kan vare i 1-2 døgn efter, du har motioneret.\nHurtigt overblik: Sådan virker motion på dit blodsukker\nHvor meget, og hvor længe, skal du træne?\nVarigheden af din træning har indflydelse på, hvor meget dit blodsukker bliver påvirket. Det er individuelt, hvor lang tid der går, før det er nødvendigt at tilføre ekstra sukker/kulhydrat for at holde blodsukkeret oppe.\nEr du fysisk aktiv i mere end 30-45 min., kan det være nødvendigt, at du tilfører kroppen mere kulhydrat, da depoterne så er ved at være tømte. Efter endt aktivitet er der også behov for at få fyldt dine sukkerdepoter op igen ved at spise eller drikke noget, der indeholder kulhydrater.\nIngen faste retningslinjer\nDer er ingen facitliste for, hvordan du kan regulere dit blodsukker med motion. For det afhænger af en række faktorer:\nVarighed: Hvor længe, du er er aktiv ad gangen\nMad og drikke: Hvornår og hvad, du sidst har spist og drukket\nAktivt insulin: Hvor meget insulin, du har i kroppen\nDet er komplekst, og for nogle kan det være svært at komme i gang med at motionere. Enten fordi de frygter lavt blodsukker, eller fordi de bliver frustrerede over, at blodsukkeret svinger fra gang til gang, selvom de synes, de prøver at gøre de samme ting.\nGiv ikke op. Tal med din diabetesbehandler om, hvordan du kan lægge en plan og få erfaring, så du er tryg ved, hvordan din krop – og dit blodsukker – reagerer på motion.\nFakta om lav, moderat og høj intensitet\nLav intensitet skal føles let\nLav intensitet er al bevægelse, der føles let, og som du kan gøre uden at blive forpustet. Det kan være støvsugning, en gåtur med din hund eller let havearbejde. Du kan måle dit blodsukker og se, om det bliver påvirket af aktiviteten.\nModerat intensitet øger pulsen\nPulsen kommer op, men du kan stadig føre en samtale. Eksempler kan være rask gang, en cykeltur og havearbejde. Dit blodsukker vil formentlig falde, og du kan have behov for at spise mad eller drikke væske med kulhydrat i. Mål dit blodsukker før, og evt. under og efter, den fysiske aktivitet.\nHøj intensitet gør dig forpustet\nSkal du spise under træningen?\nDet er en god ide, at du spiser et måltid 1-3 timer før, du skal dyrke motion med høj intensitet. Så får du dine sukkerdepoter fyldt op, inden du træner.\nMål dit blodsukker, før du går i gang. Det er en balance at være fysisk aktiv ved høj intensitet samtidig med, at du skal forholde dig til, og regulere, dit blodsukker. Der er mange faktorer, der kan påvirke dit blodsukker. Du skal derfor være opmærksom på dit blodsukker både før, under og efter højintens fysisk aktivitet.\nMotion kan aldrig erstatte insulin\nDet er kun insulin, som kan sørge for, at sukkerstofferne kommer fra blodbanen ind i vævene. Hvis insulinen ikke er til stede, kan sukkerstofferne ikke komme ind i cellerne. Uden insulin vil sukkerstoffet blive i dit blod, så dit blodsukker bliver alt for højt, og du får det dårligt.\nNår du træner med regelmæssig aktivitet på samme tid af dagen, kan det være nemmere at få træningen til at fungere, end hvis du dyrker meget motion en enkelt dag\nLav en træningsdagbog med:\nJusteringer i insulindosis\nJusteringer i mad og drikke\nPå den måde får du overblik over, hvordan din krop reagerer, og hvad der virker bedst for dig, indtil du lærer din krop at kende\nHvis du er fysisk aktiv i længere tid end 30 minutter, kan du spise nogle hurtige kulhydrater hver 30-45 minut under træningen og lige efter\nHuskeregler for din træning\nVent med at motionere til 1-3 timer efter, du har spist\nMål dit blodsukker, før du begynder moderat til høj intensitetstræning\nHar du højt blodsukker, så mål om du har ketoner i kroppen, og tilfør eventuelt insulin\nReducer insulindosis, efter du har været aktiv\nVær opmærksom på lave blodsukre om natten efter fysisk aktivitet (spis evt. lidt natmad, inden du går i seng)\nTips før, under og efter motion\nFør: Tjek dit blodsukker\nHvis dit blodsukker er under 6 mmol/l, så spis noget, før du går i gang med at træne.\nHvis dit blodsukker ligger mellem 6-15 mmol/l, så gå i gang med din træning.\nHvis dit blodsukker er over 15 mmol/l, så mål, om der er ketonstoffer i urin eller blod. Hvis du har forhøjede ketonstoffer i kroppen, skal du udsætte aktiviteten, da du mangler insulin. Tag ekstra insulin og undlad fysisk aktivitet i 2-3 timer, til dit blodsukker er faldet. Hvis du føler dig okay, og ikke har forhøjede ketonstoffer i kroppen, kan du begynde den fysiske aktivitet.\nUnder: Undgå for lavt blodsukker\nBeslutter du dig undervejs for at gå en længere tur, eller deltage i motion af længere varighed, uden at du har planlagt det, kan du tage ekstra kulhydrater (under og efter), for at undgå et for lavt blodsukker.\nEfter: Har du brug for ekstra kulhydrater?\nMål dit blodsukker, efter du har været aktiv. Dit blodsukker vil givetvis være faldet, men du kan også opleve, at du måler et højere blodsukker, end før du gik i gang. Det kan skyldes forhøjede niveauer af stresshormoner, eller det kan være et tegn på insulinmangel.\nHvis dit blodsukker under 6 mmol/l, skal du spise eller drikke ekstra kulhydrater.\nSpis lige efter træning\nHvis du har dyrket hård fysisk aktivitet, kan du med fordel indtage kulhydrater og protein lige efter træning for at fylde dine sukkerdepoter op. Opbygning af din muskelmasse er særlig stor lige efter hård træning, og det vil derfor være godt at spise/drikke noget med protein i.\nDet kan f.eks. være fuldkornsrugbrød med mager ost/magert pålæg, æg, mælk eller syrnet mælkeprodukt med mysli. Spis også et måltid et par timer efter aktiviteten, og vær opmærksom på, om du evt. kan nedsætte din insulindosis.\nInsulindoser før og efter motion\nDet største fald ses som regel 8-10 timer efter. Efter afsluttet fysisk aktivitet, med moderat til høj intensitet, er musklernes insulinfølsomhed øget. Det betyder, at du har risiko for lave blodsukre om natten. Det kan derfor være en god idé med en ekstra portion natmad. Ved mistanke om lavt blodsukker om natten kan du med fordel stå op for at måle dit blodsukker midt på natten.