Arctic Business Network: februar 2015\nNyt initiativ skal øge interessen for naturvidenskab i Nuuk\nStreamede foredrag fra Aarhus Universitet skal øge de\ngrønlandske studenteres interesse for\nnaturvidenskab. Foto: GU-Nuuk\nPinngortitaleriffik - Grønlands Naturinstitut, GUX- Nuuk, TELE Greenland og Aarhus Universitet slår nu et slag for naturvidenskaben i Grønland. Derfor er der gratis adgang for alle interesserede, når Nuuk Gymnasium torsdag den 26. februar kl 15 åbner dørene for et spændende og lettilgængeligt foredrag om den nyeste naturvidenskabelige forskning.\nForedraget foregår i virkeligheden i Århus, men streames til Nuuk. Universitetet i Århus har de seneste 10 år haft stor succes med populærvidenskabelige foredrag om naturvidenskabelige emner - og det er den succes, som man nu udbreder til Grønland.\nTele Greenland har tilbudt at stå for streamningen via en meget hurtig net-forbindelse og Grønlands Naturinstitut og GUX-Nuuk står for dem praktiske gennemførsel af foredragene i Nuuk.\n- Forberedelserne er i fuld gang her i Nuuk.fortæller Kasper Cordt Olsen, lektor ved GUX-Nuuk. Seks klasser fra gymnasiet får skemalagt live-foredraget på torsdag som en del af deres undervisning.\nDet første foredrag handler om vores cellers saltbalance og den uundværlige natrium-kalium-pumpe, som sikrer at vores nerveceller sender de signaler, der bliver til vores sanser og tanker, at hjertet slår og at sædcellen svømmer hen til ægget.\nMen salen bliver fyldt op med andet end gymnasieelever, hvis det står til Dorte Søgaard Schrøder, uddannelseskoordinator ved Grønlands Naturinstitut og praktisk medarrangør bag foredragsrækken i Nuuk.\n- Sammen med Ilisimatusarfik og Aarhus Universitet har vi netop igangsat de første tiltag til nye naturvidenskabelige uddannelsesforløb her i Nuuk og vi hilser derfor en bred vifte af aktuelle naturvidenskabelige foredrag meget velkomne, siger Dorte Søgaard Schrøder.\nDorte Søgaard Schrøder fortæller, at rigtig mange i Nuuk er interesset i naturvidenskabelige emner, hvilket Naturinstituttet blandt andet får understreget, når hundredevis at gæster besøger Naturinstituttet ved den årlige kulturnat.\nIndsendt af Nuukaalborg kl. 08.45 Ingen kommentarer: Links til dette indlæg\nSidste nyt om rubinminen ved Qeqertarsuatsiaat\nRubinen er en smuk og værdifuld\nædelsten. Foto: Wikipedia\nTrue North Gems Greenland er i øjeblikket i gang med at oprette en rubinmine i nærheden af Qeqertarsuatsiaat syd for Nuuk.\nDet Grønlandske Hus i Aalborg har inviteret direktør Bent Olsvig Jensen og vicedirektør Jens B. Frederiksen til at fortælle om arbejdet med minen. Det sker onsdag den 25. februar kl. 19.00.\nDe to repræsentanter for True North Gems Greenland vil blandt andet fortælle om den historiske baggrunden for minen, samfundets krav til minedrift i Grønland, selve konstruktionsfasen og de fremtidige planer.\nDet Grønlandske Hus i Aalborg oplyser på sin hjemmeside, at præsentationen vil være relevant for både erhvervslivet, studerende og grønlændere bosiddende i Danmark. Det Grønlandske Hus er vært ved en kop kaffe eller the, og alle interesserede er velkomne til oplægget.\nIndsendt af Nuukaalborg kl. 12.54 Ingen kommentarer: Links til dette indlæg\nAlpelandet søger observatørstatus i Arktisk Råd\nDen Schweiziske forskningsstation på indlandsisen\nnær Ilulissat blev indviet i 1990. Foto: Konrad Steffen,\nand Landscape research\nSchweiz vil søge om observatørstatus i Arktisk Råd, når rådet til april holder ministerrådsmøde i Iqaluit.\nI ansøgningsmaterialet understreger Schweiz de store landskabsmæssige og klimatiske ligheder med Arktis og en lang tradition for polarforskning. Schweizerne anfører også, at landet på trods af manglende kystlinie har tilsluttet sig FN's havretskonvention, der blandt andet skal ligge til grund for fordelingen af polarhavet - og hvor Danmark og Grønland blandt andet har gjort krav på Nordpolen.\nSchweiz er blandt andet forskningsaktiv i Grønland, hvor man driver en forskningstation på indlandsisen i 1100 meters højde 80 km nordøst for Ilulissat. Stationen blev bygget i 1990 og er hvert år bemandet mindst en måned.\nUdover de otte medlemslande og de seks permanente repræsentanter for de oprindelige folk i Arktis Arktisk råd deltager en række observatører i rådets møder. 12 lande har observatørstatus. Det er Frankrig, Tyskland, Holland, Polen, Spanien, Storbritannien, Kina, Italien, Japan, Sydkorea, Singapore og Indien.\nNetværksmøde i København om grønlandske media\n23. januar 2015. SIDSTE NYT: Arrangementet er aflyst på grund af sygdom. Ny dato forhåbentlig i marts vil blive offentliggjort snarest.\nMødet foregår på den Nordatlantiske Brygge i København.\nMandag den 23. februar inviterer Arctic Business Network til medlemsmøde i København. Det foregår i Grønlands Repræsentation på den Nordatlantiske Brygge.\nArrangementet er en premiere på netværkets samarbejde med Nordatlantens Brygges Erhvervsklub - og et led i ABN's strategiske oprustning på arrangementssiden.\nMødet har overskriften "Mediebilledet i Grønland" og giver et aktuelt overblik over, hvilke betingelser de grønlandske medier arbejder under lige nu – og hvordan man spiller bedre sammen med dem – med eksempler og praktiske fif undervejs.\nTalere er journalist og adjunkt på Ilisimatusarfik Naimah Hussain, kommunikationsdirektør Jan Boman samt journalist Kevin McGuwin fra Sermitsiaq.AG, som vil fortælle om erfaringerne med mediehusets engelsksprogede online-avis Arctic Journal.\nFolketingsmedlemmer vrede over nye sælregler\nNyt forslag truer eksporten af sælskind.\nEU og Grønland er fortsat på kollisionskurs, efter at EU har lagt op til en stramning af importreglerne for sælskind.\nDet får nu Siumuts medlem af Folketinget, Doris Jakobsen, til at true med, at det vil få konsekvenser for EU's arktiske ambitioner.\n- At lave handelshindringer for at beskytte sin egen pelsindustri er i hvert fald ikke fremmende for samarbejdet, og regeringen bør genoverveje støtten til EU's deltagelse i Arktisk Råd, sagde Doris Jakobsen forleden til Sermitsiaq.\nDoris Jakobsen finder forslaget til nye regler fuldstændigt grotesk:\n- EU-Kommissionen angiver, at det for eksempel er bekymrende, at vi fanger sæler med rifler, fordi de siger, at sælerne bliver påført unødig smerte eller stress. Jeg er ikke helt sikker på, hvordan EU forestiller sig, at man afliver et vildt dyr, hvis man ikke må skyde det. Det står jo ikke bundet i en stald.\nOgså IA's Johan Lund Olsen er oprørt. Han har rejst sagen over for udenrigsminsteren og bedt om en vurdering af konsekvenserne af det nye forslag.\n- Vi har læst det nyeste udspil fra EU kommissionen, som kan tolkes som en yderligere stramning af eksport af sælskind. Det kan vi naturligvis ikke leve med, derfor har jeg reageret prompte med at spørge den ansvarlige minister her i Danmark, udenrigsministeren. Svarfristen til udspillet fra EU er i oktober, og jeg håber at både den danske regering, og ikke mindst den grønlandske regering, handler hurtigt og målrettet, siger Johan Lund Olsen.\nEU-forslaget kan ses her.\nIslæg som i gamle dage\nFriske varer til Sarfannguaq.\nFebruar har været ualmindelig kold på den grønlandske vestkyst.\nDet bar blandt andet givet Royal Arctic Line store udfordringer på strækningen mellem Sisimiut og Diskobugten, hvor det seneste togt med Arina Arctica kun med nød og næppe blev gennemført.\nRederiet kan blive tvunget til helt at indstille sejladsen til Diskobugten:\n- Hvis ikke der i den nærmeste fremtid sker markante ændringer i vejrsituationen samt temperaturerne, vil den kommende rejse ARI1508 til Diskobugten ikke kunne gennemføres, meddeler Royal Arctic Line.\nSnerydning i Nerlerit Inaat.\nKulden har også udfordret KNI Pilersusoqs bygdebutikker. I Sisimiut-området kan man ikke besejle Sarfannguaq, og KNI-ledelsen har derfor valgt at forsyne bygden ved hjælp af en snescooter-konvoj fra Sisimiut.\n- Fragt med snescooter er den eneste mulighed i øjeblikket, da der ikke flyves med helikopter til bygden, og isen er for tyk til at båden kan komme til Sarfannguit, som ligger inde i fjorden, siger kædedirektør Finn Fabricius fra KNI Pilersuisoq.\nVinteren har også været hård for lufthavnen i Nerlerit Inaat nær Ittoqqortoormiut i Østgrønland, hvor lufthavnen ikke var i stand til at modtage fly i hele januar, meddeler Mittarfeqarfiit.