Brugerinddragelse i praksis - PDF\nDownload "Brugerinddragelse i praksis"\n1 Brugerinddragelse i praksis Muligheder og barrierer når brugerinddragelse skal komme fra ord til handling Torsdag den 30. oktober 2014 på Hotel Nyborg Strand, Østerøvej 2, 5800 Nyborg Program Konferencens ordstyrer: Cecilie Beck, journalist og studievært, TV Registrering, kaffe & morgenbrød Velkomst v/lars Engberg, formand, Danske Patienter og Else Smith, administrerende direktør, Sundhedsstyrelsen Key learning points from implementing Shared Decision Making overcoming barriers and finding solutions v/adrian Edwards, Professor in General Practice, Institute for Primary Care & Public Health, Cardiff University and part-time general practitioner in Wales, UK Brugerens perspektiv: Hvornår fungerer inddragelse? v/louise Rasmussen, borger med spiseforstyrrelse, Marie Lenstrup, pårørende til en parkinsonramt og Lene Romer Halby, stomi-opereret Pause\n2 Sessioner (se beskrivelse sidst i programmet) A Hvordan sikrer vi, at borgeren har indflydelse og er i centrum, når kommunen arbejder? B Pårørende som del af et patientforløb hvordan? C Brug brugernes ressourcer gevinster og læring fra peer-to-peer-arbejde i den kommunale og regionale psykiatri. D Telesundhed som håndtag til øget brugerinddragelse? E Kan beslutningsstøtteværktøjer understøtte bedre kvalitet og behandlingsresultater for patienter? F Måling af brugerinddragelse. G Brugerinddragelse i stuegang og journal H Inddragelse af borgere og pårørende i patientsikkerhedsarbejdet i den kommunale ældrepleje Frokost Hvordan styrker vi inddragelsen af patienter og pårørende i sundhedsvæsenet i fremtiden v/nick Hækkerup, minister for sundhed og forebyggelse Er de sundhedsprofessionelle en barriere for brugerinddragelse? v/morten Freil, direktør, Danske Patienter og Videnscenter for Brugerinddragelse i Sundhedsvæsenet (ViBIS) Brugerinddragelse: Borgere og professionelles nye ansvar og roller i mødet med hinanden v/nanna Mik-Meyer, antropolog, ph.d. i sociologi, professor v. Institut for Organisation, CBS Pause Strategisk brugerinddragelse hvordan gør vi det? v/eva Zeuthen Bentsen, hospitalsdirektør på Gentofte Hospital, cand. merc. i organisation og ledelse og ph.d. i afhandling om sygehusledelse Afslutning v/ulla Astman, formand for sundhedsudvalget, Danske Regioner og Ninna Thomsen, medlem af social- og sundhedsudvalget, KL\n3 Sessioner (kl ) A Hvordan sikrer vi, at borgeren har indflydelse og er i centrum, når kommunen arbejder? Kommunale politikere, ledere og sundhedsfaglige aktører har i flere årtier sagt og skrevet, at borgeren skal være i centrum for og have indflydelse på kommunens sundhedsindsats. Men hvad kræver det reelt at realisere denne vision på alle niveauer, således at alle ansatte i kommunen arbejder efter samme mindset politisk, administrativt, økonomisk og fagligt? Sessionen sætter spot på muligheder og udfordringer med afsæt i to kommuners erfaringer med at implementere denne vision. Hvordan og hvornår inddrages borgeren bedst? Kan det dokumenteres, at borgeren oplever sig inddraget og opnår bedre sundhed? Hvordan sikres de faglige standarder? Moderator: Birgitte Holm Andersen, sundhedschef, Favrskov Kommune Slå automatpiloten fra v/susanne Terkelsen, leder af Esbjerg Sundhedscenter, Esbjerg Kommune og Arne Nikolajsen, direktør for Sundhed og Omsorg, Esbjerg Kommune Det gode patientforløb v/mai-britt Hagbarth, centerchef for Sundhed og Omsorg, Guldborgsund Kommune, Karen Daverkosen, leder af Sundhed og Omsorg distrikt vest, Guldborgsund Kommune og Marianne Søgaard Hansen, fysioterapeut og forløbskoordinator, Guldborgsund Kommune Borgerens oplevelser med kommunens indsats v/lise Landgren, formand for Danmarks Lungeforening, Guldborgsund B Pårørende som del af et patientforløb hvordan? Pårørende er en vigtig støtte for patienten, men det er ikke altid lige let systematisk at inddrage de pårørende i praksis, så de både har de nødvendige ressourcer til at støtte patienten, men også selv får den nødvendige støtte. Sessionen sætter fokus på, hvordan man kan inddrage de pårørende i praksis, hvilke udfordringer der kan opstå, og hvordan disse udfordringer kan løses. Udover at få viden om, hvordan pårørende kan inddrages i praksis, får deltagerne også selv mulighed for at debattere, hvordan inddragelse af pårørende kan styrkes. Hvad kræver inddragelse af de pårørende? v/katrine Tilma, pårørende og næstformand i Landsforeningen for BEDRE PSYKIATRI Erfaringer med pårørendeinddragelse individuelt og i grupper v/lars Siert, ledende neuropsykolog, Afdeling for Højt Specialiseret Neurorehabilitering / Traumatisk Hjerneskade, Glostrup Hospital, udefunktion Hvidovre Hospital Åben Dialog en metode til at inddrage pårørende og netværket v/anna-louise Sollann Sørensen, udviklingsansvarlig sygeplejerske, Regionspsykiatrien Silkeborg og Majbrit Lundgaard Andresen, ergoterapeut, Socialpsykiatrien Silkeborg\n4 C Brug brugernes ressourcer gevinster og læring fra peer-to-peer-arbejde i den kommunale og regionale psykiatri En nylig vidensopsamling i regi af Socialstyrelsen viser, at der internationalt og nationalt kan opnås væsentlige gevinster ved at arbejde med peer-to-peer i den offentlige sektor, men det har begrænset udbredelse i en dansk kontekst. I denne session præsenteres, hvilke gevinster og hvilken læring, der kan opnås ved at inddrage medarbejdere med brugerkompetencer i såvel den regionale som kommunale psykiatri. v/agnete Neidel, kontoret for psykosociale indsatser, Socialstyrelsen, Christina Ytzen, Enhed for Brugerstyret Psykiatri, Region Sjælland og Tonie Rasmussen, faglig konsulent, Rudersdal Kommune D Telesundhed som håndtag til øget brugerinddragelse? Teknologi understøtter i dag, at behandling og kontrol, der tidligere blev varetaget på hospital eller hos praktiserende læge, kan ske i borgerens eget hjem og