\nÆndring af insulindoser\nGrundreglen ved fysisk aktivitet er, at du har behov for mindre insulin end normalt. Der er ikke nogen facitliste for, hvor meget du skal justere dit insulinindtag, da det afhænger af en række faktorer, og ofte er meget individuelt fra person til person.\nI begyndelsen skal du derfor prøve dig frem og måle dit blodsukker, så du kan opbygge erfaring med behovet for reduktion af insulin. Tal med din diabetesbehandler om det.\nNyttig viden om behov for kulhydrater\nEr du fysisk aktiv om eftermiddagen, eller om aftenen, er det vigtigt, at du måler dit blodsukker, inden du går i seng. Hvis dit blodsukker er under 7-8 mmol/l, skal du spise ekstra kulhydrater eller nedsætte basalinsulin.\nKulhydratguide: Hvad svarer 10 g kulhydrat til?\n1 stk. frisk frugt – f.eks. æble, pære, fersken eller appelsin\nTræner du mere end 90 minutter?\nHvis du træner uden pumpe i længere tid end 90 minutter, skal du tilføre bolusdoser (med pumpe eller pen) svarende til ca. 50 % af den manglende basaldosis én gang i timen.\nMotionsintensitet og basalinsulin\nPlanlægger du flere dages intensiv træning, er det en god idé at mindske basaldosis i disse døgn.\nGennemfører du motion, som er hårdere, end du plejer, er der risiko for, at dit blodsukker falder yderligere i helt op til et døgn efter aktiviteten (f.eks. om natten efter træningen). Nedsæt i så fald basaldosis midlertidigt, og fyld depoterne op med kulhydrater efter aktiviteten. Det kan være nødvendigt at måle blodsukker i løbet af natten.\nTal med din diabetesbehandler, hvis du er i tvivl.\nSådan undgår du syreforgiftning\nDu kan højst undvære basalinsulin fra pumpen i tre timer. Ellers risikerer du syreforgiftning. Beholder du pumpen på under fysisk aktivitet, så sænk basaldosis midlertidigt 20-40 % to timer før træning. Behold den nedsatte dosis, indtil træningen er afsluttet, og forlæng yderligere efter behov.\nHar du forhøjet blodtryk, diabetisk nyresygdom eller svær øjensygdom, skal du undgå voldsomme anstrengelser, som f.eks. tung styrketræning, da det giver stigning i blodtrykket, så du risikerer blødning i øjnene. Tal med din diabetesbehandler om, hvad du kan gøre.\nHar du en nervesygdom, der har medført nedsat følesans på fødderne, eller dårligt kredsløb i benene, skal du være omhyggelig med valg af fodtøj og strømper, så der ikke opstår sår eller vabler.\nHvis du har fået en vabel, eller et sår på fødderne, skal du – indtil vabel/sår er væk – undgå fysisk aktivitet, der er vægtbærende, og derfor belaster fødderne, som f.eks. løb, badminton og fodbold.\nHar du en hjertesygdom, anbefaler vi, at du konsulterer din diabetesbehandler, før du begynder på at være mere fysisk aktiv end normalt.\nForskernes bedste motionsråd\n21 diabetesforskere fra hele verden har gennemgået de væsentligste studier om type 1-diabetes og motion. De har offentliggjort deres bedste råd i en konsensuserklæring, som er offentliggjort i The Lancet Diabetes & Endocrinology.\nVær opmærksom på, at artiklen er skrevet til behandlere. Den er derfor skrevet i et mere videnskabeligt sprog, end vi bruger her på diabetes.dk.\nSe illustration med de bedste tips til motion med type 1-diabetes\nMotions- og træningsredskaber\nI netbutikken finder du alle vores motions- og træningsprodukter og tilbehør til hjemmetræningen samlet i et. Her er alt du skal bruge til at komme godt i gang med at få mere motion og bevægelse ind i hverdagen.


Allergy-check Husstøvmider - Online lægetjeneste | Dokteronline.com\nAllergy-Check® for husstøvmider er et komplet testkit, som du kan bruge til at undersøge, om du er allergisk over for husstøvmider. Testen virker med en bloddråbe, som du får ved at prikke hul i fingeren. Bloddråben blandes med en speciel væske i testkassetten.\nHvad er Allergy-Check® for husstøvmider?\nAllergy-Check® for husstøvmider er et komplet testkit, som du kan bruge til at undersøge, om du er allergisk over for husstøvmider. Testen virker med en bloddråbe, som du får ved at prikke hul i fingeren. Bloddråben blandes med en speciel væske i testkassetten. Derved kan eventuelle antistoffer påvises. Resultatet af denne test er meget pålidelig.\nHvornår bruges Allergy-Check® for husstøvmider?\nDu kan bruge hjemmetesten, hvis du vil vide, om du er overfølsom over for husstøvmider. Husstøvmiden er et lillebitte dyr, der lever af skæl fra mennesker og dyr. Husstøvmiden lever især på støvede steder som i sengetøj, tæpper og gardiner. Men de trives også i fugtige, og helst rådne steder.\nMennesker, der lider af husstøvmideallergi, er ikke overfølsomme over for selve miden, men over for dens ekstrementer. En husstøvmideallergi giver bl.a. følgende symptomer:\nDisse symptomer kan også forekomme ved andre lidelser, såsom høfeber eller forkølelse. Men de kan også være tegn på overfølsomhed over for (ekskrementerne fra) husstøvmider.\nHvis du er allergisk, er det vigtigt at bekæmpe husstøvmiderne så meget som muligt. Det hjælper f.eks. altid at støvsuge grundigt og regelmæssigt vaske sengetøj på 60 grader. Der findes også specielle betræk til madrasser, dyner og puder, som husstøvmiderne ikke så godt kan sætte sig i. På internettet kan du finde tips til at holde husstøvmider væk. Også en (praktiserende) læge kan rådgive herom.\nHvordan bruges Allergy-Check® for husstøvmider?\nLæs vejledningen inden brug. Her kan du læse, hvordan du får bloddråben og hvordan kassetten virker. De generelle retningslinjer til brug af hjemmetesten for husstøvmideallergi er som følger:\nTag alle delene ud af pakken, og læg dem klar på bordet.\nBrug den medfølgende lancet til at prikke i yderste fingerled, som det står beskrevet i vejledningen.\nHold opsamlingsrøret vandret i bloddråben. Blodet suges nu selv op. Røret skal fyldes til stregen.\nOverfør nu bloddråben til den mindste runde åbning på testkassetten. Når du holder spidsen af røret i åbningen, opsamles blodet af sig selv.\nTilsæt nu testvæsken i den store runde åbning på testkassetten, og vent 15 minutter.\nEfter 15 minutter vises resultatet i vinduet. I vejledningen står der, hvordan du aflæser resultatet.\nDu kan finde flere oplysninger om brugen af Allergy-Check® for husstøvmider i vejledningen.\nKan jeg få Allergy-Check® for husstøvmider uden recept?\nDu behøver ingen recept for at kunne bestille Allergy-Check® for husstøvmider.