\nIndsendt af Nuukaalborg kl. 07.31 Ingen kommentarer: Links til dette indlæg\nIndsendt af Nuukaalborg kl. 15.17 Ingen kommentarer: Links til dette indlæg\nFald i det grønlandske befolkningstal\nFald over hele linien - bortset fra hovedstadskommunen,\nder kan notere et stigende befolkningstal.\nIndbyggertallet i Grønland falder. For første gang siden 1997 er tallet nu på under 56.000 indbyggere. Ved udgangen af 2014 boede der 55.984 mennesker i Grønland.\nDet meddeler Grønlands Statistik efter den seneste opgørelse ved årsskiftet. Faldet skyldes især en fortsættelse af den nettoudvandring, som har ramt Grønland de seneste år. Selv om der i 2014 flyttede 2.148 indbyggere til Grønland, var det altså ikke nok til at modsvare udvandringen på 2.733 personer.\nDer er fortsat et vist fødselsoverskud, idet fødselstallet er dobbelt så højt som dødstallet, men altså slet ikke nok til at dække udvandringen.\nSer man på vandringerne internt i Grønland, er der grund til bekymring for Udkants-Grønland eller snarere Bygde-Grønland. Tallene viser nemlig også, at det kun er i Sermersooq - hovedstadskommunen - at befolkningstallet stiger. De øvrige kommuner må notere et fald i befolkningstallet. Befolkningstilvæksten i Nuuk finder ikke helt uventet sted især i bydelen Qinngorput.\nBefolkningsoversigten fra Grønlands Statistik kan ses i sin helhed her.\nIndsendt af Nuukaalborg kl. 14.39 Ingen kommentarer: Links til dette indlæg\nFokus på EU og Arktis\nSælspørgsmålet er et oplagt emne, når Arctic Consensus\ninviterer til EU-møde om Arktis med diplomater\nfra Norge, Færøerne og Island.\nArctic Consensus fortsætter møderækken under titlen Arctic Dialoque.\nÅrets første møde finder sted i Bruxelles, hvor der bliver sat fokus på EU's arktiske politik i et bredere perspektiv.\nMødet byder blandt andet på indlæg fra norske, færøske og islandske diplomater, der til dagligt arbejder i Bruxelles og har EU's arktiske politik helt inde på kroppen.\nMødet foregår torsdag den 12. marts på NordDanmarks EU-kontor i Bruxelles.\nNærmere oplysninger, det fulde program og tilmelding her.\nIndsendt af Nuukaalborg kl. 10.05 Ingen kommentarer: Links til dette indlæg\nMartin Breum medlem i Arctic Business Network\nMartin Breum holder mange foredrag. Sidste år\noptrådte han for Arctic Business Network på årets\nMartin Breum har en mission: Han vil have befolkningen til at tage del i den arktiske debat og debatten om Rigsfællesskabet - vel at mærke på et kvalificeret grundlag.\n- Der tages i øjeblikket masser af beslutninger på højt niveau, som påvirker både Danmarks og Grønlands fremtid, men det er sjældent, at almindelige mennesker tager del i debatten, mener Breum.\nDerfor valgte TV-værten sidste år at opgive sit gode, faste arbejde i Danmarks Radio for at koncentrere sig fuldt ud om Arktis.\n- På DR arbejdede jeg meget med Grønland og Arktis - og gennem det arbejde fik jeg adgang til en række kvalificerede kilder, som måske ikke er kendte i offentligheden, men som leverer indsigt og viden om Arktis.\nKilderne er den ballast, som nu udgør rygraden i Martin Breums virksomhed, hvor en god del af dagligdagen bruges på mediekontakter over hele verden:.\nKontakt til media og kilder er en\nvæsentlig del af Martin Breums arbejde.\n- Meget af mit arbejde er ganske brødløst. Jeg bruger op i mod halvdelen af min arbejdstid på at give interview til udenlandske media - og det tjener man altså ikke penge på...\nAlligevel går forretningen udmærket:\n- Jeg holder foredrag, skriver artikler, laver kurser og optræder som faciliator på konferencer og møder, og i øjeblikket er vi ved at producere seks TV-programmer om Rigsfællesskabets historie, fortæller den travle iværksætter, der også har skrevet to bøger om Arktis - senest den anmelderroste "Balladen om Grønland".\nBogen er i øjeblikket ved at blive oversat til engelsk, og vil blive den første internationalt orienterede bog, der forklarer forholdet mellem Grønland og Danmark på en ikke-akademisk facon. Bogen skal udkomme som en såkaldt e-bog. Martin Breum ser derfor store mulighed for at sælge bogen i særudgaver, som er målrettet for eksempel virksomheders behov for kundegaver.\nMartin Breum har netop meldt sin virksomhed ind i Arctic Business Network:\n- Det handler ganske enkelt om netværk. Gennem ABN får jeg kontakt til en række centrale kilder - og så sælger jeg jo et produkt, som er interessant for netværkets medlemmer, siger Breum.\nMan kan læse mere om Martin Breums virksomhed på hjemmesiden.\nIndsendt af Nuukaalborg kl. 09.45 Ingen kommentarer: Links til dette indlæg\nFørste skridt mod en naturvidenskabelig kandidatuddannelse i Grønland\nGrønlands Naturinstitut i Nuuk. Foto: Wikipedia\nI det kommende halve år vil gangene på Pinngortitaleriffik - Grønlands Naturinstitut - summe af alskens tungemål, når instituttet søsætter en kursusrække på seks forskellige kurser inden for miljø, økologi, samfund og klima i Arktis.\n- De seks kurser, vi udbyder gennem det næste halve år, er første skridt i en proces mod en egentlig naturvidenskabelig uddannelse med fast base i Grønland, siger Klaus Nygaard, direktør for Pinngortitaleriffik.\nKurserne får 18 deltagere fra en lang række lande, heriblandt selvfølgelig Grønland som stiller med to deltagere. Deltagerne i det internationale kursusforløb indlogeres på kollegier i Nuuk takket være et samarbejde med Ilisimatusarfik og Naalakkersuisut.\nDet gode forskningsskib Sanne. Foto: Pinngortitaleriffik\nPå det første kursus om havisens fysik deltager også to elever fra GU i Nuuk, der skal skrive deres 3G-opgave om netop havis. Der er i den forbindelse aftalt en mentorordning, der skal stimulere gymnasieelevernes interesse for naturvidenskab.\nSom et ekstra krydderi på uddannelsen udbydes senere på foråret et kursus om marine økosystemer i Arktis, hvor de studerende skal på togt med naturinstituttets nye forskningsskib Sanne.\nForårets kandidatkurser er tilrettelagt i et samarbejde mellem Pinngortitaleriffik, Aarhus Universitet og University of Manitoba. De tre institutioner indledte i 2012 et samarbejde under navnet "Arctic Science Partnership".\nPressemeddelelse om uddannelsen kan læses her.\nIndsendt af Nuukaalborg kl. 12.37 Ingen kommentarer: Links til dette indlæg\nNy finsk SAO vil styrke arktisk lederskab\nNy finsk arktisk ambassadør og SAO Aleksi Härkönen.\nEt globaliseret Arktis uden effektivt lederskab vil føre til "The Wild North"- og det vil ikke være til nogens fordel.\nSådan lyder det fra Aleksi Härkönen, der netop er udpeget til ny arktisk ambassadør og dermed SAO for Finland - og dermed den person, som skal stå i spidsen for forberedelserne til, at Finland overtager formandsskabet i Arktis Råd om godt to år i 2017.\nAleksi Härkönen vil også arbejde for, at den nuværende krise i samarbejdet med Rusland ikke får indflydelse på det arktiske samarbejde.\n- Det vil være en ulykke, hvis det sker. Heldigvis ser jeg ingen tegn på, at det arktiske samarbejde er i fare, siger Härkönen.\nDen finske SAO ser også frem til at følge samarbejdet i Arctic Economic Council.\n- Selv om det er en selvstændig organisation og endnu ikke operationelt, ser jeg frem til, at de to råd kan støtte og udvikle hinanden.\nAleksi Härkönen har blandt andet været ambassadør i Estland og har i en længere årrække repræsenteret Finland i den europæiske organisation for sikkerhed og samarbejde (OSCE).\nSAO står for Senior Arctic Official og er den øverste administrative landerepræsentant i Arktisk Råd mellem ministerrådsmøderne, der holdes hvert andet år.\nEt længere interview med Aleksi Härkönen i forbindelse med tiltrædelsen kan læses her.\nIndsendt af Nuukaalborg kl. 11.46 Ingen kommentarer: Links til dette indlæg\nIditarod ændrer årets rute\nIditarod er verdens hårdeste hundeslædeløb.\nKlimaændringerne rammer nu også verdens mest berømte hundeslædeløb, Iditarod i Alaska.\nLøbsledelsen har netop besluttet at flytte starten for anden etape - den egentlige start, restart eller genstart - fra Willow nord for Anchorage til Fairbanks. Beslutningen er taget, efter at løbsledelsen har overfløjet terrænet med helikopter og skønnet, at sneforholdene i området ved Willow ikke er egnet til hundeslædekørsel.