nærmiljø. Gennem teknologien kan borgeren få større indsigt i og kontrol over egen somatiske sygdom eller psykiatriske lidelse. På sessionen vil vi med udgangspunkt i konkrete erfaringer fra kommuner og regioner drøfte, hvad telesundhed betyder for brugerinddragelse. Ændrer det grundlæggende ved relationen mellem sundhedsperson og borger? Bliver borgeren reelt en aktiv part i beslutninger om egen sygdom/lidelse, fordi borgeren er klædt bedre på, eller er telesundhed/telemedicin bare ny vin på gamle flasker? Brugerinddragelse og telesundhed v/finn Olesen, lektor, Institut for Informations- og Medievidenskab, Aarhus Universitet Telecare Nord v/tina Archard Heide, Projektchef, Region Nordjylland Min vej - et recovery understøttende hverdagsværktøj til mennesker med sindslidelser v/marie Høgh Thøgersen, chefkonsulent, Københavns Kommune E Kan beslutningsstøtteværktøjer understøtte bedre kvalitet og behandlingsresultater for patienter? Hvordan understøtter sundhedsvæsenet, at patienter og pårørende bedst muligt rustes til at tage kvalificerede beslutninger i forhold til de behandlingstilbud, de tilbydes. Sessionen sætter fokus på, hvordan beslutningsstøtteværktøjer kan understøtte beslutningsprocessen mellem sundhedsprofessionelle og patienten. Konkret tages der afsæt i erfaringer med beslutningsstøtteværktøjer, der udarbejdes i sammenhæng med kliniske retningslinjer. I sessionen illustrerer og diskuterer patienter, forskere og sundhedsprofessionelle muligheder og barrierer ved brug af beslutningsværktøjer. Understøtter beslutningsværktøjer reelt, at patienter træffer bedre beslutninger omkring deres behandling? Og opnår patienter bedre behandlingsresultater ved brug af beslutningsstøtteværktøjer? Hvad er kvaliteten af disse redskaber og hvordan skal de bruges? Moderator: Charlotte Bredahl Jacobsen, Projektchef, Danske Patienter Beslutningsstøtteværktøjer, som del af de kliniske retningslinjer? v/anja Heen, læge, phd-stipendiat, Indre medisinsk avdeling, Gjøvik, Sykehuset Innlandet, Norge Lægens erfaringer med beslutningsstøtteværktøjer fra klinisk praksis v/thomas Greibe, praktiserende læge, Skødstrup Lægepraksis\n5 F Måling af brugerinddragelse Ud fra devisen man får det, man måler på, tager denne session hul på debatten om, hvordan man kan anvende målinger til at styrke brugerinddragelse i sundhedsvæsenet. Er det ved at måle brugerinddragelsen eller er det ved at måle effekten af brugerinddragelse? Er de eksisterende mål om patienttilfredshed og oplevelse af inddragelse fra for eksempel De Landsdækkende Undersøgelser af Patientoplevelser dækkende redskaber? Skal der udvikles nye mål? Mere patientnære mål, eller mål der er rettet mere på, at brugerinddragelse er en cirkulær proces, der involverer de sundhedsprofessionelle? Hvordan kan sådanne målinger indgå i ledelse og styring af sundhedsvæsenet? Sessionen sætter gang i en debat om måling af brugerinddragelse og perspektiver for, om og hvordan monitorering og måling af brugerinddragelse kan styrke sundhedsvæsenet og sundheden i fremtiden. Moderator: Bobby Zachariae, professor, dr.med., cand.psych., Enhed for Psykoonkologi og Sundhedspsykologi, Onkologisk Afd., Aarhus Universitetshospital Måling af brugerinddragelse refleksioner fra storskalaprojekt på AUH v/helle Max Martin, senior projektleder i Videnscenter for Brugerinddragelse (ViBIS) Måling af brugerinddragelse i et sundhedsøkonomisk perspektiv v/eva Draborg, lektor, Ph.D., Institut for Sundhedstjenesteforskning og COHERE, SDU Hvordan kan ledelsen understøtte, monitorere og måle brugerinddragelse? v/anja Hertz, vicedirektør, Region Hovedstadens Psykiatri Måling af effekt af patientinvolvering v/susanne Skaaning, diabetiker og Lone Schou, sektionsleder, Sektion for Global Oral Sundhedsfremme, KU og Ayse Basak Cinar, adjunkt, Sektion for Paradontologi og Samfundsodontologi, KU G Brugerinddragelse i stuegang og journal Flere steder i udlandet har borgeren tidstro adgang til deres sundhedsjournal og deres svar på prøver. I Danmark er informationerne synlige for de sundhedsfaglige, før de er det for patienterne. Mange steder i udlandet har patienterne tilsvarende mulighed for at skrive i egen journal, fordi det kan understøtte mere viden og bedre dialog mellem patient og de sundhedsfaglige. I Danmark har man voksende erfaringer med, at udredning, behandling m.v. foregår i dialog og samarbejde med patienter og pårørende. Hvad kræver det at ændre tilgang og organisation på en afdeling, så afdækning og planlægning i højere grad foregår i partnerskaber? Kan sådanne erfaringer tilsvarende bruges til at tænke sundhedsjournalen som et partnerskab mellem sundhedsfaglig og patient? Sessionen diskuterer fordele og ulemper, hvor er modstanden og hvorfor og hvad er effekterne? Moderator: Morten Elbæk, direktør, sundhed.dk Den involverende stuegang v/helle K. Iversen, Apopleksiansvarlig overlæge, Apopleksienheden Glostrup Hospital og klinisk forskningslektor ved Københavns Universitet Journal som et partnerskabsprojekt v/lisa Korsbek, seniorforsker, projektleder på Momentum en app til fælles beslutningstagning i psykiatrien, kompetencecenter for Rehabilitering og Recovery, Region Hovedstadens Psykiatri og Esben sandvik Tønder, projektmedarbejder, Region hovedstadens psykiatri Patienternes vinkel v/morten Hesse, psykolog, Ph.d., lektor på Aarhus Universitet og borger, der har haft en blødning i hjernen (apopleksi) og Mortens hustru Kirsten Hesse. v/connie Ziegler, projektleder, cand. mag, social- og sundhedspolitisk afdeling, Gigtforeningen samt gigtpatient\n6 H Inddragelse af borgere og pårørende i patientsikkerhedsarbejdet i den kommunale ældrepleje. Patienter og pårørende har ofte et andet perspektiv end de sundhedsprofessionelle. Samarbejde med patienter og pårørende er derfor en vigtig del af arbejdet med patientsikkerhed. Fem kommuner deltager i