Hvad hvis du ikke mødes årligt fradragsberettigede i sygesikring? - 2019 | Det grundlæggende\nVigtigste /Det grundlæggende /Hvad hvis du ikke mødes årligt fradragsberettigede i sygesikring?\nNår fradragsgebyret ikke finder anvendelse\nHvordan forsikring reducerer priserne\nMange sundhedsplaner betaler ikke ydelser, før dine medicinske regninger når et bestemt beløb, kaldet en fradragsberettiget. Dette kan være $ 1.000, $ 2.000 eller endnu mere, afhængigt af hvilken type plan du vælger. Hvis du ikke opfylder minimumet, vil din forsikring ikke betale mod udgifter, der er underlagt fradragsberettiget. Ikke desto mindre kan du få andre fordele fra forsikringen, selvom du ikke opfylder mindstekravet.\nEn patient og læge.\nFradragsberettiget gælder ikke altid for alle former for lægehjælp. Afhængigt af den særlige plan kan dit sygesikringsselskab betale visse omkostninger, selv før du møder fradragsberettigelsen. For eksempel, mange planer dækker forebyggende tjenester, herunder regelmæssig kontrol og krævede vacciner uden fradragsberettigelse. Nogle planer dækker også medicin, inden du møder fradragsberettigelsen.\nSelv hvis du ikke opfylder fradragsberettigelsen, kan du spare penge på tjenester, der er underlagt det. Forsikringsselskaberne forhandler typisk lavere priser, så du vil spare halvdelen af den normale pris i gennemsnit sammenlignet med en person uden forsikring, ifølge HealthCare.govs hjemmeside.\nFor eksempel kan du have en $ 1.500 fradragsberettiget og modtage en service, der normalt koster $ 1.000. Dit forsikringsselskab vil ikke betale, hvis du ikke har opfyldt fradragsberettiget. Men hvis det forhandler en pris på $ 500, sparer du $ 500, selvom det beløb kommer ud af lommen.\nnone: forsikring, hvis, ikke, sygesikring, forsikring, det grundlæggende |\nDefinition af privat forsikring


« Forrige 1 ... 18 19 20 21 22 Næste »\n/ Butterfly kniv.\nJeg ved godt at Butterfly knive, er ulovlige i danmark.\nMen jeg er lidt af en "samler"\nSå er det nogen der ved hvor man skal finde sådan en Butterfly henne?\nRE: Butterfly kniv.\n(30-10-2013, 20:10)Anonymous Skrev: Jeg ved godt at Butterfly knive, er ulovlige i danmark.\nDu kan evt. købe over ebay osv men ellers kan du kontakte nogle private personener fra andre lande til at sende dig det\nDer er et hav af sider som sælger dem - Bare håb på tolden ikke tager dem.\nTimeld dig nogle af grupperne der hedder "Second hand" på facebook, ikke de helt store dog ^^\nDer kan du helt sikkert finde nogle butterfly knive.\nTag en tur til Hamburg næste gang du skal sydpå efter øl, sprut eller sodavand. De har nogle ret vilde butikker med "selvforsvarsvåben". Ekstremt store dolke, lige før det er sabler, springknive og butterflyknive. Der er sikkert lidt at kigge på :)\nDu kan købe ALT i Tyskland.\nMan kan få ekstremt lange sabler - passer lige ind i en løgnhals ;) (Du får den ikke ud igen, efter den er inde i ofret).\n(30-10-2013, 22:45)Doctor Blue Skrev: Tag en tur til Hamburg næste gang du skal sydpå efter øl, sprut eller sodavand. De har nogle ret vilde butikker med "selvforsvarsvåben". Ekstremt store dolke, lige før det er sabler, springknive og butterflyknive. Der er sikkert lidt at kigge på :)\nMen kan man få den igennem tolden?\n(30-10-2013, 22:51)Illuminati Skrev: Man kan få ekstremt lange sabler - passer lige ind i en løgnhals ;)\nTonni Bonde - Du ka bare lige prøve! :B):\n(31-10-2013, 07:20)Anonymous Skrev: Men kan man få den igennem tolden?\nJa... Det er da nemt nok. Har ikke været tjekket i hele mit liv, og vi er da i tyskland en 6-8 gange om året. Bare sørg for at der ikke er razzia når du kører derned :)\nDu stikker bare til.


Med disse ONE Super sensitive kondomer, kan du virkelig føle din partner\nONE® Super Sensitive er tynde kondomer, men det er i virkeligheden materialet Sensatex, og den 50% ekstra glidecreme der er påført kondomet, som gør den stor forskel. Med disse forbedringer mærkes den naturlige følelse, uden at du behøver at vælge kondomer der har så tyndt gummi, at du skal bekymre dig om sikkerheden.\nMed ONE Super Sensitive får du nogle kondomer der er pakket ind i smarte folier med hvert deres eget unikke design, og de fleste også med et sjovt slogan på. Kondomerne er normal størrelse med 185 mm., i længden og 52 mm., i bredden, hvilket svarer til 10,4 cm. i omkreds i hele kondomets længde. Vi leverer kondomerne i pakker af 12 styk, løseligt pakket så de er klar til brug. Kondomerne er lidt tyndere end andre kondomer, men produceret i Sensatex, der skulle give jer en endnu bedre følelse. Kondomet har endvidere fået tilført 50% mere glidecreme, både på indersiden og ydersiden, end almindelige kondomer, og det gør at kondomet føles ekstra naturligt. ONE roser virkeligt deres Sensatex-Latex-materiale, som gør en meget stor forskel i hvordan det føles at have kondom på, og de påstår at I begge vil opleve en meget mere naturlig følelse ved at bruge dette kondom.\nVælg ONE® Super Sensitive, som skaber en følelse af næsten ikke at have et kondom på, hvis du og din partner virkeligt ønsker den naturlige følelse af hinanden, og hvis du ønsker kondomer der er lidt smartere at se på, end de almindelige kondompakker.\nGummi tykkelse 0.060 mm\nKondom type Designer, Tynde


De smukke NYE juletraditioner – Coffee and Ketchup\nJuletraditioner er noget vi alle har – eller selv skaber!\nVi plejer aldrig, at holde jul hjemme – istedet for holdes den altid hos familie i Jylland.\nMen efter et år, der har været udfordrende på så mange måder, så har vi besluttet, at indføre “jul herhjemme” i Skovfogedhuset. Vi bliver kun os 5 og KRÆET – det bliver en skøn og meget rolig jul!\nSå vi er igang med, at skabe vores egne juletraditioner….\nDen første er afhentning af året smukke Juletræ!\nDette gjorde vi i går på smukke Ryegaard ml. Holbæk og København….. Wow, sikke en natur. Og konceptet holdt hele vejen….\nVi kørte med hestevogn ud i skoven og brugte en halv time på, at finde det perfekte juletræ ml. en masse smukke træer i forskellige prisklasser (ml. 180 og 520). Farmand fældede juletræet med hjælp fra Divaprinsessen, imens rendte Egernbarnet forvildet rundt ml træerne med Supermadsen i hælene – og ja, jeg tog billeder imens. 🙂\nHestevognen bragte os tilbage til Ryegaard igen – og i det lille røde hus bydes på Vildtgryde, gløgg, varm cacao og æbleskiver, samt et mindre Julemarkede med håndlavede lokale ting (honning,strikkene strømper, bolcher, Marmelade etc.).\nOmgivelserne er smukke og priserne er meget rimeligt… Kig evt. ind på den smukke hjemmeside:\nGlædelig 2. december til jer alle!\nPosted in: Hygge, Julen 2013, Kærlighed, Mit liv\nHygge en torsdag aften\n2 thoughts on “De smukke NYE juletraditioner”\nSikke dejlige, glade, smukke og stemningsfyldte billeder.\nEn god beslutning sf jule hjemme. Lyder rart og med børn må det være så skønt ikke at fare på landevejen.\nGlædelig 2.december retur.\nTak for din søde kommentar, Jonna.\nJulen herhjemme i egne omgivelser og på den totalt dovne måde var det bedste EVER – og jeg havde selvfølgelig lige et par nattevagter, så det blev sådan. Men det er bestemt ikke sidste gang, at vi gør det! 😉\nEt ønske om et lykkebringende nytår til dig og dine herfra!