\nIditarod begynder i Anchorage den første lørdag i marts, og løbsledelsen beklager, at man allerede nu har måttet tage beslutningen om at flytte genstarten, selv om vejret nemt kan nå at ændre sig.\nFra starten af Iditarod 2003 på Fourth\nAvenue i Anchorage. Foto: Wikipedia\n- Det skyldes, at vi allerede i den kommende uge går i gang med at flytte de mange tons forsyninger, som løbet kræver, forklarer man i en pressemeddelelse.\nIditarod anses for et af verdens hårdeste slædeløb. Løbet begynder med en festlig og traditionsrig start og en prolog i omegnen af Anchorage, hvorefter man flytter startpunktet til Fairbanks, hvor det egentlige løb begynder om mandagen. Målet ligger i Nome godt 1000 miles (1.600 km) væk, og løbet kan tage op til 20 dage. Vinderen i 2014, Dallas Seavey, kørte turen på godt 8 dage og 13 timer.\nDet er anden gang i løbets historie, at genstartspunktet flyttes til Fairbanks. Også i 2003 måtte man flytte på grund af klimaet.\nIndsendt af Nuukaalborg kl. 11.14 Ingen kommentarer: Links til dette indlæg\nDTU kigger ind i fremtiden\nDroner kan bruges til overvågning\naf de arkiske farvarnde. Foto: DTU\nFremtiden byder på øget brug af droner og satellitter i Arktis - både til civile og militære opgaver. Det er konklusionen i en rapport, som som DTU Space og Polar DTU offentliggjorde mandag.\nIkke mindst de problematiske forhold med internet-dækningen i Grønland kan løses, hvis Kongeriget etablerer et egentlig satellit-program i lighed med de øvrige arktiske stater.\nKommunikation til hele Arktis. Foto DTU\n- Med kun 55.000 indbyggere i et enormt geografisk område samt et krævende klima er telekommunikation i Grønland en stor udfordring. Til gengæld fremhæves IT og kommunikation ofte som et område med store muligheder og en potentiel game-changer for erhvervsudviklingen i Grønland. En væsentligt øget båndbredde vil for eksempel muliggøre planer om en CO2-neutral serverpark i Grønland, hvor man udnytter energi fra vandkraftværker, ligesom der vil være mulighed for at etablere små (enkeltmands-) IT-virksomheder i selv mindre bygder, hedder det blandt andet.\n- Vores foreløbige afrapportering peger på, at et egentligt satellitprogram vil har stor nytteværdi i Arktis. Hvis forsvaret og de danske myndigheder vil øge den strategiske indsats i Arktis, er det afgørende at have rum-infrastrukturen på plads først, fordi det vil udgøre en rygrad i en øget tilstedeværelse i Arktis, siger Niels Andersen, centerleder for Polar DTU, i forbindelse med rapportens offentliggørelse.\nForskerne ved DTU ser store muligheder i en satellit- og dronebaseret fremtid:\n- Investeringer i en rumbaseret infrastruktur i Arktis vil ikke blot bidrage til løsningen af Rigsfællesskabets nuværende opgaver i Arktis, men også direkte kunne øge den fremtidige vækst og værdiskabelse i denne del af Rigsfællesskabet, hedder det.\nRapporten identificerer fire hovedområder, hvor satellitter og droner kan bidrage til både Forsvarets og det civile samfunds opgaveløsning i Arktis:\nRapporten er en midtvejsrapport i et større projekt, som DTU udfører for Uddannelses- og Forskningsministeriet. En endelig rapport udkommer senere i 2015.\nKrav om træning i issejlads\nSøfolk skal trænes til at forstå, at der er\nbegrænsede muligheder for hjælp i Arktis\n- og tage hensyn til det.\nIMO blev i denne uge enige om et sæt nye regler til søfarende, der skal navigere rundt i Arktis og Antarktis, skriver Søfartsstyrelsen i en pressemeddelelse.\nReglerne betyder, at skibsførere og navigatører fremover skal have særlig træning for at navigere skibe i is. Det inkluderer blandt andet krav om, at de søfarende tilegner sig bedre forståelse for de begrænsninger for mandskab, skib og udstyr, der er, når man opererer i kolde og øde områder, hvor der er ringe eller ingen infrastruktur i forbindelse med ulykker og forurening.\nKravene skrives ind i STCW-konventionen, der er det internationale regelsæt, som regulerer de overordnede uddannelses- og træningskrav for søfolk. De forventes at træde i kraft ved årsskiftet 2018, men landene opfordres til at handle hurtigere, så reglerne allerede vil gælde, når selve polarkoden træder i kraft i januar 2017.\nDe nye krav til træning skelner mellem to træningsniveauer for besætningen; et basis- og et mere avanceret niveau. Derudover stilles der mere omfattende træningskrav til skibsføreren og navigatørerne på tank- og passagerskibe, når de sejler i is.\nForslaget til det nye regelsæt faldt på plads i denne uge på det andet møde i uddannelsesunderkomitéen (HTW). Det er sket i forbindelse med de kommende internationalt bindende regler for sejlads i polare farvande – den såkaldte polarkode, og teksten bliver nu sendt videre til godkendelse i søsikkerhedskomitéen (MSC 95) i juni 2015.\nAalborg Zoo bruger sine to hun-isbjørne\ntil at sætte fokus på klimaet i Arktis.\nZoologisk Have i Aalborg sætter fokus på Arktis og temperaturstigningerne i vinterferien.\nDet sker med havens to isbjørne som omdrejningspunkt, hvor man vil blandt andet fortælle om isbjørnenes fremtid i en verden, hvor temperaturerne forventes at stige. Til formålet er der opstillet et telt på plænen med plancher. Desuden har børnene mulighed for at deltage i en quiz om isbjørne.\nDet foregår hver dag i vinterferien, der i Aalborg Zoo er ekstra lang - fra den 7. til den 22. februar.\nHun-isbjørne i Aalborg Zoo venter spændt på herrebesøg.\nAalborg Zoos to hunisbjørne kan i øvrigt se frem til mandligt selskab med mulighed for lyksaliggørelse i det kommende forår. Isbjørnene i Aalborg får besøg af isbjørnehannen Lars fra Rostock - og så håber zoologerne, at det møde vil føre til lykkelige omstændigheder i isbjørnegrotten.\nAalborg Zoo er ikke den eneste turistattraktion i Danmark, der sætter fokus på Arktis. Også Svendborg Zoologiske Museum, Naturama, åbner en ny udstilling med titlen "Ved Iskanten". Det fynske museum byder blandt andet på arktiske tableauer og foredrag.\nContainerkonstruktion velegnet til Arktis\nGenhusningscentret er diskret placeret på Kujallerpat.\nFoto: DC Supply\n- Det har været en utroligt spændende opgave for DC-Supply. Det siger salgschef Jan Bager fra Nørresundby-firmaet, efter at han netop er vendt hjem fra en tur til Nuuk, hvor der var overdragelsesforretning på Nuuks nye genhusningscenter.\n- Vi fik opgaven i 2013 og har i samråd med kunden, Naalakkersuisut, udviklet den bedst mulige løsning for både bruger og personale. Der er tale om en løsning med god økonomi, og som samtidig er fantastisk velegnet til det arktiske klima i Nuuk.\nIndvendigt er der anvendt\ngedigne materialer. Foto: DC Supply\nGenhusningscentret er på 230 m2, som er bygget i Nørresundby i ISO containere, Containerne er afskibet som standard containere. På den måde minimeres fragtpriserne.\nContainerne blev samlet på grunden ved Kujallerpaat i Nuuk, hvorefter vi isolerede det hele med stålelementer med Rockwool. Desuden monterede vi tag med Rockwool på loftet.\nDe indvendige vægge er opbygget med\nFermacell-plader, der blandt andet er meget\nmodstandsdygtige over for svamp. Foto: DC Supply.\nBygningen er lavet af stål i væggene, lofter og yderbeklædning, og de inderste vægge er opbygget med rockwool og Fermacell-plader. Det er en solid og gennemprøvet konstruktion, som gør at svamp har utroligt dårlige betingelser.\nDen form for byggeri har den fordel, at det kun tager få dage at lukke bygningen, så man ikke er så afhængig af vejret.\nJan Bager oplyser, at det tog seks uger at rejse bygningen på fundamentet.\nIndsendt af Nuukaalborg kl. 10.36 Ingen kommentarer: Links til dette indlæg\nRensdyrvæddeløb i Tromsøs gader\nNordic Reindeer Racing Championship\ni Tromsø. Foto:ACS/Linnea Nordström\nFredag den 6. februar var den samiske nationaldag. Dagen er hvert år anledning til en samisk uge i Tromsø, der på samisk hedder Romsa.\nHele ugen er der fokus på den samiske kultur med underholdning, marked, smagsprøver, koncerter, teater og andet godt.\nDet går over stok og sten med et rensdyr\ni spidsen. Foto: ACS/Linnea Nordström\nKlimaks er det nordiske mesterskab i rensdyrrace. Her bliver de små gader i Tromsøs bymidte omdannet til en væddeløbsarena dækket af sne - og så går det ellers over stok og sten med rensdyrene som trækdyr og rytteren - eller hvad vi nu skal kalde det? - bagefter på ski.