projekt I sikre hænder, som er et samarbejde mellem Ministeriet for Sundhed og Forebyggelse, KL og Dansk Selskab for Patientsikkerhed. Projektet har til formål at reducere tryksår, medicinfejl, infektioner og fald i den kommunale ældrepleje. På sessionen vil kommunale frontlinjemedarbejdere, som har den direkte kontakt med borgerne, fortælle om, hvordan de inddrager borgere og deres pårørende i arbejdet med at forebygge tryksår. Fokus vil primært være på patient- og pårørendesamarbejde inden for tre overordnede områder: Indsatser, der fremmer patienters og pårørendes bidrag i forbedringsarbejdet Indsatser, der fremmer samarbejde med patienter og pårørende om patientsikkerhed i dagligdagen Indsatser, der fremmer åbenhed og gennemsigtighed om forbedringsarbejdet v/vibeke Rischel, sundhedsfaglig chef, Dansk Selskab for Patientsikkerhed, Dorthe Trier Andersen, social- og sundhedsassistent i hjemmeplejen Bjerringbro, Viborg Kommune, Gitte Kirkegaard Pedersen, social- og sundhedsassistent i hjemmeplejen i Bjerringbro, Viborg Kommune, Lene Korsgård, Distriktsleder for hjemmeplejen Distrikt Fjord, Sønderborg Kommune og Tina Helene Jensen, daglig leder for sygeplejen, Distrikt Fjord, Sønderborg Kommune Praktiske oplysninger Tid og sted: Deltagergebyr: Tilmelding: Afbud: Plancher: Yderligere information: Torsdag den 30. oktober 2014 på Hotel Nyborg Strand, Østerøvej 2, 5800 Nyborg. Kr ,- ekskl. moms. Faktura fremsendes efter konferenceafholdelse. Tilmelding er bindende og foretages via Danske Regioners hjemmeside. Der lukkes for tilmelding mandag d. 20. oktober kl , eller når alle pladser er besat. Skulle du blive forhindret i at deltage, bedes du venligst kontakte Rasmus Grønborg, Du er velkommen til at overdrage din plads til en anden, dog kun efter forudgående aftale. Efter konferencen vil du kunne se oplægsholdernes plancher på respektive parters hjemmesider. Konferencens faglige del: Trine Petersen, Annette Wandel, Britta Bjerrum Mortensen, Jacob Meller Jacobsen, Konferencens praktiske del: Rasmus Grønborg,


LD Systems Maui 5 Subwoofer beskyttende dække hos Gear4Music.com\nLD Systems Maui 5 Subwoofer beskyttende dække\nkr. 306 (Moms inkluderet @ 25%)\nSpecialiserede taske for dit Maui 5 Subwoofer\nTykke 8 mm polstring til beskyttelse mod stød\nVandafvisende ydre materiale\nDelt rum Ideal for tilrettelæggelsen\nUdpeget pose til opbevaring af tilbehør\nDen LD Systems Maui 5 Sub dække tilbyder beskyttelse til din MAUI 5 subwoofer højttaler. Den taske ydermateriale er 1680D nylon, som er vandafvisende og modstandsdygtig over for slid. Kombinere dette med kraftig lynlås og 8mm polstring gør tasken fuldt beskyttende af dråber og stød, der kunne opstå, mens rejser til og fra gigs. Lugen tillader access til dit Maui 5's håndtag for nem transport.\nProdukt Ref: 67089\nBehringer MicroAMP HA400 hovedtelefon forstærker\nMIDI Pro Kabel, 3m\nEQ akustik Klassiske kile 30, 30 cm skum fliser grå (8 pak)\nKlik her for at købe LD Systems Maui 5 Subwoofer beskyttende dække og dit valgte tilbehør\nPolstring tykkelse: 8 mm\nLukker Type: Zip\nLD Systems Maui 5 satellit taske, sort\nLD Systems DAVE 10 G3 satellit kabinet taske\nLD Systems DAVE 15 G3 satellit kabinet taske


Rygte: iPhone 7 får trådløs opladning |\nRygte: iPhone 7 får trådløs opladning\nSeneste rygte om den kommende iPhone 7 går på, at den får mulighed for trådløs opladning.\nTidligere på ugen skrev vi om de seneste rygter for den kommende iPhone 7's specifikationer. De peger i retning af nyt design i et nyt materiale, at den bliver vandtæt, mister jack-stikket etc. Alt det kan du læse mere om her: Her er alt vi ved om iPhone 7.\nSeneste nyt er, at iPhone 7 også får trådløs opladning. Noget der efterhånden er ved at være standard på smartphones i den dyrere ende af skalaen. Apple benytter det også i Apple Watch, og har flere patenter i den retning. Der findes desuden flere tredjepartsløsninger, så man kan gøre sin nuværende iPhone modtagelig for trådløs opladning via lidt elektronik, der bliver gemt under coveret på telefonen. I virkeligheden er det ikke raketvidenskab, så Apple må have haft nogle gode grunde til at det ikke allerede er implementeret i iPhonen.\n8. januar 2016 kl. 11:26\nHvis jeg skal være ærlig, så forstår jeg ikke 100 procent, hvorfor det er vigtigt, at opladning af telefonen sker trådløst. Man skal vel alligevel have telefonen hen på en plade, der er ledning i, og det betyder, at man ikke slipper for ledninger ved for eksempel sengen. Eneste fordel er, at man slipper for at sætte stikket i. Og det er, i min verden, ikke besværligt.\nJeg ser trådløs opladning som en gimmick på niveau med at sende sin hjerterytme mellem to ure eller scrolle på en hjemmeside med sine øjne. Faktisk er det fyld, der tager fokus fra de vigtigste features i produkterne.\nNu lyder jeg som en gammel, sur mand. Bevares, det kan sagtens ske, at jeg er det, men jeg vil langt hellere have et produkt, der er topklasse end et produkt, der er fyldt med sjove indslag.\n8. januar 2016 kl. 12:21\n@marknmeeks - Faktisk er det super lækkert at have den mulighed. Når man taler meget i telefon hver dag på kontoret, så synes jeg at det er lækkert bare at kunne lægge sin telefon på en plade, i stedet for at tage ledningen ind og ud flere gange om dagen. Jeg havde det selv på min Nexus 5 telefon, og jeg savner at have det nogle gange. Jeg mener ikke at trådløs opladning er et "sjovt" indslag ligesom med at scrolle med øjnene. Det er da en feature, som jeg ved mange bruger især på arbejdspladser (dem som har f.eks. en Samsung tlf). Gimmicks kan jo også være nyttige. Jeg har før i tiden sagt at Siri var da den værste gimmick i lang tid da det kom. Men jeg bruger det faktisk regelmæssigt i bilen, hvis jeg lige skal sende en hurtig sms, eller lave et opkald og stadig have hænderne på rattet. For mig så det svært at undvære trådløs opladning nu hvor jeg har haft det før, ligesom jeg heller ikke ville kunne eje en telefon i dag som ikke har fingeraftrykslæser :)\nForestil dig bliver mere udbredt. Man vil kunne få møbler med indbygget ladezone. For eksempel et skrivebord eller et sengebord. Så lægger man bare iPhonen på bordet, og den lader op. Det samme kunne man forestille sig alle mulige andre steder.