HeadlineAlley Toolbar er en potentielt uønsket program, som er kendt for at være udviklet af MindSpark. Mens denne browser add-on kan virkelig hjælpe for dem, der er interesseret i de seneste nyheder og gossips, har det nogle ting, vi absolut ikke kan lide. Når du installerer HeadlineAlley værktøjslinjen på din computer, kommer forskellige komponenter i et bundt med det. Under vores test installeret denne værktøjslinje ActiveX-objektet komponent, værktøjslinjen browserhjælpeobjektet og Søgeassistenten browserhjælpeobjektet. Udover, HeadlineAlley værktøjslinjen er også blevet bemærket for at have evnen til at ændre brugerens hjemmeside og standardsøgemaskine til dens nært beslægtede søgning site mywebsearch.com.\nVi har allerede skrev om denne søgemaskine og hvorfor du bør undgå det. Som et resultat, vises mywebsearch.com på alle Internet-browsere, herunder Mozilla Firefox, Google Chrome og Internet Explorer. For at opsummere, HeadlineAlley Toolbar er ikke malware af sig selv, men det har nogle ting, som vi kalder det som adware. Fjern venligst, HadlineAlley Toolbar, hvis du ikke ønsker at lide fra sin systemændringer.\nDownload værktøj til fjernelse affjerne HeadlineAlley\nHvordan HeadlineAlley Toolbar fungerer?\nHeadlineAlley Toolbar er et tilføjelsesprogram i browseren, som er beregnet til disse computer-brugere, der er ivrige efter at få de seneste nyheder fra pålidelige kilder. Værktøjslinjen indeholder optioner eller knapper, hvoraf nogle er de vigtigste funktioner i programmet. Når for eksempel, brugeren klikker på knappen Tophistorier, som indeholder CNN’S logo, vises et vindue, der indeholder tre faner. For AP nyheder præsenteres en forenklet vindue, der indeholder overskrifterne i artiklerne.\nDisse er imidlertid kun de eksterne funktioner i dette program. HeadlineAlley Toolbar er blevet fundet for at installere en vifte af forskellige komponenter, som er placeret på listen over værktøjslinjer og udvidelser på Internet Explorer. Komponenterne omfatter ActiveX-objekt, der præsenteres som HeadlineAlley _29 HTM og 29bar.dll, værktøjslinjen og browser helper objekter såsom værktøjslinjen BHO og Søg Assisstant BHO. Alle af dem er udgivet af Mindspark, som ejer forskellige ansøgninger til forskellige browsere.\nHvor kan jeg få HeadlineAlley fra?\nHeadlineAlley Toolbar kan installeres fra sin officielle hjemmeside. Men nogle gange det kan også forsøge at få inde i pc’en i et bundt med freeware og shareware. For at undgå dette, skal du altid sørge for, at du fjerner markeringen i uvante poster, der er vist på programmets installation vindue. Når det bliver der, afregner på alle Internet-browsere og gør nogle uønskede ændringer. Den farligste af dem er udskiftning af hjemmesiden. Vi anbefaler ikke brug af mywebsearch.com for dine søgninger, fordi det kan returnere usikre søgeresultater for dig. Derudover kan det også begynde at vise forskellige pop op-reklamer og advarsler.\nHvad ellers HeadlineAlley Toolbar kan er ændre startsiden og søgemaskinen i din Internet Explorer og Mozilla Firefox. I modsætning til i visse andre tilfælde, hvor brugeren har ingen mulighed for vælger men man af nogle mulighederne, denne særlige toolbar giver dig mulighed at forhindre ændringer. Hvis du ikke fjern boksene givet, i stedet for Google vil du skulle bruge mywebsearch.com, som også vil være din startside.\nDin startside indeholder nu 13 links til forskellige hjemmesider, herunder sådanne populære dem som Facebook, YouTube, Twitter, eBay, CNN og nogle andre. Selvom linkene ikke udgør fare for systemet, kan den ransage maskine. Det betyder, at du kan blive forsynet med reklamer, som er præsenteret som relevant for dit søgeord. Ikke fordi du kan være sikker hvad hjemmeside gemmer sig bag det link, du støder, foreslår vi, at du ikke bruger mywebsearch.com for ikke at få adgang til usikre hjemmesider.\nSådan fjernes HeadlineAlley Toolbar?\nMed hensyn til værktøjslinjen, hvis du ikke ønsker at blive overvåget af dets komponenter og være forsynet med uønskede søgeresultater, skal du fjerne den fra pc’en. Den nemmeste måde at gøre det er ved at gennemføre en pålidelig spyware afsked værktøj. Vi foreslår, at du bruger SpyHunter, som dette program kan også beskytte computeren mod forskellige trusler og potentielt uønskede programmer. Ikke desto mindre, vi ikke ignorere den kendsgerning, at det er muligt at fjerne HeadlineAlley værktøjslinjen manuelt som du kan gøre ved at følge vores anvisninger nedenfor.\nFor det første, fjerne HeadlineAlley fra computeren. Du skal finde det på listen Tilføj/fjern programmer: Klik på “startmenu” > “Styrepanel” > “Fjern et Program” eller ‘Tilføj/fjern programmer’ og vælg ‘Afinstallere’-knappen, når du ser denne post.\nDerudover reparere dine søgemaskiner ved at følge disse trin:\nÅbn Google Chrome -> Klik på skruenøgleikonet -> Indstillinger -> Administrer søgemaskiner -> Fjern unødvendige søgemaskiner fra listen og gøre en visse søgemaskine som standardsøgemaskine\nÅbn Mozilla Firefox -> gå værktøjer -> forstørre glas eller pileikon -> Administrer søgemaskiner -> Fjern unødvendige søgemaskiner fra listen, så Google eller andre søgemaskiner som din standard; Åbn Mozilla Firefox, gå ‘Funktioner’ -> ‘Tilføjelser’ -> ‘Udvidelser’ og finde ActiveX-objektet, HeadlineAlley Toolbar og Søgeassistenten og klik på ‘Fjern’.\nJeg internettet Explorer:\nÅben IE -> gå funktioner -> Administrer tilføjelsesprogrammer -> søgemaskiner -> Fjern unødvendige søgemaskiner og gøre en visse motor som standard; Åbn Internet Explorer, gå ‘Funktioner’ -> “Administrer tilføjelsesprogrammer -> ‘Værktøjslinjer og udvidelser’. Her, se for ActiveX-objektet, HeadlineAlley Toolbar og Søgeassistenten og klik på ‘Afinstaller’.\nEndelig, køre en komplet systemscanning med SpyHunter. Det er især anbefales, hvis du ikke har installeret HeadlineAlley toolbar på din PC manuelt eller har fundet uønskede ændringer på din PC.