\nDet går voldsomt for sig, men rensdyravlerne ved, hvad de har med at gøre, så normalt er der ikke nogen, som kommer til skade.\nGlem ikke det eksisterende erhvervsliv\nDet er nødvendigt med et stærkt fokus på det\ngrønlandske erhvervsliv, mener Poul Hededal, formand\nfor Arctic Business Network.\n- Der er masser af virksomheder i Grønland, som både går godt og er veldrevne. Jeg kunne ønske mig, at rapporten også havde fokuseret på den kendsgerning, siger Poul Hededal, formand for Arctic Business Network i en kommentar til rapporten om det grønlandsk-danske erhvervssamarbejde, som blev fremlagt i går.\n- Alligevel hilser Arctic Business Network rapporten velkommen. Det har betydning, at rapporten lægger stor vægt på det fortsatte tætte samarbejde mellem grønlandsk og dansk erhvervsliv – og at der er lagt op til at forenkle de administrative byrder i den sammenhæng.\n- Rapporten åbner for nye og spændende finansieringsmuligheder og giver nogle langsigtede pejlemærker for den grønlandske udvikling. Vi er enig i rapportens konklusioner om, at der er nogle store muligheder i både råstof- og turismesektoren, men vi savner et større fokus på det eksisterende samarbejde og det eksisterende erhvervsliv.\n- Der er masser af virksomheder, der allerede nu arbejder inden for andre sektorer end fiskeriet, og som kan skabe nødvendige og bæredygtige resultater på både kort og langt sigt.\n- Det er nødvendigt med et stærkt fokus på erhvervslivets vilkår i fremtidens Grønland, men der er først og fremmest brug for handling her og nu. Kan rapporten være med til at skabe det, har den vist sin værdi, siger Poul Hededal.\nIndsendt af Nuukaalborg kl. 11.31 Ingen kommentarer: Links til dette indlæg\nNy rapport lægger op til et styrket samarbejde mellem Grønland og Danmark\nDen nye rapport anbefaler blandt andet samarbejde\nom turismen på det asiatiske marked, som er i vækst.\nDer er gode muligheder for at styrke samarbejdet mellem danske og grønlandske virksomheder inden for især råstofsektoren og turismeområdet. Det kan bidrage til at skabe ny udvikling, arbejdspladser og flerstrenget erhvervsstruktur i Grønland, hvis økonomi i dag hovedsageligt hviler på fiskeriet.\nDet fremgår af en ny rapport, der retter fokus på udviklingspotentialet i den grønlandske råstofsektor og turismeindustri. Rapporten bærer titlen "Fremme af kommercielt erhvervssamarbejde mellem Grønland og Danmark".\nRapporten kommer med 12 anbefalinger, der angiveligt kan bidrage til et øget samarbejde mellem danske og grønlandske virksomheder og til en flerstrenget grønlandsk erhvervsstruktur.\nUdviklingen skal blandt andet ske gennem bedre finansieringsmuligheder i form af bedre eksportkreditter og øgede lånerammer. Desuden peger rapporten på turismeområdet som et felt, hvor Danmark og Grønland med fordel kan samarbejde.\nUnder arbejdet med rapporten har Arctic Business Network medvirket i en erhvervskonference, som fandt sted sidste år i Nuuk.\nHer er de 12 anbefalinger:\n1. Forsøgsmodel for smidig og hurtig proces for opdatering af lovgivning for Grønland på det finansielle område som følge af nye EU-forordninger\n2. Samarbejde om virksomhedsregistrering med henblik på at give mulighed for, at grønlandske virksomheder kan indberette digitalt til danske myndigheder\nGrønland som mineland\n3. Fortsat dialog med investorer om kommercielle investeringer i Grønland\n4. Styrke eksisterende dansk-grønlandske erhvervssamarbejder\n5. Garanti fra EKF til kreditværdige grønlandske erhvervsprojekter\n6. Arktisk låneramme under Den Nordiske Investeringsbank\n7. Den Europæiske Investeringsbank (EIB) skal kunne finansiere erhvervsudvikling i Grønland\n8. Afdækning af rammerne for grønlandsk associeringsaftale med Extractive Industries Transparency Initiative (EITI)\n9. Etablering af lovgivningsmæssige og administrative rammer for et eksportkontrolsystem i Grønland\nGrønland som turistdestination\n10. Øget samarbejde mellem VisitGreenland og VisitDenmark om etablering af dansk-grønlandsk turismenetværk\n11. Ny og forbedret statistik inden for turismeområdet i Grønland\n12. Fælles markedsføring med fokus på kombinationsoplevelser i Danmark og Grønland overfor særligt det asiatiske marked.\nIndsendt af Nuukaalborg kl. 14.51 Ingen kommentarer: Links til dette indlæg\nNyt ABN-medlem bidrager til den grønlandske kompetence-udvikling\nDiretør Bo Prangsgaard, Business Institure: - Arctic\nBusiness Nework er et kvalitetsstempel og et godt\nselskab, som vi gerne vil tage del i.\nDer er et alvorligt behov for udvikling af kompetencer i Grønland. Det var konklusionen, da Arctic Business Network og råstofklyngen ARCM sidste år holdt erhvervskonference i Nuuk.\nDen udfordring er blandt andet taget op af virksomheden Business Institute, der tilbyder pre-MBA- og bestyrelsesuddannelser i Grønland. Business Institute var Danmarks første udbyder af MBA-uddannelser. Virksomheden tilbyder i dag en hel stribe uddannelser på højt niveau til ledere og kommende ledere.\n- Vi modtog flere opfordringer til at forsøge os i Grønland fra tidligere studerende – og sidste år gik vi så i gang, siger Prangsgaard.\n- Vi tilrettelagde en særlig pre-MBA-uddannelse i samarbejde med den grønlandske virksomhed Ledelsesakademiet. Uddannelsen er specielt målrettet de grønlandske studerende, og al undervisning foregår i Nuuk. Det første hold satte sig på skolebænken i april sidste år – og det slutter nu til juni, hvor de studerende skal til eksamen.\n- Det næste Pre-MBA er udbudt til start i april 2015, så meget tyder på, at vi har ramt et behov i markedet, siger Bo Prangsgaard.\n- Vi har i mange år uddannet bestyrelsesmedlemmer i Danmark– og vi fik flere opfordringer til at gennemføre vores bestyrelsesuddannelser i Grønland. På den baggrund udbød vi vores bestyrelsesuddannelse med start i november 2014, og det første hold er nu halvvejs.\nBestyrelsesuddannelsen gennemføres i samarbejde med en række ledende erhvervsfolk med rod i det grønlandske samfund.\nBusiness Institute er netop blevet medlem af Arctic Business Network.\n- Vi mener det alvorligt med Grønland. Virksomhederne i Arctic Business Network har mange års erfaring med Grønland – og har bevist, at de skaber værdi ikke bare for sig selv, men også for Grønland. Det er et kvalitetsstempel og et godt selskab, som vi gerne vil tage del i - og som vi gerne vil bidrage til, siger Bo Prangsgaard.\nBusiness Institute har kontor i Aalborg, hvor virksomheden residerer i den historiske Fremtiden-bygning på Vesterbro. Business Institute beskæftiger en lille håndfuld medarbejdere – og har et stort antal højt kvalificerede undervisere tilknyttet.\nIndsendt af Nuukaalborg kl. 08.26 Ingen kommentarer: Links til dette indlæg\nIndsendt af Nuukaalborg kl. 08.07 Ingen kommentarer: Links til dette indlæg\nØget handel mellem Grønland, Island og Færøerne\n44 delegater forsamlet i Aasiats idrætshal.\nVestnordisk Råd holdt i weekenden temakonference i Aasiat. 44 deltagere fra Færøerne, Island og Grønland diskuterede samarbejdet og ikke mindst samhandelen i den arktiske del af Nordatlanten.\nKonferencedeltagerne enedes om flere forslag, der skal behandles på rådets årsmøde til august. Arbejdet skal munde ud i en såkaldt en “Fælles Vestnordisk arktis strategi”, som skal overrækkes til de tre medlemslandes udenrigsministre til efteråret.\nTemakonferencens deltagere foreslår blandt andet, at der etableres en frihandelszone de tre lande i mellem. I forvejen eksisterer en sådan mellem Færøerne og Island i kraft af den såkaldte Hoyvik-aftale, men det foreslås, at man dropper denne og indgår en ny aftale, som omfatter alle tre lande.\nVestnordisk Råds præsidium består af Unnur\nBrá Konráðsdóttir, Island, formand Bill\nJustinussen, Færøerne og Lars-Emil Johansen, Grønland.\nTemakonferencens deltagere forestiller sig også, at der kan etableres et fælles handelskammer i de tre lande, og det er planen at lade et embedsmandsudvalg undersøge behovet.\nIfølge anbefalingen skal embedsmandsudvalget også redegøre for den eksisterende samhandel imellem de tre vestnordiske lande, og de aftaler som regulerer denne handel.\n– I takt med den stigende fokus på Arktis, har Vestnordisk Råd en aktuel interesse i at markere sig på området. Arktis er jo vores region, forklarer formanden for Vestnordisk Råd, den færøske Bill Justinussen om baggrunden for konferencen.