\nI princippet kunne det være sådan, at uanset hvor man lægger sin iPhone, så lader den op. Man kunne også have en powerbank i sin taske, så når iPaden ryger i tasken, så lader den automatisk. Alt sammen uden stik. Pointen er ikke så meget at man undgår stikket. Det er som du skriver ikke det helt store problem. Pointen er, at man vil sjatlade sin iPhone nærmest hele tiden, hvorfor den enten kan få et mindre batteri eller i princippet holde længere mellem de perioder, hvor man lægger den til "rigtig" opladning. Ganske enkelt fordi den hele dagen bliver ladet, når den alligevel bare ligger på bordet, i bilen, i tasken etc.\nDét er smart ;-)\n8. januar 2016 kl. 14:03\nJeg bruger det hver dag. Men et særligt cover.\nEnten på natbordet.\nEller i min lastbil, har en spole inde under en hylde. Når jeg ligger telefonen på denne bliver den ladet.\nHar samme system i min personbil.\nTræls at det ikke har været indbygget i telefonen, men det bliver det jo nok nu så.\nDette her er måske fantasi, men kunne bliver rigtig godt, når/hvis en iPhone/iPad kan blev opladt trådløst fra en Appleserver/sattelit eller lignende, hele tiden, men det måske bare en urealistisk drøm? Så skal man slet ikke tænke på opladning mere.\n8. januar 2016 kl. 14:41\n@Jørgen: Der er jo grænser for, hvor langt væk telefonen kan være fra opladeren, selv om det er trådløst. Om din idé er en urealistisk drøm er jo ikke til at vide, men det er i hvert fald science fiction indtil videre - der er ingen kendte teknologier, der kan overføre effekt over betydelige afstande.\nMed hensyn til trådløs opladning generelt, så synes jeg også, at det er ganske smart. Og der er faktisk allerede møbler på markedet med det indbygget, Ikea har fx både bordlamper og sengeborde med indbygget trådløs opladning. Og som allerede nævnt: I en hylde i bilen, i en taske, måske indbygget i bordene i toget eller i disken på din stambar ;) Det er kun et spørgsmål om, at det skal blive udbredt nok, så kan jeg godt se potentialet i det. (Og så kræver det jo også, at det er de samme standarder, der bruges...)\n8. januar 2016 kl. 14:56\nTeknologien udvikler sig da i den retning. Her kan man f.eks. læse om ny teknologi, der tillader opladning over 5 meter: http://www.digitaltrends.com/mobile/farewell-cords-new-tech-can-wirelessly-charge-40-smartphones-5-meters-away/\nSå i fremtiden kunne man da godt forestille sig, at ens telefon automatisk lades op i lommen, mens man sidder på en café eller lignende, hvor de stiller det til rådighed som en service. Men indtil videre kunne jeg mægtig godt tænke mig trådløs opladning med kontaktplade til iPhone, så man slipper for besværlige kabler.


En skat på journalistiske lokale medier - Debatindlæg - Debat\nDebatindlæg 08.11.2014 kl. 03:00\nEn skat på journalistiske lokale medier\nChristian Kierkegaard, journalistisk direktør, Danske Medier\nReklameafgiften, som Folketingets flertal vedtog i 2012 for primært at ramme tilbudsaviser, er nu på vej til at blive en afgift, som specielt rammer lokale publicistiske ugeaviser og enkelte dagblade, hvor mere end halvdelen af indholdet er journalistiske artikler.\nDa loven oprindeligt blev vedtaget, var lokale ugeaviser undtaget med henvisning til disse avisers meget store betydning for nærdemokratiet. I mange dele af landet er de borgernes eneste kilde til informationer om, hvad der sker i lokalsamfundet. Efter halvandet års dialog med det danske Skatteministerium fastslog EU-Kommissionen, at undtagelsen for ugeaviserne var lovlig statsstøtte – men med den ikke uvæsentlige tilføjelse, at EU-retten ikke tillader et medie at modtage flere former for statsstøtte. En vurdering, mange jurister i øvrigt finder tvivlsom.\nRegeringens svar herpå er, at den nu vil ændre loven om reklameafgift, så et medie ikke samtidig kan være fritaget for reklameafgiften og få mediestøtte – og det er en ændring, som primært får betydning for de lokale ugeaviser, som satser på det redaktionelle indhold – men også enkelte dagblade.\nKravet for at få støtte til driften af redaktionelle medier er, at mindst halvdelen af et medies indhold er redaktionelt. En regel, der er indført for at give medier et incitament til at styrke det redaktionelle indhold og dermed fremme mediernes rolle i demokratiet.\nFlere lokale ugeaviser ser med den nye mediestøtte en mulighed for at styrke redaktionerne, da de nu kan få en offentlig medfinansiering heraf – og stærkere lokale medier vil være en nærdemokratisk gevinst. Støtten vil være med til at gøre disse medier mindre afhængige af annonceindtægter, som i dag for de fleste er den eneste finansieringskilde. Også enkelte lokale dagblade satser på at nå længere ud i lokalområderne end til de betalende abonnenter. De kommer lejlighedsvis – nogle en gang om ugen – til alle husstande i kommunen for på den måde at leve op til deres forpligtelse til at være hovedkanal til nyt fra lokalområdet.\nRegeringens forslag lægger derfor op til at indføre en økonomisk straf til de redaktionelt stærkeste lokale husstandsomdelte medier. Samtidig fjerner det incitamentet for andre til at styrke indholdet. Og det er en afgift, som rammer medier, der i disse år udsættes for en stadig kraftigere konkurrence både økonomisk og interessemæssigt fra udenlandske giganter som Facebook og Google og fra de statslige medier DR og TV 2-regionerne. Danske Medier skal stærkt opfordre regeringen til at opgive reklameafgiften. Den skaber betydeligt større problemer, end den løser. Så drop den.