Backgammon Landshold – 1stpoker.dk\n1stpoker.dk har snakket med den ene af de to nye landsholds trænere Michael Weile og hørt lidt om dette nye tiltag i Dansk Backgammon Forbund.\nLandshold og EM i backgammon er det seneste nye i Dansk Backgammon. Er det noget du kan fortælle lidt mere om hvad det går ud på?\n– I forbindelse med opstarten af det europæisk backgammon forbund blev det besluttet at afholde det første EM for landshold samtidig med et møde i Dubrovnik og naturligvis skal Danmark have et hold med. I den forbindelse er det naturligt at få tilknyttet en landstrænerstab, så vi kommer godt fra start. Vi har som erklæret mål, at have verdens bedste landshold, både på – og uden for banen.\nDu er blevet landstræner sammen med Theis Rasmussen. Hvordan gik det til. Er det noget du har arbejdet frem mod eller blev du tilbudt denne stilling tilfældigt?\n– Jeg hørte på landsrådet at DBGF søgte efter en landstræner, men sendte først en ansøgning i maj, da jeg hørte Marc Olsen skulle et år til Spanien. Ellers havde jeg helt naturligt regnet med det var hans job.\n– Theis så et opslag på Dbgf’s forum og besluttede med det samme at søge, da han havde nogle gode idéer til et spændende træningsforløb. Jeg tror bestyrelsen valgte os begge, da vi i vores ansøgninger havde lagt vægt på nogen forskellige ting. Jeg mest på det organisatoriske og Theis mest på selve træningsforløbet. Vi supplerer hinanden rigtigt godt har vi erfaret, og kommet godt fra start med den 1. trænings session.\nHoldet der er blevet sat sammen er nogle stærke spillere med 1x SGM, 2x GM og 1x IM. Thomas Kristensen er for nyligt blevet International mester og er med i stedet for Marc Olsen. Hvad ligger der bag dette hold og hvorfor ser du/I dem som stærke spillere?\n– Det var faktisk bestyrelsen der valgte de oprindelige 4 spillere som skal til EM – vi kom først til som landstrænere efterfølgende.\n– De spillere som blev udvalgt til at starte med, har over længere tid udvist et bundsolidt niveau målt på error rate. Derudover valgte trænergruppen at udvide landsholdstruppen til 6 spillere for at få noget mere fleksibilitet og kontinuitet ved udskiftninger. Det vil fremadrettet være et af hovedkriterierne at man dedikerer en del tid til træning sammen med holdet, og alle 6 herrer har givet udtryk for, at de vil gøre en ihærdig indsats.\nHvordan ser du jeres chancer blandt de andre hold og kan I gå hele vejen?\n– Nu kender vi ikke spillerne på de andre hold, men der er HELT sikkert mange gode spillere rundt omkring på de andre landshold. Der har valgt en masse rutine og lave PR spillere, til at sende af sted til Kroatien. Og samtidig får vi skruet et kompakt og struktureret træningsforløb sammen, så vores hold til september bliver ét af de mest professionelle og kampklare hold til at tage EM-titlen.\nVores mål er klart – vi går efter guldet.\nNår man snakker Landshold i andre sportsgrene følger der jo mange andre sjove ting med. Skal i have ens spillertøj og laves der træningslejr inden i skal af sted eller hvordan er det i backgammon verdenen. Har I gjort jer nogle tanker omkring dette?\n– Trænergruppen arbejder i øjeblikket på at udvikle et træningsforløb, hvor der kan arbejdes systematisk med spillerne. Det vil involvere nogle træningssessioner, men også noget løbende hjemmetræning, hvor vi analyserer fejl og prøver at danne os en spillemæssig profil af hver spiller. Vi skulle gerne kunne udnytte hinandens kompetencer, så det er nogle nye og forbedrede backgammonspillere, der kommer ud i den anden ende.\n– Den 21.8. er der aftalt en træningskamp mod KbgK1 fra Elitediv. Som bliver spillet i KbgK’s lokaler i Valby (se debatforum).\n– Vi har ikke haft tid til at kigge efter tøjsponsorere endnu, men mon ikke vi kan finde en på et tidspunkt, der har lyst til at sponsorerer lidt til det danske landshold i backgammon\nVi kan hurtigt blive enige om at et Landshold og den europæiske sammenslutning er en god fordel ikke mindst for Dansk Backgammon i fremtiden. Hvordan vil I udnytte dette og er der lagt nogle planer for dette store skridt, som vil gavne jer på sigt?\n– Det at være med i et europæisk samarbejde for DBGF, og have et dedikeret landshold til at spille med i officielle turneringer for landshold, vil forhåbentlig smitte af på medlemstallet ikke kun i Danmark, men hos alle de forbund der er med i sammenslutningen.\n– Vi håber at kunne bruge landsholdsspillerne til promotionskampe i offentligheden, for at den brede befolkning kan få øjnene op for backgammon som en organiseret sport og DBGF i særdeleshed. Et stigende medlemstal for bl.a. at gavne holdturneringen vil være en gevinst i sig selv. Så det er ét af trænerduoens mål, at nå – bare lidt længere ud til den brede befolkning i Danmark.\nTak til Michael Weile. Vi ønsker jer begge held og lykke med dette.\nDu kan besøge dbgf.dk og finde “Debatten” som er der forum.


Sådan opnår du global synlighed af kontanter uden et TMS - AccessPay\nSådan opnår du global synlighed af kontanter uden et TMS\nFor virksomheders finansinspektører er det første skridt mod at opnå global synlighed af kontanter det første skridt mod at kunne se, kontrol, og optimere dine kontanter.\nEn ekspert i finansforvaltning forklarer alt\n"Min operation er ikke stor/kompleks nok til at kræve et TMS"\nMin erfaring med systemer til synliggørelse af likviditet og likviditetsstyring\nOpnå synlighed om kontanter med en løsning til likviditetsstyring\nEn nøjagtig global likviditetssituation er afgørende for at kunne drive effektive bankforretninger, så du kan lægge en god strategi og foretage investeringer, gennemføre prognoser for pengestrømme, og endda afdække skjulte kontanter gemt i forskellige datterselskaber.\nFor at kaste lidt mere lys over dette emne talte vi med Product Manager for AccessPay's Cash Management-løsning, Winston Pearson.\nDu ville ikke bruge en forhammer til at hænge et billede op på væggen, så hvorfor skulle du bruge et TMS, hvis du forsøger at opnå kontant synlighed?\nOkay - måske lidt ekstremt. Men i sidste ende har jeg talt med hundredvis af finansfolk før Covid-19, og jeg fik ofte det samme at vide:\nFor organisationer med teams på en eller to personer - eller især dem, der driver globale bankforretninger uden en dedikeret finansfunktion - kan den manuelle opgave med at logge ind på onlinebankportaler være tidskrævende og banal.\nSå hvorfor vælger mange organisationer nu TMS som deres første satsning på finansforvaltningsteknologi?\nVirkeligheden er, at det nuværende klima har sat synlighed af kontanter øverst på dagsordenen for finans-, likviditets- og ledelsesteams overalt.\nJeg har set mange TMS-udbydere, der promoverer såkaldte cash visibility-funktioner som et gratis add-on eller til nedsatte priser. Selv om tilbud som disse kan virke som en god forretning, kan jeg ikke lade være med at tænke på, om det ikke er lidt overdrevet - og måske endda kontraproduktivt - at indføre et TMS udelukkende med det formål at opnå synlighed i kontanter.\nFor at give dig lidt kontekst kan jeg sige, at jeg kommer fra en baggrund som finansforvalter. Før jeg blev medlem af produktteamet her hos AccessPay, arbejdede jeg for en tier 1-bank, hvor den foretrukne teknologi var altid Excel og netbank.\nKoncernens kasserer og de handlende brugte aktivt et TMS - men jeg loggede ikke en eneste gang ind i systemet for at udføre mine daglige aktiviteter, og det ønskede jeg heller ikke at gøre.\nMin rolle handlede om at være så præcis og effektiv som muligt med hensyn til at placere vores kontanter, og jeg havde ikke brug for et TMS til at hjælpe mig med at opnå nogen af disse ting.\nMin metode til likviditetsstyring var ikke nødvendigvis perfekt, men den gav de vigtigste interessenter en høj grad af synlighed, samtidig med at den var en personintensiv opgave på grund af omfanget af vores aktiviteter.\nFor mig var kontantsynlighed at vide præcis, hvor mange kontanter vi havde - ikke kun om morgenen, men også sidst på dagen (før valutafristerne). Med den ekstra synlighed kunne jeg se min arbejdskapital, hvilket ville give andre i teamet mulighed for at kontrollere og optimere den.\nDet var ikke min rolle at afstemme betalinger eller bekymre mig om afdækning af valutaer eller enhver bankeksponering, vi måtte have; min rolle var at vide, hvor mange kontanter vi havde, og hvor meget der kunne investeres/lånes, når det var nødvendigt. Det var alt den synlighed, jeg havde brug for.