Syvhøjvænge 218, 2625 Vallensbæk – Se vigtig info\nSyvhøjvænge 218, 2625 Vallensbæk\nRækkehuset på Syvhøjvænge 218 i Vallensbæk er opført i 1971 og indeholder 4 værelser, et køkken og et badeværelse fordelt på 107 m2.\nLuftfoto af Syvhøjvænge 218, 2625 Vallensbæk fra foråret 2020. Matriklen er markeret med den grønne polygon og adressens koordinater (55.6490°N, 12.3684°E) er den lille grønne cirkel.\nSundhed — Syvhøjvænge 218, 2625 Vallensbæk\nBaseret på den overordnede radonklassificering, lokale geologiske forhold og bygningsdata vurderes radonrisiko på Syvhøjvænge 218, 2625 Vallensbæk at være høj.\nSyvhøjvænge 218, 2625 Vallensbæk ligger i den gamle Vallensbæk kommune, der er klassificeret som Radonklasse 2. Det betyder at 1-3% af husstandene i området vurderes at have et radonniveau på 200 Bq/m3 eller mere (WHO anbefaler at koncentrationen ikke overstiger den øvre grænseværdi på 100 Bq/m3). Som udgangspunkt er risiko for Radon i boligen derfor middelhøj.\nDet geologiske underlag på Syvhøjvænge 218, 2625 Vallensbæk er Moræneler (Se Geologi og Geoteknik), der frigiver Radon og dermed øger risiko for Radon i boligen.\nEjendommen Syvhøjvænge 218, 2625 Vallensbæk er opført i 1971 (Se Boligoplysninger) og sandsynligvis ikke radonsikret mod undergrunden (først med bygningsreglementet i 1998 blev der stillet krav om, at nybyggeri skal radonsikres).\nSyvhøjvænge 218, 2625 Vallensbæk er uden registreret kælder. Bygninger uden kælder har øget risiko for radonindsivning direkte i stueplanet.\nDer er relativ høj radonrisiko på Syvhøjvænge 218, 2625 Vallensbæk.\nSyvhøjvænge 218, 2625 Vallensbæk har forhøjet risiko for radonforurening. Vil du sikre dig at radonniveauet er indenfor Sundhedsstyrelsens' grænseværdier bør du få foretaget en radonmåling.\nRækkehuset på Syvhøjvænge 218 har risiko for Asbest i følgende byggematerialer (sandsynlighed angivet i efterfølgende parentes): Tagmateriale (100.0%)\nRækkehuset på Syvhøjvænge 218 har risiko for PCB i følgende byggematerialer (sandsynlighed angivet i efterfølgende parentes): Maling (80.6%), Isolering (72.7%), Gulve (65.6%), Fuge (62.1%), Tagmateriale (60.1%), Facade (56.0%).\nRækkehuset på Syvhøjvænge 218 har risiko for tungmetaller i følgende byggematerialer (sandsynlighed angivet i efterfølgende parentes): Maling (90.0%), Gulve (52.4%).\nDer er ingen registreret jordforurening på ejendommen Syvhøjvænge 218, 2625 Vallensbæk.\nKortet ovenfor viser jordforurening i området omkring matriklen 14dn-Vallensbæk By, Vallensbæk, der hører til Syvhøjvænge 218, 2625 Vallensbæk. De røde omrader er egentlige jordforureninger (V2) og blå områder er mulige forureninger, der ikke endnu er undersøgt (V1). - Åbn stort kort\nDownload en officiel jordforureningsattest for Syvhøjvænge 218, 2625 Vallensbæk. Tryk på knappen og en PDF-fil vil blive dannet via Danmarks Miljøportal.\n153-20265 Region Hovedstaden 298\n153-02032 Region Hovedstaden 471\nJordforureningsdata indsamles, opdateres og adminstreres af regionerne. Hvis du vil vide mere om jordforurening omkring Syvhøjvænge 218, 2625 Vallensbæk bør du kontakte den ansvarlige myndighed hos Region Hovedstaden\nDer kan være problemer med luftforurening på Syvhøjvænge 218, 2625 Vallensbæk.\nDer er trafikstøj på adressen Syvhøjvænge 218, 2625 Vallensbæk. Støjen er vurderet at være 55-60 dB. Det er et støjniveau, der svarer til støjen fra en vaskemaskine.\nKortet viser trafikstøj i området omkring Syvhøjvænge 218, 2625 Vallensbæk. - Åbn stort kort\nNedenstående tabel viser trafikstøj i 1.5 meters højde på Syvhøjvænge 218, 2625 Vallensbæk om dagen:\nDrikkevand på adressen Syvhøjvænge 218, 2625 Vallensbæk har hårdhed: 18 - 24. Det betyder at vandet er klassificeret som hårdt. Hårdhedsgraden er baseret på et gennemsnit for kommunen. Vi anbefaler derfor, at du undersøger hårdhedsgraden hos dit lokale vandværk.\nRisiko for oversvømmelse — Syvhøjvænge 218, 2625 Vallensbæk\nDer kan være risiko for oversvømmelse ved kraftig regn og/eller regulære skybrud på adressen Syvhøjvænge 218, 2625 Vallensbæk.\nSyvhøjvænge 218, 2625 Vallensbæk ligger ikke i en lavning og som udgangspunkt er risikoen for at regnvand samler sig på adressen under skybrud derfor lav.\nRisiko for oversvømmelse ved ekstrem regn afhænger i høj grad af terrænet. Kortet ovenfor viser lavninger (markeret med blå) omkring Syvhøjvænge 218, 2625 Vallensbæk. De blå områder viser den potentielle maksimale udbredelse af skybrudsrelateret oversvømmelse hvis alle lavninger bliver helt fyldt med vand. - Åbn stort kort\nDen gennemsnitlige befæstelsesgrad i området omkring Syvhøjvænge 218, 2625 Vallensbæk er 50 procent. Det betyder, at ca. 50 procent af overfladen er bebygget eller belagt med asfalt, fliser, brosten mv., der hindrer regn- og overfladevand at sive ned i jorden.\nI perioder med kraftig nedbør vil det øverste jordlag have en lav hydraulisk ledningsevne på < 50 mm/dag i området omkring Syvhøjvænge 218, 2625 Vallensbæk. Selv i ubebyggede områder vil regnvand derfor blive på overfladen og kun meget langsomt trænge ned i jorden.\nSyvhøjvænge 218 ligger i et område hvor grundvand ikke ser ud til at udgøre en risiko ifm oversvømmelse.\nBaseret på de historiske observationer og den nummeriske grundvandsmodel er der ikke tegn på at Syvhøjvænge 218 har problemer med højtliggende grundvand, for nuværende.\nKortet viser den modellerede dybde til grundvandet omkring Syvhøjvænge 218. Kortudsnittet måler 1.600 x 800 meter og adressen er markeret med markør . Dybderne er baseret på historiske (1991-2020) målinger i vinterhalvåret (i geologisektionen længere nede på siden kan du få mere detaljeret information om de geologiske boringer tæt på adressen, hvorfra grundvandsdata stammer). Modelberegningerne er nedskaleret fra 100 m grid til 10 m grid med brug af maskinlæring. Områder med højt grundvand er markeret med blå farver, mens gule og orange farver svarer til et dybere grundvandsspejl. - Åbn stort kort\nBoligejer på Syvhøjvænge 218, 2625 Vallensbæk kan få et gratis og uforpligtende fugttjek (normalpris 995,- inkl. moms). Fugt er et problem for 90% af alle danske kældre - Fugt giver forhøjet risiko for sundhedsskadelig skimmelsvamp, astma, allergi, lugtgener, mug, saltudtræk og pudsafskalninger på kældervæggene.\nSyvhøjvænge 218, 2625 Vallensbæk er ikke i umiddelbar risiko for oversvømmelse ifm forhøjet vandstand i nærmeste vandløb.\nKortet ovenfor viser hvilke områder, der kan blive berørt i tilfælde af en vandstand på 100 cm over det normale niveau i nærmeste vandløb. Push-pin markøren angiver adressen Syvhøjvænge 218, 2625 Vallensbæk. Data er stillet til rådighed af Klimatilpasning.dk. Se nærmere på det interaktive Vandløbsflodskort - Åbn vandløbskort\nSyvhøjvænge 218, 2625 Vallensbæk ligger i en højde på 9.8 meter over havets overflade.\nKortet ovenfor viser hvilke områder, der kan blive berørt i tilfælde af en vandstand på 700 cm over det nuværende gennemsnitlige havniveau. Push-pin markøren angiver adressen Syvhøjvænge 218, 2625 Vallensbæk. Data er stillet til rådighed af Klimatilpasning.dk. På det interaktive stormflodskort kan du vurdere andre områder og vandstandsstigninger - Åbn stormflodskort\nBoligfakta og Økonomi — Syvhøjvænge 218, 2625 Vallensbæk\nFoto af Rækkehuset på Syvhøjvænge 218 hentet fra Boligas arkiv. Boligen blev sidst set annonceret til salg online den 26. jul. 2020.\nNedenfor har vi samlet flere BBR informationer om Syvhøjvænge 218, 2625 Vallensbæk.\n✓Generelle BBR informationer om Syvhøjvænge 218, 2625 Vallensbæk\n✓BBR materialer og installationer for Syvhøjvænge 218, 2625 Vallensbæk\n✓BBR arealer for Syvhøjvænge 218, 2625 Vallensbæk (Bygning nr. 1)\n!Noter til Syvhøjvænge 218, 2625 Vallensbæk\nHent den officielle BBR meddelelse for Syvhøjvænge 218, 2625 Vallensbæk. Tryk på knappen for at hente PDF-filen via boligejer.dk.\nBestil energimærke til Syvhøjvænge 218, 2625 Vallensbæk til pris 4.800,-. Med et energimærke kan du søge om tilskud til energirenoveringer. Ved eksempelvis efterisolering af loft, udskiftning af facadevinduer og konvertering til varmepumpe kan du få ca. 100.000 kr. i tilskud, når du har et gyldigt energimærke.\nVi kunne ikke finde et energimærke på Syvhøjvænge 218, 2625 Vallensbæk sidst vi kiggede (16. februar 2020). Det kan skyldes at bygningen ikke endnu er energimærket, eller, at det tidligere energimærke ikke længere er gyldigt.\nJydsk Tagteknik tilbyder gratis gennemgang af husets tag, træværk, vinduer, døre, isolering, tagrender og facade på Syvhøjvænge 218 - Normalprisen for hustjek er 2.995,- inkl. moms.\nDen primære opvarmningskilde på Syvhøjvænge 218, 2625 Vallensbæk er fjernvarme. Der er ikke registreret supplerende varmeinstallationer.\nSyvhøjvænge 218, 2625 Vallensbæk modtager fjernvarme fra Vallensbæk Fjernvarmeværk A.m.b.a.\nVallensbæk Kommune har ikke fredet rækkehuset på Syvhøjvænge 218, 2625 Vallensbæk eller tildelt den bevaringsværdi.\nBevaringsværdi af Syvhøjvænge 218\nLokalområdet — Syvhøjvænge 218, 2625 Vallensbæk\nBeboerne i området omkring Syvhøjvænge 218, 2625 Vallensbæk er mestendels conzoom®-typen Gyldne Hjem\nSyvhøjvænge 218 hører til afstemningsområdet Pilehaveskolen hvor der er 3.960 stemmeberettigede borgere.\nBaseret på Rigspolitiets statistiske opgørelser vurderes indbrudsrisiko på Syvhøjvænge 218, 2625 Vallensbæk at være lav.\nI perioden fra første kvartal 2016 og frem til og med andet kvartal 2018 er der anmeldt 50 indbrud i et område på en kvadratkilometer omkring Syvhøjvænge 218. Indenfor 1km2-kvadratcellen er der 1634 adresser. Omregnet betyder det at der i perioden årligt har været hvad der svarer til 12.24 indbrud per 1000 adresser. Det giver en estimeret indbrudsrisiko på 1.22 pct.\nSyvhøjvænge 218 hører under skoledistriktet Pilehaveskolen. I skoledistriktet er der én folkeskole, nemlig Pilehaveskolen.\nDer er gode bredbåndsmuligheder på Syvhøjvænge 218, 2625 Vallensbæk.\nSe fibernet dækningsgrad omkring Syvhøjvænge 218\nDer er god 4G mobildækning på Syvhøjvænge 218 med vejledende downloadhastighed op til 100 - 200 Mbit/s. I Danmark findes der tre store mobilnetværk, der håndterer mobiltelefoni og mobilt bredbånd. På Syvhøjvænge 218 er dækningen for de tre netværk:\nSe 4G-dækningskort på Syvhøjvænge 218\nInternet og Mobildækning Syvhøjvænge 218, Vallensbæk\nAnbefalet bredbånd på Syvhøjvænge 218\nBaseret på pris, hastighed, popularitet og kundetilfredshed anbefaler vi Hiper 1000/1000 Mbit/s (Kabel TV-stik) » på Syvhøjvænge 218.\nFind andre tilbud og meget mere information om internet, og mobildækning på Syvhøjvænge 218, 2625 Vallensbæk her.\nAnbefalet Mobilt Bredbånd på Syvhøjvænge 218\nBaseret på pris, hastighed, popularitet og kundetilfredshed anbefaler vi CBB (Mobilt bredbånd) 75 GB + Trådløs » på Syvhøjvænge 218.\nJordarten under Syvhøjvænge 218, 2625 Vallensbæk er Moræneler.\nGeologiske boringer i nærheden af Syvhøjvænge 218\nTabellen nedenfor lister de 10 nærmeste boringer sorteret efter afstand fra Syvhøjvænge 218.\n165 Vandforsyningsboring 21.2 207. 373 »\n333 Forureningsbor. 12.0 207. 4793 »\n336 Forureningsbor. 207. 5325 »\nHvor langt er der fra Syvhøjvænge 218\n✓Stamoplysninger for Syvhøjvænge 218, 2625 Vallensbæk\nGeografiske koordinater 55.64903023°N, 12.36838058°Ø\nAdressens Id 0a3f50a7-8d40-32b8-e044-0003ba298018\nBFE nummer 2152601\nVi har samlet diverse stamoplysninger på Syvhøjvænge 218, 2625 Vallensbæk.