Proceskøling | Bestil et tilbud i dag | Dansk Køl og Klima\nIndustriel proceskøling til produktions- og lagerhaller\nProceskøling er en god investering, hvis du har en stor produktionshal eller lagerbygning, hvor store beholdninger af varer skal opbevares køligt eller på frost. Proceskøling sikrer nemlig, at der opretholdes en stabil temperatur i lokalet, og så er der samtidig en stor driftsikkerhed.\nI større produktioner er der ofte brugt mange store maskiner, som typisk udsender en masse varme, når de er i drift. Proceskøling anvendes i den store produktionshal netop for at sørge for, at den varme som udvindes af de store maskiner ikke kommer til at opvarme rummet også.\nIndustrikøling til processer sørger nemlig for, at der bliver holdt en stabil temperatur i rummet, mens de store maskiner er i drift. Det giver en større driftsikkerhed for produktionen, men også en større sikkerhed for din virksomheds medarbejdere.\nDin foretrukne leverandør af proceskøling til industrien\nVi har igennem mange år været blandt de foretrukne leverandører, når det kommer til større køle- og fryseanlæg til proceskøling. Vi går meget op i at levere varen til tiden, og i at sikre os, at vores kunder får lige præcis den køle- eller fryseløsning, som de leder efter. Proces køl er en bred definition på køleløsninger, eller effektiviseringer af arbejdsgangen under koldt klima, som strækker sig fra LEAN principper til effektiv og kontrolleret køling af større arealer.\nDerfor tilbyder vi os gerne som rådgiver allerede i designfasen, så vi kan hjælpe vores kunder med at finde frem til netop den løsning, som passer til netop deres behov.\nNår vi kender til det overordnede behov, så har vi mulighed for at give konkrete anbefalinger til løsninger, som er præcist skræddersyet til din virksomhed.\nHar du brug for køleanlæg til proces køl eller luftdøre til kølehaller?\nRing til mig på 70203800 eller skriv til mig her. Det er en opgave jeg har lavet mange gange de sidste 30 år.\nVi arbejder ikke med standardløsninger\nVi har ingen standardløsninger, når det kommer til køle- og frostanlæg til industrikøl.\nVi ved, at hver branche har hvert sit unikke behov, når det kommer til proceskøling, og derfor skal dette behov også løses på sin helt egen måde.\nFrugt/grønt grossisten kan have et større behov for et stort køle- og fryselager, på grund af den store omsætningshastighed af varer frem for en anden industri. Ligeledes kan slagteren i højere grad have brug at få installeret transportskinner i loftet, således kødet nemt kan transporteres til pakning.\nVed at lave skræddersyede løsninger til de forskellige virksomheder ser vi, hvordan arbejdsgangen for medarbejderne i virksomheden bliver effektiviseret og forbedret. Ligeledes optimerer en skræddersyet løsning også den overordnede forretning, hvilket igen løfter virksomhedens bundlinje.\nFå et overblik overblik over vores løsninger til proceskøling.\nFå installeret luftdøre i dine produktionshaller\nLuftdøre reducerer ikke bare energiforbruget i din produktion, men effektiviserer også din forretning. Luftdøre fungerer nemlig på den måde, at de holder temperaturen stabil i rummet, selvom døren står åben.\nLuftdøre er ideelle til industrielt brug i virksomheder, hvor porte og døre oftest står åbent. Sammen med et proceskølingsanlæg sørger de for at holde den rette temperatur i lager- eller produktionshallen også selvom døren eller porten står åben mellem to rum. Der er derfor mulighed for fx at have en temperatur på -20 grader i det ene rum og +18 grader i det andet rum, uden at dine medarbejdere skal huske at lukke nogen dør eller port mellem de to rum.\nVi er officiel partner af den hollandske leverandør ESAS AIRDOOR, som producerer luftdøre, der giver mindre energiforbrug i virksomheden, og dermed også mindre omkostninger til følge. Se ESAS AIRDOORs produktkatalog her.\nKonstant temperatur ved brug af luftdøre\nHerunder kan du se, hvordan ESAS AIRDOORs kraftige luftdøre til proceskøling for industrivirksomheder faktisk fungerer. Luftdørene kan monteres både over, såvel som i siderne, på industriporten i en højde på max 5,5 meter.\nLæg specielt mærke til, hvordan temperaturen i hvert lokale holdes konstant, selvom der ikke er nogen fysisk dør mellem lokalerne.\nVælg en erfaren leverandør til din løsning til proceskøling\nIndustrielle virksomheder har som regel store omkostninger forbundet med produktion, hvorfor det er vigtigt at vælge en løsning til proceskøling med stor driftsikkerhed.\nDet er derfor vigtigt at vælge en erfaren leverandør, som har løst opgaven for lignende virksomheder før. Vi har den rette ekspertise samt tilladelser til at arbejde med køle- og klimateknik for industrivirksomheder. Vi garanterer, at processen med hensyn til installation af industrikøling i din virksomhed bliver så driftsikker og pålidelig som muligt.\nVi leverer alle vores klimaanlæg til produktionshaller med temperaturstyring samt flere muligheder for overvågning.\nVi har leveret køle- og fryseanlæg til lagerhaller i over 30 år. Vi kan også hjælpe dig!


FC Nordsjælland tilslutter sig velgørenhed som første klub i verden | TV 2 Lorry\nFodboldklubben annoncerer, at den som den første klub i verden tilslutter sig det globale velgørenhedskoncept Common Goal, hvor en procent af løn og indtægter doneres.\nI går kunne FC Nordsjælland fejre bronzemedaljer i Superligaen. I dag meddeler klubben, at den fremover vil donere en procent af sine indtægter til Common Goal.\n22. maj 2018, kl. 08:45\nFC Nordsjælland, der i aftes fejrede bronzemedaljer i Superligaen, annoncerer, at klubben fremover vil donere en procent af løn og indtægter til velgørenhedsorganisationen Common Goal.\nDen spanske verdensstjerne Juan Mata er medstifter af velgørenhedsorganisationen.\nKonceptet i velgørenhedsorganisationen er, at figurer i fodboldens verdens, hvor pengemasserne ofte er enorme, donerer én procent af lønnen til organisationen, der bruger fodbold som katalysator til at skabe forandringer i fattige områder.\n- Vi er hamrende stolte over, at vi er den første klub, som træder ind i Common Goal. Vi ved, at flere andre klubber i større ligaer lige nu venter på at kunne slutte sig til, siger FC Nordsjælland-direktør Søren Kristensen.\n- Vi er en klub, der gerne vil gøre, som vi siger, vi gør. Om det handler om ligestilling, om at udvikle på ungdommen eller om at gøre en forskel i vores lokalmiljø.\nVia medlemskabet beslutter FC Nordsjælland sig for at donere en procent af stadionindtægterne, mens klubbens ledere også donerer en procent af lønnen.\nMedstifter og initiativtager til konceptet er Manchester United-spilleren Juan Mata, der har vundet både VM og EM med det spanske landshold. Han glæder sig over, at FC Nordsjælland har valgt at gå med i velgørenhedskonceptet.\n- Lige siden mit første møde med folkene fra FC Nordsjælland, senest med Cheftræner Kasper Hjulmand og Bestyrelsesformand Tom Vernon, har jeg følt, at FC Nordsjælland er et frisk pust i den professionelle fodboldverden. De gør tingene på en måde, som jeg synes, er dybt fascinerende og helt rigtig, siger Juan Mata i en pressemeddelelse.\nHvad er Common Goal?\nHvorvidt klubbens spillere også vil donere en procent af lønnen, er op til spillerne selv. Men ifølge den ledsagede pressemeddelelse skulle flere spillere have givet tilsagn om dette.\nFC Nordsjællands målmand Runar Alex Runarsson har siden december selv været løndonor til velgørenhedsorganisationen, der indtil videre tæller 48 spillere. Danmarks landsholdsmålmand Kasper Schmeichel er også blandt de løndonerende spillere.\nNetop Kasper Schmeichel var at finde på klubbens stadion i Farum i går, hvor han overså indskrivelsen af klubben i Common Goal-projektet.