\nI et lille finansteam er det mere end overskueligt at logge ind på en enkelt bankportal, hvis du kun er på udkig efter en saldoopdatering et par gange om dagen.\nDer opstår dog problemer, så snart du har flere bankforbindelser, og det tal, du leder efter, er en sammenlægning af alle dine saldi. Når en manuel proces som denne ikke kan skaleres godt, er det rigtigt at forsøge at automatisere den.\nMed AccessPays Cash Management-løsning kan du opnå total synlighed af driftskapital på tværs af alle datterselskaber og valutaer uden behov for et TMS.\nAutomatisering er din ven, men det nytter ikke noget at udskifte et eller flere systemer, hvis brugeren stadig oplever de samme problemer som før.\nForbedret effektivitet opnås ved, at teams bliver advaret om specifikke aktiviteter, mens de finder sted, og at data præsenteres på den bedste måde, så brugeren opfordres til at handle. Hvis dette kan opnås uden behov for at logge ind på et eller flere systemer, er det endnu bedre.\nVed beregning af daglige positioner skal der ofte foretages justeringer af selve de rå saldoinformationer, hvad enten det drejer sig om forventede betalinger eller andre forventninger. Dette er tilfældet, uanset om du har én eller mange bankpartnere - og derfor kan det være nyttigt at have et system til at registrere disse justeringer og beregninger på tværs af alle områder.\nDu må dog ikke falde i den fælde, at du køber den "mest kendte" teknologi inden for finans- og finanssektoren.\nIndfør den bedste teknologi, der fungerer for dig.\nDen operationelle kontanthåndtering og i sidste ende dit større kontantsynlighed bør være en effektiv og mindre vigtig opgave i din arbejdsgang.\nKontant synlighed bør ikke koste dig store beløb eller optage kostbare ressourcer.\nDer er en bemærkelsesværdig mangel på tjenester, der specialiserer sig i denne niche, men AccessPay's Cash Management-løsning giver det perfekte svar.\nDen er udviklet med henblik på at hente data fra kontoudtog - både ultimo dagen og intradag - og har en enkel og brugervenlig grænseflade, der giver slutbrugeren fuld kontrol.\nCash Management er designet med en brugerorienteret tilgang og kan tilpasses fuldt ud, så hver organisation og hver enkelt bruger kan skabe en oplevelse, der er unik for dem selv.\nVi forstår, at det er resultaterne, der betyder mest for dig, og derfor har vi inkluderet en smart rapporteringsfunktion, der kan levere oplysningerne til de vigtigste interessenter direkte i deres indbakke efter en planlagt tidsplan. Det betyder, at nogle brugere ikke behøver at have adgang til systemet - men alligevel får de de fordele, som de er interesserede i.\nSå hvis Excel og netbank ikke længere er tilstrækkeligt for dig, og du har brug for en smartere måde at opnå global synlighed om kontanter på, så tænk dig om to gange, før du går i gang med et projekt til implementering af et TMS.\nHvis dit mål blot er bedre synlighed af kontanter og operationel effektivitet, skal du ikke lede længere end til AccessPays Cash Management-løsning.


Takstnedsættelser rammer bundlinjen hos CPH - CHECK-IN.dk\nAf: Ole Kirchert Christensen i Økonomi 5. marts 2019\t Print\nOverskuddet i Københavns Lufthavne A/S faldt i 2018 med 12,7 procent trods vækst i såvel omsætning som passagertal. Lavere takster er en del af forklaringen.\nKøbenhavns Lufthavne A/S har i mange år været kendt for at være en velsmurt pengemaskine, og det er selskabet stadigvæk. Det går dog ikke så godt som tidligere, hvilket er resultatet af den regulering, som regeringen lagde op til i luftfartsstrategien, der blev præsenteret i sommeren 2017.\nDet betød blandt andet, at Københavns Lufthavn den 1. april 2018 måtte nedsætte taksterne med i gennemsnit 10 procent midt i den nuværende takstperiode, og når den nye takstaftale træder i kraft den 1. april i år, vil taksterne blive sænket med yderligere fem procent.\nTakstnedsættelserne har da også sat et solidt aftryk i årsregnskabet for 2018. Driftsresultatet faldt med 13,1 procent til 1.584,4 millioner kroner, trods en stigning på 0,1 procent i omsætningen til 4.444,8 millioner kroner. Korrigeret for særlige forhold blev resultatet før skat på 1.451,5 millioner kroner.\nPrisreduktionerne var årsagen til et fald i aeronautiske indtægter på 3,4 procent, mens de ikke-aeronautiske indtægter fra blandt andet butikker, restauranter, parkering og hoteldrift steg med 5,5 procent.\nÅrsresultatet er dog også påvirket af stigende afskrivninger som følge at et højt investeringsniveau. I 2017 og 2018 har lufthavnen sammenlagt investeret næsten 3,6 milliarder kroner, og i en 10-årig periode fra 2009 til og med 2018 løber de samlede investeringer op i 11,1 milliarder kroner.\n“I 2018 kunne vi indvie en markant udvidet sikkerhedskontrol, en gangbro fra metrostationen direkte til SAS-Fasttrack og Security samt ikke mindst udvidelsen af området efter sikkerhedskontrollen, hvor der nu er 4.000 flere kvadratmeter med plads til passagerer, nye restauranter og butikker. Samtidig besluttede vi i 2018 at igangsætte byggeriet af anden fase af Finger E. Første fase står klar til sommer 2019, og næste år vil anden fase også være afsluttet”, forklarer Københavns Lufthavns administrerende direktør Thomas Woldbye.\nUdsigt til faldende overskud\nKøbenhavns Lufthavn forventer passagervækst i 2019 som følge af flere nye ruter og øget kapacitet, og passagerstigningen ventes at smitte af på omsætningen. Men omsætningsvæksten vil ikke give et positivt bidrag til bundlinjen, da takstnedsættelserne vil være større end den forventede omsætningsstigning.\nDerfor forventes et overskud før skat på et sted mellem 1.250 og 1.350 millioner kroner mod 1.451,5 millioner kroner i 2018, når der er korrigeret for særlige forhold.\nHvis Storbritannien ender med at forlade EU ved en såkaldt hård Brexit kan Københavns Lufthavn forvente en yderligere negativ resultatpåvirkning gennem større driftsomkostninger som følge af øget paskontrol samt en ændret udnyttelse af Finger C og efterfølgende disponering af standpladser.\nCPH Københavns Lufthavn\t2019-03-05


Ledige job - Forefaldende | Jobindex\nBliv piccolo i Aalborg Portland\nFå et solidt fundament for fremtiden. Som piccolo på vores hovedkontor på Islands Brygge i København får du en spændende hverdag i en international virksomhed. Har du ambitioner og gåpåmod til selvstændigt at løse en række faste og forefaldende kontoropgaver? Så er du måske den friske og engagerede piccolo, vi søger til at starte hurtigst muligt.\nSom piccolo spiller du en vigtig rolle i at få tingene til at fungere på vores hovedkontor, så alle får de bedste muligheder for at levere en solid indsats. Dine arbejdsopgaver vil blandt andet omfatte:\nReservation af mødelokaler, opdækning til møder og afrydning, håndtering af telefon- og videokonferenceudstyr\nScanning og kopiering af virksomhedsdokumenter\nHåndtering af ind- og udgående post, herunder post med kurérservice\nAnsvaret for beholdning af kontorartikler og kaffe, te, vand mv., herunder kontakt med leverandører\nArrangere diverse receptioner og møder.\nEr du vores nye piccolo/piccoline?\nKunne du tænke dig et alsidigt job, hvor du får lov til at udnytte både dine faglige og menneskelige kompetencer? Så er en stilling i Linguistics & Management Office i Deloitte Consulting måske noget for dig.\nLinguistics & Management Office understøtter vores forretning i alle dets aspekter. Du vil komme til at beskæftige dig med forefaldende kontorarbejde, mere specifikt følgende opgaver:\noprydning og opfyldning på etagen, herunder struktur og orden i mødelokaler\ndiverse mødeindkaldelser i Outlook.\nGod stemning og godt humør er en stor del af hverdagen hos GTS Nordic. Har du for nylig afsluttet en gymnasial/HHX- eller HF-uddannelse, søger vi nu en fuldtids teamorienteret regnskabstrainee til at være en del af regnskabsholdet snarest.\nGTS Nordic er et firma i rivende udvikling. Vi har siden 1999 hjulpet internationale virksomheder fra hele verden med at drive forretning i Danmark, Norge og Sverige. Vi hjælper vores kunder med blandt andet indstationering af udenlandske specialister samt midlertidige ansættelser i Danmark. Vores services bygger på national og international viden og ekspertise samt på langvarige relationer med vores danske og udenlandske partnere.