nielss.dk - Forsnævret hjerteklap øger risiko for blodprop i hjernen\nDu er her: Hjem > Hjerteklap & Bypass > Forsnævret hjerteklap øger risiko for blodprop i hjernen\nforskere vil finde forebyggelse.\nDen nye viden er et afgørende første skridt til at forebygge blodpropper i hjernen hos hjertepatienter med en forsnævret hjerteklap. Foto: Lars E. Andreasen.\nEt nyt, stort dansk registerstudie kan nu dokumentere, at patienter med en forsnævret hjerteklap (aortaklapforsnævring) har en forhøjet risiko for at få en blodprop i hjernen.\n– Det har hidtil været ukendt, om patienter med forsnævret aortaklap har en øget risiko for blodprop i hjernen, men der har været mange grunde til at mistænke, at dette kunne være tilfældet, fortæller Charlotte Andreasen, reservelæge på Hjertemedicinsk Afdeling, Gentofte Hospital. og ph.d.-studerende, der står bag den nye forskning.\nMed Charlotte Andreasen i spidsen har en gruppe hjerteforskere nu ved hjælp af landsdækkende administrative registre undersøgt risikoen for at udvikle apopleksi blandt næsten 80.000 danske patienter med aortaklapforsnævring. Studiet er støttet af Hjerteforeningen.\n– Vi fandt ud af, at der var en markant øget forekomst af blodpropper blandt personer med forsnævret aortaklap, selv hvis de ikke havde forkammerflimmer og andre kendte risikofaktorer for apopleksi såsom forhøjet blodtryk og sukkersyge, forklarer Charlotte Andreasen.\nAfgørende for at kunne forebygge blodpropper.\nDen nye viden er et afgørende første skridt til at forebygge blodpropper i hjernen hos hjertepatienter med en forsnævret hjerteklap.\n– Noget tyder på, at der er en sammenhæng, så nu kan vi gå i gang med at finde ud af, hvad det er for mekanismer i kroppen, der gør, at en forsnævret klap kan forårsage blodpropper i hjernen. Derfor ved vi heller ikke på nuværende tidspunkt, om fx blodfortyndende behandling vil have en forebyggende effekt, og hvilke risici der vil være ved eventuel opstart af blodfortyndende behandling. Her kunne være interessant med et klinisk studie for at undersøge effekten af blodfortyndende behandling hos de her patienter, siger Charlotte Andreasen.\nTidligere udskiftning af hjerteklappen.\nFoto: Lars E. Andreasen.– Noget tyder på, at der er en sammenhæng, så nu kan vi gå i gang med at finde ud af, hvad det er for mekanismer i kroppen, der gør, at en forsnævret klap kan forårsage blodpropper i hjernen, siger Charlotte Andreasen. Foto: Lars E. Andreasen.\nHun peger også på, at den nye forskning viste, at forekomsten af blodpropper faldt hos patienterne, efter at klappen var blevet udskiftet. Det tyder ifølge Charlotte Andreasen på, at den øgede forekomst af blodpropper kan være relateret til den forsnævrede klap og ikke bare til general åreforkalkning eller forkammerflimmer, som også ses hyppigt blandt disse patienter.\n– Derfor kunne det også være interessant at undersøge, om det kunne give mening at skifte klappen hos udvalgte patienter med svær klapforsnævring tidligere i forløbet, end man gør nu, hvor man først bliver indstillet til operation, når man får symptomer som svimmelhed, stakåndethed eller brystsmerter eller oplever en forringelse af hjertets pumpefunktion. Det kunne fx være blandt patienter med høj risiko for apopleksi, som ikke tåler blodfortyndende behandling.\n7 procent af den europæiske befolkning over 65 år lider af aortaklapforsnævring. Sygdommen er dermed en af de hyppigste hjertesygdomme på disse breddegrader.


Robuste børn - kom til fordragsaften på Tyrsbjerg med Prof. dr.phil. Per Schultz-Jørgensen | Ryds Gruppe\nRobuste børn - kom til fordragsaften på Tyrsbjerg med Prof. dr.phil. Per Schultz-Jørgensen\nHurtig tilmelding! Hør om ROBUSTE BØRN d. 6.december kl.19.00-21.00. Mød DKs mest anerkendte børneforsker, PER SCHULTZ-JØRGENSEN: "Vi har skabt børn, der ikke tåler pres. Hvordan kan voksne hjælpe børn med at blive stærkere?" Foredrag på Tyrsbjerg, Gratis entré og Kun for spejderforældre og spejderledere.\nTilmelding: formand [at] rydsgruppe [dot] dk Det er først til mølle!\nPer Schultz-Jørgensen: Vi har skabt børn, der ikke tåler pres.\n"En stor gruppe af børn er i dag mentalt i risikozonen, fordi de føler sig udsat for et pres, de ikke kan klare. Vi har været bevidste om, at børnene skulle udvikle en indre selvstændighed, som er nødvendig for, at man kan hvile i sig selv og tage kritisk stilling. Børn mangler en indre målestok."\nHvordan kan voksne kan hjælpe børn med at blive stærkere?\nKan børn lære ansvar og vedholdenhed? Per Schultz Jørgensen er børne- og familieforsker med fokus på børn og unge, forholdet til deres familie, skolen, fritidsliv og ikke mindst sundhed. Hans foredrag kombinerer teori og forskningsresultater med praktiske fortællinger og konkrete eksempler.\nPer Schultz-Jørgensen definerer robusthed som:\nEn egenskab forankret i barnet selv og ikke styret af trusler og løfter om belønning. Børn skal ikke overbeskyttes, men møde passende modstand, så de kan udvikle egenskaber som viljestyrke, modstandskraft og selvkontrol. Vi voksne skal være anerkendende og dialogiske.\nDer er tale om en faglig og social proces, hvor barnet lærer at være kritisk, kreativ, reflekteret, engageret og at kunne samarbejde. Vi er alle forskellige, og et godt liv er forbundet med retten til selv at definere, ”hvad der er godt for mig”.\nMød op på Tyrsbjerg onsdag den 6. december kl. 19-21\nTilmelding på: formand [at] rydsgruppe [dot] dk\nTir, 16.10.2018 18:00 - 20:00\nVi holder efterårsferie og ses igen tirsdag d. 23/10


Rejs ud og smag ny mad i hele verden - Råvareguiden\nHvis du er eventyrlysten, og hvis du elsker mad, er det måske på tide at drage ud i verden og smage lidt på, hvad de mange forskellige madkulturer har at byde på.\nSelvom vi engang imellem herhjemme kan lave en mexicansk burrito eller japansk sushi, er det på ingen måder det samme som det, du kan forvente, hvis du tager til eksempelvis Mexico eller Japan. Det er bare en helt anden liga. En liga, du ikke må snyde dig selv for at opleve på et tidspunkt i livet.\nIdéer til lande du kan besøge\nDer er ingen grænser for, hvilke lande du kan vælge at besøge på din tur. Vi spiser alle sammen forskelligt, og der ligger nye smagsoplevelser og venter på dig i hvert eneste land, som du ikke finder andre steder.\nDu kan eksempelvis tage en tur til Thailand, som har et af de mest vidunderlige køkkener på jorden. Læs her mere om thailandsk mad, hvis du er interesseret.\nHar du ikke penge til den store jordomrejse, kan du også bare vælge at besøge vores nabolande, eller måske tage ned til Middelhavet, hvor du også finder mange fantastiske retter.\nVælg kør-selv ferie og få mere tid til de forskellige lande\nHvis du vil helt ind under huden på et land, kan du med fordel vælge at køre igennem det. Du kan eksempelvis vælge at tage på kør-selv ferie. Bliver du i Europa, skal du ikke engang vise dit pas for at komme ind i landet.\nHar du en bil, er der ingen undskyldninger for ikke at kaste dig ud i sådan et eventyr. Så længe du bare sørger for at have vejhjælp i Europa og en nogenlunde pålidelig bil, kan det ikke gå helt galt. Læs her guiden til den bedste bilreparation, hvis du har brug for det.\nPlanlæg eller lad dig overraske\nNår du skal til et land, hvor du ikke har været før, er det op til dig selv, om du vil planlægge, hvilken mad du skal prøve, når du kommer til landet, eller om du vil gå over i den anden grøft og lade dig overraske, når du kommer frem. Der er fordele og ulemper ved begge dele.\nDet kan naturligvis være et større og mere spændende eventyr ikke at planlægge noget hjemmefra og så bare springe ud i det, når du kommer frem. Omvendt, hvis du eksempelvis har mindre tid at gøre godt med, kan det være praktisk at vide, hvor du skal gå hen for at spise de og de retter, som du gerne vil prøve, og dermed have det lidt mere planlagt hjemmefra.\nPrøv at spise hjemme hos lokale\nDu kan endda også prøve at spise hjemme hos nogle af de lokale, så du virkelig kan prøve at spise lokalt mad. Det er de færreste, der får den oplevelse i et fremmed land. Mange vælger at tage på restaurant, og det er selvfølgelig også lækkert. Men det er de færreste, der kan sige, at de har spist hos lokale i de lande, de har været i.\nPrøv eventuelt at undersøge mulighederne for at couchsurfe eller booke et værelse hos lokale via AirBnB. På den måde kan det være, du har mulighed for at få en plads rundt om spisebordet, når der bliver lavet aftensmad.