Nogle tager til modeuge – andre tager til Yama Yoga weekend. | mimomimo Nogle tager til modeuge – andre tager til Yama Yoga weekend. – mimomimo\nLondon launch og glimmer sko\n( All photos by Celine Chaplin ) I sidste uge var jeg i London (et mini smut) for at mødes med mi\nJeg havde helt glemt hvor godt yoga er for mig. Eftersom jeg selv er uddannet yogalærer, er jeg helt flov over at indrømme det. Men jeg har virkelig forsømt min yoga det seneste år. Og efter næsten 2 måneders konstant sygdom (hvor jeg har tilbragt det meste af tiden i sengen) besluttede jeg mig at komme igang igen.\nDerfor valgte jeg at forkæle mig selv med en Yama Yoga Weekend. Og hold da op det var tiltrængt. Jeg havde både svært ved at slappe af, bruge min krop (er blevet slap som en pandekage… haha kan man overhovedet sige det?) og svært ved at holde balancen. Og det er så her du sikkert har gættet, at nej det er ikke mig på det øverste billede… det er tyvstjålet fra pinterest. Desværre…I wish!\nFor en god ordens skyld vil jeg lige nævne at dette indlæg ikke er sponsoreret.\nEmilie Shack, som er founder af Yama yoga, er en af de dygtigste lærere jeg kender. Jeg kan varmt anbefale hendes timer både i yoga, barreklasse, reformer og ballet. Hun er både uddannet balletdanser og yogalærer. Jeg elsker hendes evne til at bruge både dansen og yogaen i hendes timer. Og så er hun så overdrevet sej, at hun også designer det lækreste yogatøj/måtter og er blevet medejer af det helt nye yogastudio YO i københavn. Det glæder jeg mig til at prøve.\nDenne Yama yoga weekend bød både på Yin Yoga, hvor du arbejder med bindevævet. Yang yoga og hotyoga hvor du arbejder med styrke. Fire timers kurbad, med sauna-gus, saltvandbassin, infrarød sauna, dampbad, massagestole og meget mere. Lækker gourmet middag (hvor der både var mulighed for at få lækker vegansk og glutenfri mad) og den dejligste goodiebag med lækre sager og en masse gavekort. Hurra for en optur. Jeg skal helt sikkert med igen næste år til samme event!\n( All photos by Celine Chaplin ) I sidste uge var jeg i London (et mini smut) for at mødes med mine Fortitude kollegaer til en …


CL-optakt: Real Madrid - AC Milan - TotalBold.dk\nCL-optakt: Real Madrid – AC Milan\nDer er stormøde på Santiago Bernabéu onsdag aften, hvor Real Madrid tager imod det italienske storhold AC Milan, som i sidste Champions League-runde skuffede ved på hjemmebane at tabe med 1-0 til FC Zürich.\nReal Madrid lagde Champions League ud med at vinde 5-2 på udebane over FC Zürich, hvor specielt Cristiano Ronaldo foldede sig ud med to mål i kampen. I sidste runde mødte spanierne Marseille på hjemmebane, hvor det blev til en sejr på 3-0.\nAC Milan startede Champions League med at tage en tur til Frankrig, hvor Marseille ventede og der blev det til en sejr på 2-1, hvor den gamle målræv Filippo Inzaghi scorede Milans to mål. Næste kamp var imod FC Zürich på San Siro, hvor gæsterne højst overraskende tog hjem med en 1-0-sejr.\nHjemmeholdet mangler til kampen den helt store stjerne Cristiano Ronaldo, Ruud van Nistelrooy, Fernando Gago, Alvaro Arbeloa og Christoph Metzelder. Op til kampen har Lassana Diarra og Guti været tvivlsomme, men begge to er blevet vurderet klar og er således med i truppen.\nMilan må se bort fra Marco Storari, Oguchi Onyewu, Davide Di Gennaro, Daniele Bonera og Gattuso. Marco Borriello har manglet for AC Milan på det seneste, men han er klar igen og er med i Milans 22 mands store trup.\nRamos – Pepe – Albiol – Marcelo\nKaka – Granero\nOddo – Nesta – Silva – Zambrotta\nAbate – Pirlo – Flamini – Seedorf\nReal Madrid har trods massive indkøb i sommerens transfervindue fået spillet til at sprudle til tider og det er resulteret i en førsteplads i Champions League-puljen hidtil og en andenplads i Primera Division med kun et point op til Barcelona.\nMilan har lagt skuffende ud i både Serie A og Champions League. Santiago Bernabéu vurderer vi ikke er stedet til at vende en dårlig formkurve. Derfor tror vi, at Real Madrid vinder kampen med 2-0.\nd. 21 oktober 2009 09:58:05 Patrick Andersen\nEn kommentar til “CL-optakt: Real Madrid – AC Milan”\nSidder og tænker på hvad der er blevet af Karim Benzema ?;)


Morten Bruun - På banen - Fodboldshoppen\nAll Categories Ukategoriseret (1)80er Landsholdet (36)Autografer (0)Avisudklip / skrifter (4)Boksning (25)CD og Vinyl (16)Diverse (0)EM 1992 (16)Figurer og Mascotter (0)Halstørklæder (2)Håndbold (43)Hooligans (4)Lots (10)Løb og atletik (8)Merchandise og samleobjekter (58)Motorsport (33)Olympiske Lege (56)Pins / nåle (9)Pokaler (2)Porcelæn og glas (3)Rejsebøger (1)Roman (6)Signerede bøger (2)Skattekisten (1)Sports plakater og billeder (0)Sundhed og træning (38)Ugens tilbud (6)Diverse fodboldbøger (135)Kamp-programmer (38)Fodboldblade (74)Fodboldbøger (537)Landsholdet (42)Årbøger (64)Biografier (180)Engelske fodboldbøger (159)Klubber (98)Slutrunder (83)Fodboldspil / Sports-spil (31)Sportsfilm (31)Samlealbums / Fodboldkort (23)Diverse fodboldting (6)Sportsbøger (359)Cykelsport (73)\nHome » Fodboldbøger » Biografier » Morten Bruun – På banen\nDu kan ikke tilføje "Allan Simonsen - De 25 bedste fodboldtricks" til kurven, da varen ikke er på lager.\nMorten Bruun – På banen\nKategorier: Biografier, Fodboldbøger Tags: dansk fodbold, Morten Bruun, Silkeborg, Superligaen\nMorten Bruun – På banen.\nI Morten Bruun – På banen fortæller Morten Bruun både sin egen fodboldhistorie og historien om dansk topfodbold. En fodboldrevolution, kalder han den udvikling, der har fundet sted i de elleve år, hvor han selv har været på banen for Silkeborg IFs superligahold.\nFørste del rummer ud over den personlige udvikingshistorie blandt andet en række skarpe og humoristiske portrætter af Mortens mange cheftrænere: Viggo Jensen, Bo Johansson, Preben Elkjær og Sepp Piontek. Anden del handler om karrieren på landsholdet, en karriere der aldrig nåede på højde med drømmen. 