\nInnovativ og fagligt stærk lønkonsulent til back office\nRandstad er verdens 2. største udbyder af fleksibel arbejdskraft, HR-løsninger og rekruttering. Den position har vi opnået, fordi vi forstår at omsætte vores viden til vellykkede ansættelser.\nFor at fastholde vores markante markedsposition, udvikle vores organisation og sikre den fremtidige vækst, søger vi endnu et talent til vores team i Danmark.\nSom lønkonsulent i Randstads back office vil du indgå i et team på 10 personer.\ndaglig sparring med vores konsulenter vedrørende overenskomster og personale-/vikarjura\nhåndtering af lønrelaterede spørgsmål fra både vikarer og vores konsulenter\nansvar for ugentlig lønkørsel for 700-1000 vikarer.\nEntreprenør og asfaltmedarbejder\nEntreprenørafdelingen hos Frederiksberg Forsyning står over for en række nye projekter. Vi søger derfor hurtigst muligt nye medarbejdere til at varetage diverse anlægs- og renoveringsprojekter.\nSom entreprenørmedarbejder danner du sjak med en sjakbajs. Sammen skal I udføre anlægsopgaver inden for vand, gas, fjernvarme og kloak.\nSom asfaltmedarbejder skal du lægge asfalt, bl.a. efter et slidlagsprogram og desuden lægge asfalt på de områder, der har været opgravet. Herudover vil der opstå øvrige forefaldende opgaver.\nDu får et spændende job i en virksomhed med masser af udfordringer og mange fremtidige projekter på tegnebrættet. Du bliver en del af en afdeling med 37 medarbejdere lige fra projektledere til entreprenørmedarbejdere og tekniske designere.\nTeamleder Logistik - Ballerup\nVi har travlt, og søger en erfaren og struktureret teamleder til vores Logistikcenter i Ballerup.\nDu får ansættelse i en virksomhed med store ambitioner for fremtiden, og hvor tingene går stærkt. Vores flade organisationsstruktur gør det muligt at træffe hurtige beslutninger, og der er ikke langt fra beslutning til handling. Selv om vi naturligvis har en del retningslinjer og procedurer, får du i høj grad mulighed for selv at præge hverdagen og den måde tingene bliver gjort på.\nDu vil selv indgå (som spillende træner) i logistikteamet, som p.t. består af 4 logistikmedarbejdere og nogle studentermedhjælpere. Sammen vil teamet skulle løse opgaver i logistikcentrets servicevindue som er fra kl. 06.00 til kl. 20:00 i en turnusordning med både åbne- og lukkevagter.\nEjendomsmester med personaleledelse til Servicecenter Domea Faaborg Midtfyns ejendomskontor i Ringe\nServicecenter Faaborg Midtfyn søger en ledende ejendomsmester med tiltrædelse snarest muligt. Du skal primært varetage ledelse, syn af boliger, økonomistyring, iværksætte vedligeholdelse af bygninger, samt overordnet beboerservice i BSB Ringe, BSB Årslev og BSB Ørbæk. Vi lægger stor vægt på dine ledelsesmæssige kompetencer: Evnen til at lede medarbejderne, uddelegere opgaverne og planlægge en struktureret hverdag for dig selv og de ansatte i afdelingen.\nEjendomsmesteren har i samarbejde med driftslederen det daglige ansvar for bl.a.:\nDrift og vedligehold af bebyggelserne\nVisse typer beboerservice\nRegnskabsmedarbejder til softwarevirksomhed\nJobindex A/S søger for CLX Communications ApS i København\nØnsker du at arbejde for en af Nordens førende udbydere af mobile løsninger? Vi leder efter dig, der kan løse de klassiske regnskabsopgaver for vores lille og effektive finansafdeling. Har du lyst, får du også mulighed for at arbejde med mere avancerede opgaver, såsom løn og moms.\nEfter et grundigt oplæringsforløb vil du hurtigt blive fortrolig med de daglige rutiner. Du får ansvaret for en række klassiske regnskabsopgaver, såsom:\nhåndtering af kreditor og debitor\nafstemninger af banker\nhåndtering af fakturering af vores abonnenter\nDine daglige opgaver vil være meget forskellige. De primære arbejdsopgaver vil bestå af:\nArbejdet foregår i 4 holdskift, der vil forekomme alle tænkelige arbejdsopgaver i forbindelse med produktionen, og du skal være indstillet på, at tage del i dem alle.\nDu tilbydes et spændende og afvekslende arbejde i et travlt og uformelt miljø i et velfungerende team.\nEjendomsservicetekniker/vicevært med hænderne skruet rigtigt på\nGefion Group, København\nVi søger en ejendomsservicetekniker/vicevært, gerne med håndværksmæssig baggrund eller baggrund fra ejendomsbranchen, som blandt andet kan varetage nedenstående opgaver.\nDiverse viceværts- og ”handyman”-opgaver, fx aflæsning af målere, nedtagning af målere m.m.\nForestå kontakten til administrator, håndværkere, lejere og købere\nVaretage tilsyn med ejendommenes drift m.m.\nButiks- og kontorassistent\nDin Låsesmed, Åbyhøj\nØnsker du at være en del af en virksomhed, hvor der er plads til, at du kan sætte dit præg? Er du en person, der tør tage ansvar og vægter kvalitet og kundeservice højt?\nKan du svare JA til ovenstående, så er du måske vores nye medarbejder.\nDu bliver en del af en travl virksomhed med 14 dygtige medarbejdere fordelt i butikken, kontoret og i ”marken”. Du trives med masser af dynamik og står klar til at hjælpe vores mange kunder.\ndaglig kontakt med og rådgivning af vores kunder i butik samt telefon/e-mail samt kalender\nudsendelse af rykkerskrivelse og opfølgning.\nSom ejendomsfunktionær indgår du i et team af dygtige og engagererede kollegaer som løser såvel praktiske som administrative opgaver, herunder servicering af beboere, den daglige vedligeholdelse, renholdelse af ejendommens gårdanlæg og bygninger, snerydning osv.\nDine primære arbejdsomgaver vil være renholdelse og vedligeholdelse af anlæg og bygninger, med særligt fokus på de grønne områder – samt andre forefaldende opgaver.\nDet forventes at du kan løse opgaver selvstændigt, men samtidig også er en teamplayer.\nGode muligheder for personlig udvikling og videreuddannelse.\nTime2sleep I/S, Valby\nTime2sleep søger en fultidssælger, som har flere års erfaring inden for butik, salg og service (møbel- eller sengebranchen er en fordel, men ikke et krav).\nDu vil hovedsageligt stå for salg, kundeservice, ordrebestilling, aftalte ansvarsområder og tilretning i butikken. Derudover skal du jævnligt montere og nedtage senge i udstillingen samt modtage varer et par gange om ugen, som skal udleveres eller pakkes til vognmænd (tunge løft forekommer).\nsalg og ekspedition til kunder i butik og pr. telefon (dansk og engelsk)\noprydning og tilretning i butik\nindkøb og bestilling af varer til ansvarsområde\noprettelse af nye varer på skilte og hjemmeside.\nBO-VEST søger en ejendomfunktionær til Vestegnens største boligselskab, der har hænderne skruet godt på, som primært skal vedligeholde de tekniske installationer inde som ude, og sekundært være med til at sikre, at vores ude områder fremstår pæne og indbydende. Hos os får du masser af frisk luft, glade kolleger og afvekslende opgaver.\nSom ejendomsfunktionær har du medansvaret for den daglige udførsel af de arbejdsopgaver, der udøves af driften, herunder pasning og vedligeholdelse i afdelingen, betjening af afdelingens beboere samt håndværkere. Det blå team vil primært tage sig af:\nVVS, varme, ventilationsanlæg, styringer i boligerne og andre bygninger\nServiceeftersyn af vinduer, døre, teknik og mindre el-arbejde.\nBygningstekniske problemløsninger og reparationer i lejemål\nPROJEKTMEDARBEJDER TIL AIRPORT CITY FUTURES (AIRCIF) PROJEKT (INNOVATIONSFONDEN)\nVed Institut for Arkitektur og Medieteknologi, Aalborg Universitet, er en 37-timers stilling som AC-fuldmægtig ledig til besættelse fra 15. maj 2018. Stillingen er tidsbegrænset til 31. januar 2021, evt. med mulighed for forlængelse.\nProjektmedarbejderen vil blive ansat ved forskningsprojektet Airport City Futures (AirCIF) under det tværvidenskabelige Center for Mobilitet og Urbane Studier. Projektets særlige fokus er på forretningsrejsende i fem af de største danske virksomheder, hvorfor AirCIF projektets formål er at undersøge, hvordan Københavns Lufthavn kan fastholdes og udvikles som international aeromobilitetshub særligt for forretningsrejsende og dansk erhvervsliv. Målet er på baggrund heraf at udviklede en forskningsbaseret beslutningsstøttemodel, som involverer de centrale offentlige og private aktører omkring dansk luftfart på tværs af sektorer.\nProduktionsvikarer søges til vikariater i Vejle/Horsens\nLettere produktionsarbejde i produktionen\nPasning/overvågning af maskiner\nDu er fortrolig med de fleste discipliner i en produktionsvirksomhed, og som person har du en positiv indstilling og er mødestabil. Ligeledes har du god fysik, da du står og går hele dagen - der kan i nogle funktioner forekomme lidt tunge løft.