Islote de Lobos - Fuerteventura - Vandreruter\nTrekking igennem vulkankegler på nordsiden af Fuerteventura\nVandreruren på Lobos, en lille ø på knap 5 km² og et af de bedst bevarede steder på De Kanariske Øer, giver mulighed for at se en lang række seværdigheder: lige fra saltlaguner til formationer af små vulkankegler - også benævnt "hornitos" (små ovne). Ruten igennem den lille ø er en rundtur, der går fra havnemolen til Martiño Fyrtårn. Trekkingturen tilbage går gennem El Puertito, der var en gammel midlertidig bosættelse af øens fiskere og skaldyrsfiskere, der fiskede i området.\nHistoriske saltlaguner mellem minder om munkesælen.\nRuten hen over den lille ø Lobos, som det kun er muligt at komme til ad søvejen fra havnen i Corralejo, på nordsiden af Fuerteventura, går på en 7 km lang strækning forbi seværdigheder som f.eks. saltlagunerne i El Marrajo og Martiño Fyrtårn, der i 1865 markerede menneskets første tilstedeværelse på dette territorium. Der findes endnu gamle ovne, vaskerier, indhegninger og brønde, en samling interessant kulturarv, der overgår reproduktionerne af munkesælerne til minde om den uddøde art, som har givet navn til den lille ø.\nSaltlagunerne i Marrajo\nDenne stenmole er adgangen fra havet til øen Lobos. Den er omkring 60 m lang, og her begynder stien, der går igennem den sydlige del af den lille ø Lobos. Den er hovedvejen ind i parken, og det er stedet, hvor de både, der sejler besøgende hertil fra Corraleja, lægger til.\nDenne strand har fået sit navn pga. sin form, eftersom den er en vig med små pletter dækket af sand for foden af calderaen, det højeste punkt på Lobos. På dette sted, der er velegnet til badning, findes en lille temapark med munkesæler, som har lagt navn til den lille ø.\nStien giver os mulighed for at gøre en afstikker for at besøge saltlagunerne i Marrojo, der ligger for enden af Playa de La Caleta. Der er tale om nye saltlaguner, med det helt specielle forhold, at der ikke er bygninger i nærheden, men kun koge- og arbejdsstederne samt en brønd. De er velbevarede og har en særlig charme i denne afkrog af øen.\nLige inden man når op til fyret, er der en saltlagune med små søer, der oversvømmes med jævne mellemrum. Den vegetation, der kan tåle saltvandet, er et interessant fænomen, idet der findes endemiske arter som bidende Lobos-stenurt, der kun findes på denne lille ø. Det er endvidere et privilegeret sted for fugleobservationer, specielt vadefugle.\nMartiño fyr er den vigtigste på øen og stammer tilbage fra anden halvdel af det 19. århundrede. Den har en vigtig funktion for søfartssikkerheden i Bocayna-strædet mellem Lanzarote og Fuerteventura sammen med Pechiguera fyr på sydspidsen af Lanzarote og fyrtårnet i Cotillo på nordspidsen af Fuerteventura\nI dette område lå de huse bygget af sten uden mørtel, og hvoraf kun ruinerne er tilbage, som tilhørte de portugisiske arbejdere, der byggede Martiño fyr. De veje, der i dag findes på øen, blev anlagt på samme tidspunkt, og arbejdet varede 5 år blandt andet på grund af problemer med at få forsyninger.\nDenne sandslette er bemærkelsesværdig smuk. Vi kommer ind på den, når vi vandrer mod El Puertito. Sandet giver et hvidt, gyldent skær til landskabet, mellem de små vulkanhøje og -kegler. Her finder man også den typiske vegetation for disse kystområder\nDette er en enklave, hvor fiskere og skaldyrsfiskere overnattede, når de kom til den lille ø. I dag er stedet forvandlet til en noget forsømt bosættelse. Det smukkeste ved stedet er de mange bugter, vige, fordybninger og klipperev på denne kyst, hvor havets turkisblå farve vækker vores opmærksomhed i det lave vand.


Office 365 Adoption - Succesfuld Implementering af Office 365\nImplementering af Office 365\nNår din virksomhed investerer i et nyt it-system eller løsning, er det vigtigt, at medarbejderne er klædt godt på, så motivationen forbliver høj. Denne proces kalder vi, Adoption og mere præcist: at tage noget til sig og gøre det til sit eget.\nI PeopleNet ved vi, at it og lancering af nye systemer, kan skabe modstand mod forandring blandt mennesker. Derfor ser vi ikke adoption, som et projekt, der starter og slutter, men som en service, vi skal tænke ind i virksomhedens løsning, så succesen varer ved!\nVi sætter en ære i at skabe forløb i samspil med vores kunder, og vi prioriterer kommunikation og samarbejde. Fælles for vores team er, at vi fokuserer både på forretning og på brugerne, når vi tilrettelægger adoptionforløb. Det gør vi, fordi at i vores øjne, er intet værktøj mere effektivt end dén, der anvender det.\nDerfor har vi har udviklet en række standardiserede materialer, der henvender sig til brugerne. Disse materialer giver indsigt i de fordele, forandringen har for medarbejderne selv, og hjælper dem til at opnå personlig gevinst. På denne måde får I, som virksomhed, mest ud af jeres investering, og opnår desuden øget medarbejdertilfredshed!\nGode råd til at få succes med dit implementeringsforløb:\nDet er vigtigt af at finde de rette nøglepersoner. Det er væsentligt, at du allierer dig med både interne og eksterne ressourcer, der kan bidrage til at lede og eksekvere projektet.\nPas på med at fokusere på teknologien og forsøg i stedet at løse en reel udfordring. Sæt dig i medarbejdernes sted og forklar dem, hvad de kan få ud af at tage produktet i brug.\nUdvælg ganske få, men nødvendige indsatsområder. Pas på med at vælge for mange, da det kan udvande kommunikationen og gøre den overvældende for modtagerne.\nDen rette undervisning er naturligvis essentiel, men bør ikke stå alene, og derfor tilbyder vi supplerende kommunikations- og træningsmaterialer, der som en samlet løsning understøtter ibrugtagningen.\nEksempel på adoptionpakke:\nI det følgende ses et eksempel på en sammensætning af ydelser, der kan udgøre jeres adoptionforløb. Sammensætningen kan naturligvis gøres på utallige andre måder, for bedst muligt at understøtte den enkelte organisations implementeringsforløb.\nBehovsundersøgelse, der sendes bredt ud i virksomheden, for at få indblik i medarbejdernes digitale udfordringer og behov. Resultaterne analyseres og anvendes til at selektere hvilke Office 365-programmer, der i første omgang rulles ud, samt hvorledes undervisningen tilrettelægges.\nNyhedsmail, der informerer medarbejderne om udrulningen af Office 365.\nIndhold til infoskærme, der informerer medarbejderne om den tilbudte undervisning samt tid/sted.\nWorkshops til medarbejderne, der giver teoretisk viden og praktisk erfaring med tjenesterne.\nFloorwalking for at give medarbejderne mulighed for at stille underviseren kontekstafhængige spørgsmål, som de opstår.\nVejledning til selvstudie af både nye og eksisterende medarbejdere.\nTutorials til at imødekomme behovet for hurtig ”her og nu”-hjælp.\n*Svarende til en PRO adoptionpakke\nBehovsafklaring er anbefalelsesværdig for mellemstore og store virksomheder, med henblik på at opnå indsigt i medarbejdernes behov; både i forhold til selektion af Office 365-tjenester samt i forhold til træningens tilrettelæggelse og fokus.\nDer udarbejdes og udsendes et spørgeskema til enten hele virksomheden, eller til en kondenseret gruppe af medarbejdere. Besvarelserne analyseres og danner udgangspunkt for den videre tilrettelæggelse af indsatsen. Brugerundersøgelser kan anvendes til to centrale ting; at klargøre hvilke tjenester, der vil have størst værdi, samt at klargøre hvilke udfordringer, medarbejderne oplever, og dermed hvorledes selve undervisningen skal struktureres.\nDenne form for behovsafklaring inddrager perspektiverne fra en varieret gruppe, som repræsenterer virksomhedens medarbejderes behov og udfordringer. Den kvalitative tilgang tilvejebringer dybdegående svar og således en nuanceret indsigt og forståelse.\nDet er helt essentielt at investere i god og klar kommunikation, både før og under et adoptionforløb. Her mener vi ikke blot at holde medarbejderne godt informerede om den kommende forandring, men vi ved også at medarbejderne har behov for at se hvad de vil få ud af at ændre deres arbejdsgange.\nVores kommunikationsressourcer er derfor designet til at skabe opmærksomhed, bevidsthed, engagement og motivation om forandringen. Dette kan gøres igennem følgende medier;\nIndhold til infoskærme\nVi bygger kommunikationsindholdet på følgende velkendte og velafprøvede tilgange og strategier;\nSer på fordelene ved Office 365 og de forskellige applikationer, for forskellige medarbejdergrupper/brugere. Virker motiverende idet de illustrerer hvorledes brugerne kan opleve individuel gevinst ift. produktivitet og arbejdsglæde.