11 A-landskampe og en reservetjans på bænken under EM i 1992 blev det til. I tredje del vurderer Morten Bruun udviklingen i dansk professionel fodbold. Om foreninger der blev til forretninger, og om småpengene der voksede ud af cigarkasserne og blev store og luftige. Om medieinteresse og sponsorvælde og  ikke mindst  om spillerlønningerne. I Morten Bruuns tilfælde er der således sket en 30 dobling af den månedlige hyre siden den første kontrakt.\nHan ville vel gerne have spillet i udlandet, men han valgte uddannelsen og fodbolden  i Danmark. Så i stedet for en karriere som bænkevarmer, som de fleste danske fodboldlegionærer, har han været uafbrudt på banen i elleve år. Over 350 kampe har han spillet for Silkeborg. Det giver hans skildring vægt. Han er på hjemmebane.\nPolitikens Fodbold Hvem hvad hvor (vælg årgang)\n12 DKK – 25 DKK Vælg muligheder\nVM Guide. Fakta om fodbold VM 1986\nGuinness Fodboldbog – Vælg Årgang\n29 DKK Vælg muligheder\nFlemming Nielsen – Alle drenges fodboldbog


Skat.dk: Ejendomsvurdering - grundværdi - fradrag for forbedringer - kørebaner ved parkeringsanlæg\n11 Dec 2012 11:18\nRetten i Århus, BS 5-202/2012\nGrundforbedring, vejanlæg, ejendomsværdi\nSagen vedrørte, hvorvidt sagsøgeren var berettiget til fradrag i grundværdien efter vurderingslovens § 17 for udgifter til etableringen af en række kørebaner i forbindelse med et parkeringsanlæg.\nRetten fandt, at den i sagen omhandlede kørebane ikke kunne karakteriseres som et hovedanlæg til betjening af dele ejendommen, og at kørebanen udgjorde en integreret del af parkeringsanlægget. Retten fandt endvidere, at det ikke kunne føre til et andet resultat, at der var adgang til parkeringspladsen for gående færdsel ad det interne stisystem.\nRetten fandt herefter ikke grundlag for at indrømme sagsøgeren fradrag i grundværdien for udgifterne til kørebanen.\n(Advokat Anne Bache for begge)\nDenne sag, der er anlagt den 27. januar 2012, drejer sig om, hvorvidt sagsøgerne, A og B, i henhold til vurderingslovens § 17 har ret til fradrag i grundværdien for forbedringer ved etablering af kørebaner ved parkeringsanlæg på ejendommen beliggende ...1.\nSagsøgerne, A og B, har nedlagt påstand om, at sagsøgte, Skatteministeriet, tilpligtes at anerkende, at sagsøgerne ved vurderingen 2003 - 2005 af ejendommen, matrikelnummer ..., beliggende ...1, i henhold til vurderingslovens § 17 er berettiget til yderligere fradrag i grundværdien for forbedringer for udgifter til etablering af internt vejanlæg på storparcellen ...2, og at sagen hjemvises til vurderingsmyndighederne til beløbsmæssigt ansættelse.\nSagsøgerne erhvervede ved endelig skøde af 11. december 1986 ejendommen matrikelnummer ..., beliggende ...1 fra G1.\nEjendommen er beliggende på et areal, som i henhold til ... Kommunes lokalplan 222 fra juni 1984 blev udstykket i 8 storparceller. Sagsøgernes ejendom er beliggende i det område, der i lokalplanen er benævnt storparcellen nr. 1.\nG1 erhvervede storparcellen fra kommunen og har efter erhvervelsen opført rækkehuse på storparcellen i overensstemmelse med lokalplanen. Ifølge skødet har G1 endvidere anlagt veje og fortove på storparcellen. Storparcellen er efterfølgende udstykket til enkeltparceller.\nSagsøgeren anmodede med hjemmel i vurderingslovens § 17 vurderingsmyndigheden, Vurderingsankenævnet, om fradrag i grundværdien for blandt andet de afholdte udgifter til etablering af et internt vejanlæg. Af Vurderingsankenævnets afgørelse af 27. januar 2011 fremgår blandt andet:\nInternt vejanlæg - stamvej\nSKAT har ikke godkendt fradrag for internt vejanlæg.\nRådgiver har opgjort stamvejsanlæg til 317.959,00 kr.\nHele storparcellen er udstykket til enkeltparceller, som ligger fordelt med syv bygninger. Fra stamvejen går der to indkørsler direkte ind på området og på begge sider af de to korte indkørsler er der etableret parkeringspladser. Der er ikke veje inde på selve området og mellem husene. Det fremgår klart af billede trukket på arealinfo.dk.\nNævnet har derfor, efter en konkret vurdering af de faktiske oplysninger, vurderet, at der ikke kan indrømmes fradrag for internt vejanlæg. Der skønnes ikke at være nogen udgifter afholdt, der kan have medført en stigning i grundenes værdi, og dermed ikke nogen udgift, der berettiger til fradrag for forbedring, jf. vurderingslovens § 17.\nUdgifter til stianlæg\nSKAT har godkendt fradrag for eksternt stianlæg med 59.813 kr.\nNævnet har dels opmålt/dels skønnet stierne på storparcellen til i alt ca. 600 m2.\nNævnet har efter en konkret vurdering af alle de faktiske forhold vedr. internt stianlæg, areal og beregninger skønnet, at der kan godkendes et fradrag for internt stianlæg inkl. projektering og tilsyn på 200.000 kr.\nSagsøgeren påklagede Vurderingsankenævnets afgørelse til Landsskatteretten, der den 31. oktober 2011 afsagde kendelse i sagen.\nKlagen vedrører fastsættelse af fradrag for forbedringer, gældende for genoptagelsesårerne 2003 - 2005.\nVurderingsankenævnet har ansat et samlet fradrag for forbedringer på 2.219.481 kr. for udstykningen ...2.\nFradraget er for den påklagede ejendom fastsat til\nKlagerens repræsentant har anmodet om en forhøjelse af fradraget med i alt\nLandsskatteretten godkender yderligere fradrag med\nFradraget er opgjort således:\nIntern vej samt projektering og tilsyn\nLandsskatteretten godkender samlet fradrag med 77.000 kr.: 4.311 m2 x 140 m2\nLandsskatteretten godkender ikke fradrag.\nDet samlede fradrag udgør herefter\nIntern vej og parkeringspladser\nRetten har lagt til grund, at repræsentanten har fremlagt et skøde, hvoraf det fremgår, at "sælgeren sørger for etablering af vej og fortov". Der er endvidere fremlagt luftfotos over ejendommen, og af repræsentantens optegnelser fremgår det, at der er tale om to forskellige kørebaneafsnit. Der er ikke fremlagt byggeregnskab eller underbilag. Repræsentanten har estimeret, at udgiften til anlæg af vej og parkeringspladser, afholdt over købesummen, samlet har udgjort hhv. 107.212 kr. og 1 kr.