Sommerskydning – Deltag i konkurrence på tværs af klubberne – På afstand – Bueskydning Danmark\nSommerskydning – Deltag i konkurrence på tværs af klubberne – På afstand\nI denne coronatid, hvor alle stævner i foråret og forsommeren er blevet aflyst er sommerskydningen en rigtigt god mulighed for jeres skytter til at få gang i skydningen og få konkurreret lidt på tværs af klubberne.\nDer er nu åbnet for tilmeldingen til sommerskydningen 2020!\nTilmeldingen sker igennem den lokale bueklub. Indbydelsen er vedhæftet nedenfor.\nVi håber at rigtig mange af jer har lyst til at deltage og opfordre alle jeres buevenner til at tage konkurrencen op, så vi kan være sammen hver for sig.


3D vægpaneler tillader et kreativt vægdesign, der helt kan ændre rummet gennem farve, tekstur og 3D -effekter. I dag giver vi et par eksempler på moderne Vægdesign i stuen, gør væggene til rigtige blikkfang.\nModerne vægdesign i stuen\n3D vægpaneler er lette at samle og fremstilles i stigende grad af 100 procent genanvendelige og bionedbrydelige materialer. For eksempel dette bæredygtige produkt fra Rebel of Styles, som også er fremstillet af genanvendt sukkerrør. Kollektionen indeholder 4 designs: Björn, Kalle, Lasse og Pelle, der er kendetegnet ved en fantastisk vægt på kun 1,1 kg / m2 og en tykkelse på 1,6 cm. De skulpturelle, kontinuerlige former ser meget moderne ud.\nVægdesign i stuen – kombination med vægpaneler og farve\nMed 3D -vægpanelerne kan du dække en hel væg eller bare sætte accenter målrettet. Væggen bag sofaen eller fjernsynet er perfekt til dette. Du kan kombinere det med en kontrastfarve. I dette eksempel er væggen malet hvid designet med vægpaneler i lilla. Den tilstødende væg er malet i samme lilla nuance.\nVægpanelerne som vægdesign i stuen kan som allerede nævnt også vælges i enhver farve. Så du kan hurtigt designe en smuk accentvæg, der fx kan fungere som en vægeenhed.\nStue design til væg og loft\nUdover vægdesign i stuen kan 3D -vægpaneler også bruges til loftet. Dette kan skabe interessante kombinationer, som i dette eksempel. 3D -panelerne er velegnede til enhver møbleringsstil.\nmurstensvæg malet grønt\nDe modstående mursten i sten eller mursten er en anden måde at designe stuevægge på en moderne og kreativ måde. Nogle teglsten kan males og lakeres, men det afhænger af det materiale, de er lavet af.\ngrøn farve med træmøbler\nPastelblå vægpaneler, spisemøbler af lyst træ og grønne polstrede møbler\nkun halvdelen af væggen er dækket med vægpaneler\n3d vægpaneler med blomstermotiver i forskellige farver\nhvid eller lysegrå vægfarve som baggrund\nmoderne stue i neutrale farver\nFlere oplysninger om produkterne fra Rebel of Styles og Klimex på wallupply.com


6. juni 2017 - Toyota\nToyota Auris med prestige\nDen nye Auris Prestige er klar hos Toyota-forhandlerne.\nDen nye Auris Prestige kan fås fra 265.990 kr. og er allerede trillet ud til Toyota-forhandlere over hele landet.\nToyota Auris har igennem en lang årrække været en populær spiller i sin bilklasse. Nu introducerer Toyota en ny udstyrsudgave af Auris med tilnavnet Prestige, der med et mere forfinet look skal fortsætte den fornemme stime af Auris-modeller.\nToyota har i mange år sværget til hybrid og gør det i høj grad stadig. En af de mest populære hybridmodeller er Toyota Auris, hvor otte ud af ti solgte biler i Danmark i fjor var en hybridbil. Toyota Auris udmærker sig i det hele taget som den første bilmodel, man siden 2010 har kunnet vælge som enten en benzin-, diesel- eller hybridbil.\nNu er Toyota så klar med en ny udstyrsudgave af Auris med tilnavnet Prestige, der byder på et anderledes og mere forførende udseende end nogensinde før.\nHelt i tråd med med Toyotas filosofi Kaizen, der på japansk betyder kontinuerlig forbedring, har Auris-modellen været i konstant udvikling. År efter år er den blevet forsøgt forfinet, og det har altså nu resulteret i den nye Auris Prestige.\nToyota har stor fokus på sikkerheden, og Toyota Auris er som standard altid udstyret med sikkerhedspakken Toyota Safety Sense, der bl.a. indeholder automatisk nødbremse ved hastigheder op til 80 km/t, vejskilteassistent, der via et kamera i forruden aflæser vejskilte og viser informationen i et display foran føreren, automatisk op- og nedblænding af fjernlyset, og en vognbanealarm, der advarer, hvis man overskrider vejstriber uden at give tegn med blinklyset.\nAuris er udviklet og designet i Europa og bliver produceret på Toyota-fabrikken i Burnaston i England. Prestige-udgaven kan fås som benzin-, diesel- eller hybridbil, og det er altså hybridudgaven, Toyota forventer den absolut største interesse for.\nEt af målene med hybridteknologien er at mindske behovet for, at benzinmotor arbejder, når man kører i byen. Ifølge data indsamlet fra over 1.800 prøvekørsler af Toyotas hybridbiler i Danmark kan man køre på ren el i gennemsnitligt op til halvdelen af tiden bag rattet. Det er i høj grad medvirkende til at begrænse udledningen af CO2, kvælstoffer og partikler.