\nFokuserer på de ting, brugerne skal begynde at gøre (f.eks. at dele dokumenter), stoppe med at gøre (f.eks. at vedhæfte dokumenter som filer i mails) og fortsætte med at gøre (såsom at arbejde sammen om dokumenter med kolleger).\nIllustrerer fakta, fordel og udbytte ved den enkelte tjeneste (f.eks. hvad Teams er, hvad fordelen ved Teams er, samt hvilket udbytte, der kan forventes at opnå vha. Teams).\nSelve træningen er en væsentlig del af den succesfulde implementering, men der findes mange andre muligheder, end blot traditionel klasserumsundervisning. I PeopleNet ved vi, at behovet for undervisning varierer af hensyn til virksomheden og dens organisationskultur. Ofte ses særligt positive resultater i adoptionforløb, hvor træningsindsatsen kombinerer to eller flere undervisningsformer, såsom firmakursus og e-learning, eller workshops og floorwalking.\nVed at vælge et firmakursus, sikrer I et ensartet forløb til alle medarbejdere. Firmakurser kan tilrettelægges på forskellige måder, så det understøtter antallet af kursister, samt de Office 365, I har valgt at lægge vægt på.\nEn workshop kombinerer det teoretiske og det praktiske, så kursisterne fårhands-on erfaring med de forskellige tjenester og funktioner. Underviseren gennemgår stoffet, og giver dernæst opgaver, som kursisterne naturligvis kan få hjælp til.\nDenne kursusform fungerer som sidemandsoplæring, og kan være nyttig, ved nyansættelse, eller for projektledere eller administratorer ved opgradering af system eller platform.\nE-learning består typisk af korte film med speak, der gøres tilgængelige for medarbejderne. Modulerne kan tilgås når der er behov for det, uanset tid og sted.\nFloorwalking fungerer som en slags lektiehjælp, og det kan være en særligt stor hjælp efter et gennemført firmakursus, for at tilbyde yderligere støtte til kursisterne. En underviser gå rundt blandt medarbejderne, mens der arbejdes, og hjælpe med at besvare spørgsmål som de opstår.\nØnskes det at flere kursister på forskellige lokationer, deltager i ét kursus på samme tid, er det oplagt at afholde et webinar. Et webinar giver underviseren mulighed for at gennemgå pensum eller holde en spørgetime efter et kursus, hvor deltagerne har mulighed for at stille spørgsmål.\nUndervisning eller oplæg, der er tilrettelagt som foredrag eller præsentation, og inddrager de deltagende i diskussionen.\nDybdegående sidemandsoplæring, der klæder en medarbejder på til varetagelse af intern kompetenceudvikling.\nDet anbefales at tilbyde en form for vejledning til virksomhedens medarbejdere. Det er meget positivt at kunne tilbyde intern og/eller ekstern support af Office 365, men mange brugere har gavn af at have adgang til selvstudie til hurtig opsummering af læring. Dette medvirker til reduceret brugerutilfredshed omkring implementeringen, og understøtter en varig læring.\nDybdegående manual, der trinvis gennemgår funktioner ved hjælp af tekst og skærmbilleder. Særligt nyttig til mere avancerede brugerniveauer eller tjenester med højere grad af kompleksitet.\nIllustrativ oversigt, der anskueliggør de forskellige tjenesters funktioner.\nKorte videoer af 2-5 minutters varighed, der forklarer ogdemonstrerer brugeren en given funktion.\nCase-baserede vejledninger, der tager udgangspunkt i et forretningsscenarie. De sætter tjenester i en relaterbar kontekst, så brugerne bliver gjort opmærksomme på måder hvorpå de kan arbejde på tværs af programmer.\nSimple men effektive tips og tricks til at anvende de forskellige tjenester. One pagers har til formål at hjælpe brugeren med f.eks. at:\nArbejde som de plejer\nIbrugtagningen af Office 365 hænger uløseligt sammen med indsatsen, der naturligvis varierer afhængigt af den pågældende organisation. På baggrund af PeopleNets mangeårige erfaring med adoptionforløb, anbefales det generelt at kombinere minimum ét element af kommunikation, vejledning og træning.\nNedenfor præsenteres 3 adoptionpakker, LIGHT, BASIC og PRO, som hhv. repræsenterer et lille og et mellem adoptionprojekt samt et decideret adoptionforløb. Uanset hvilken pakke du vælger, er der penge at spare, så du kan komme prisrigtigt i gang.\nSpar 3.000 kr.\nKlik nedenfor og vi kontakter dig for at fortælle mere om, hvordan vi kan sammensætte den bedste LIGHT adoptionpakke til din virksomhed.\nSpar 9.500 kr.\nKlik nedenfor og vi kontakter dig for at fortælle mere om, hvordan vi kan sammensætte den bedste BASIC adoptionpakke til din virksomhed.\nSpar 11.000 kr.\nKlik nedenfor og vi kontakter dig for at fortælle mere om, hvordan vi kan sammensætte den bedste PRO adoptionpakke til din virksomhed.\nTal med en af vores Adoption eksperter\nAdoption- og 365 specialist


Krav om tysk folkeafstemning om EU – Af Arbeit-Zukunft | KPnet\nKrav om tysk folkeafstemning om EU – Af Arbeit-Zukunft\nDe tyske marxist-leninister i Arbeit-Zukunft har længe kæmpet for at få Tyskland ud af EU. De kræver efter Brexit, at der også i Tyskland holdes en folkeafstemning om medlemskab. Det er et krav, som de tyske venstrekræfter ellers er meget stille om. Arbeit-Zukunfts opråb distribueres som flyveblade rundtom i landet. Her gengives den første del.\nBrexit-lejren i Storbritannien har sejret med knap 52 %. Udtræden af EU står for døren. Det er en rungende lussing til bosserne i EU. De befinder sig nu i deres vanskeligste krise. Ingen – hverken Merkel eller Gabriel, hverken Hollande eller Juncker, hverken Schulz eller Steinmeier har nogen udvej.\nMere endnu: EU trues af disintegration. I mange EU-lande mødes Bruxelles’ politik med had og vrede. Der rejses krav om flere afstemninger om EU.\nOg det er godt, selvom det kan være svært at sige dette, fordi initiativer hertil mest kommer fra højrekræfter, chauvinister og fascister. Kommunister, venstrekræfter og fagligt aktive kan imidlertid ikke blive ved med at trykke sig. De må tage stilling.\nFor én ting står klart: Som ingen anden samfundsklasse har arbejderne, arbejdsløse, men også talrige bønder – kort sagt dem der er gjort fattige af den nyliberale EU-politik – sluttet sig til et Nej til EU. Er vi arbejdernes parti eller ej?\nEU er arbejdernes og de ansattes fjende! Det er en kapitalistisk magt programmeret til lønnedskæring, job-killing og sikring af maksimalprofit. I Grækenland, Spanien, Portugal er der en social katastrofesituation, som EU bærer ansvaret for med sin politik. Og her er Berlin, Merkel, Schäuble, Gabriel og Steinmeier hovedaktører, selvom de ikke er helt alene.\nEU’s Lissabon-traktat rummet er såkaldt socialt charter, som ikke er det papir værd, det er skrevet på. Hvad det siger om arbejderrettigheder, om solidaritet, om forbud mod diskriminering bliver i hver eneste krise igen og igen skrottet og smidt i skraldespanden! Det har Grækenland demonstreret: Der blev overenskomstaftaler, love og sociale standarder revet over.\nHvem kan undre sig over, at arbejderne så massivt tager stilling imod EU? Men alle impulser fra venstrekræfterne i den retning savnes. Så disse overtages præcis af højre og fascister.\nArbeit-Zukunft er medlem af CIPOML – Den internationale konference af marxistisk-leninistiske partier og organisationer.\nLæs hele opråbet på tysk her\nArbeit-Zukunft 25. juni 2016\nDiEM 25 og PlanB: Redningsplanker for det kriseramte EU-projekt\nKPnet 10. februar 2016\nKPnet 29. juni 2016


Tobias Olesen tager til Brabrand | Sport | stiften.dk\nPubliceret 13. august 2017 kl. 12:45\nThomas Viggers og Brabrand IF får ny holdkammerat i 21-årige Tobias Olesen. Arkivfoto: Ole Nielsen\nFODBOLD: Tobias Olesen kommer til Brabrand efter et år på Færøerne. Han har fået sin fodboldopdragelse i Silkeborg, hvor han spillede, indtil han blev seniorspiller. Efter et år på Færøerne vender han altså nu snuden hjemad. Til september starter Tobias studie i Aarhus, hvorfor det var oplagt at spille fodbold i Brabrand.\n- Tobias er en ung spiller, der har trænet med i de seneste tre uger, og det har han gjort godt. Han kan dække begge back-positioner. Hans forcer er hans hurtighed og gå-på-mod. Han er altid træningsparat og gør alt for at vinde. Tobias er en dygtig ung spiller, der er kommet for at lære og vise sig frem. Han har nogle gode spidskompetencer, men også nogle udviklingsområder, som vi allerede er i fuld færd med at dygtiggøre, skriver Brabrand på klubbens hjemmeside.