\nDet er rettens opfattelse, at det ene kørebaneafsnit, beliggende i udstykningens østlige del, fremtræder som en indkørsel med afmærkede parkeringsbåse på begge sider som en integreret del af parkeringspladsen. Da retten ikke godkender fradrag for anlæg af parkeringspladser, godkendes der således ikke fradrag for dette kørebaneafsnit.\nDet andet kørebaneafsnit, beliggende i udstykningens vestlige del, er derimod en del af et vejforløb, som leder færdslen udefra ind på udstykningen. Retten finder efter en samlet vurdering, at der kan godkendes fradrag for denne del, som udgør 220 m2 ud af samlet 363 m2. Skønsmæssigt godkendes herefter fradrag med 70.000 kr.\nNedenfor er medtaget sagens bilag 4, der er et luftfoto, hvor de to omhandlede vejafsnit, sagsøgeren ønsker fradragsret for, er markeret.\nDer er enighed om, at udgifterne til vejanlæggene er afholdt via ejendommens købesum, og tvisten angår derfor alene spørgsmålet om, hvorvidt udgifterne er omfattet af grundforbedringsbegrebet i vurderingslovens § 17.\nSagsøgeren har i det væsentlige procederet i overensstemmelse med påstandsdokumentet, hvoraf blandt andet fremgår:\nDet er fast antaget, at udgifter til etablering af vejanlæg er grundforbedrende og dermed omfattet af vurderingsloven § 17.\nDet gøres gældende, at det er fast praksis ved Landsskatteretten, at der godkendes fradrag for udgifter til intern vej på storparceller, når vejen kan betragtes som et hovedanlæg til betjening af flere. Der henvises i denne forbindelse til Landsskatterettens kendelser og luftfotos med markering af fradragsberettiget vejanlæg fremlagt som bilag 8-17.\nFor så vidt angår hovedanlægsbetragtningen skal henvises til Østre Landsrets dom af 14. oktober 2011 (SKM2011.790.ØLR), hvori Landsretten anerkendte fradragsretten for et omfattende internt stianlæg.\nLandsretten begrundede sin afgørelse med, at\n...fremstår den altovervejende del af det omhandlende stianlæg som adgangsveje, der naturligt kan betragtes som et hovedanlæg til betjening af dele af ejendommen i tilfælde af udstykning, og som i tilfælde af udstykning ville berettige til fradrag. Således som sagen er forelagt landsretten, er der ikke grundlag for at undtage enkelte af stierne, og landsretten tager derfor Boligselskabets principale anerkendelsespåstand til følge.\nDet gøres gældende, at den østlige del af vejanlægget udgør en forbedring af grunden i ubebygget stand i lighed med vejene i ovennævnte kendelser, og at sagsøger derfor i medfør af § 17 har krav på fradrag for anlægsudgifterne\nDet konkrete vejanlæg\nI den konkrete sag er der tale om to næsten identiske vejarealer, jf. bilag 4.\nBegge vejarealer betjenes fra ...3 (bilag 5, foto 1, 2 og 3) og herudover består begge vejarealer af en adgangsgivende indkørsel med parkeringspladser i siderne (bilag 5, foto 4 og 5).\nYdermere er vejbelægninger, parkeringsbelægninger, parkeringsmarkeringer og kantstene identiske på begge vejarealer, ligesom parkeringspladserne er tydelig markeret og klart afgrænset fra selve vejbanen, jf. bilag 5.\nEndelig sikrer begge vejarealer adgang for kørende trafik til udstykningen ...2.\nSåvel det vestlige som det østlige vejareal udgør isoleret set et hovedanlæg til betjening af flere i tilfælde af udstykning. Den eneste forskel på de to vejarealer består i, at det vestlige vejareal tillige indeholder en adgangsvej til kørende trafik til de interne fordelingsveje, mens det østlige vejareal alene indeholder en adgangsvej til gående trafik til de interne fordelingsstier og - veje (bilag 5, foto 6 og 7).\nDet gøres gældende, at etablering af det østlige vejareal udgør en forbedring af grundens værdi, og at der følgelig er fradrag for kapitalanvendelsen ved betaling af etableringsudgifterne. Vejanlægget er en nødvendighed for adgangen til såvel parkeringspladserne og de interne stier, og det må antages, at en køber vil betale en højere pris for en ubebygget grund udlagt til boligbyggeri, hvis vejanlægget er etableret.\nDet fremgår af kendelserne fremlagt som bilag 8, 10, 12, 14 og 16, at det ikke er diskvalificerende for fradragsretten, at der er anlagt parkeringspladser i vejens sider. Tværtimod fremgår det klart af kendelserne, at der indrømmes fradrag for vejanlæg eksklusiv selve parkeringsarealet, jf. i overensstemmelse hermed sagsøgers påstand. Det må da også være åbenbart, at en vej, hvor der er etableret parkeringspladser i siderne er mindst ligeså grundforbedrende, som en vej, hvor der ikke er etableret parkeringspladser i siderne.\nDerudover skal det bemærkes, at vejanlægget på sagsøgers ejendom, ikke ses at knytte sig til bebyggelsen i større omfang end vejene, der godkendes fradrag for i ovennævnte kendelser.\nDet gøres således gældende, at den østlige del af vejanlægget, i lighed med den vestlige del af vejanlægget, udgør hovedanlæg til betjening af flere, og dermed er fradragsberettigende. Det gøres endvidere gældende, at der i lighed med sagen SKM2011.790.ØLR ikke er grundlag for at undtage en del af vejanlægget.\nDen af Landsskatteretten anførte fortolkning af fradragsbetingelserne, hvorefter definitionen af et adgangsgivende vejareal er betinget af, at der inde fra det adgangsgivende vejareal skal være en yderligere adgangsvej for kørende trafik er ikke i overensstemmelse med vurderingslovens bestemmelser og er i strid med Landsskatterettens egen praksis.\nDet gøres gældende, at det i sagen omhandlede østlige vejareal udgør et hovedanlæg til betjening af flere. Etableringen udgør en forbedring af grunden i ubebygget stand, og sagsøgerne er derfor berettiget til fradrag i grundværdien for udgifterne hertil. Sagen skal derfor hjemvises til vurderingsmyndighederne til den beløbsmæssige ansættelse af fradraget.\nHøjesteret synes at have skærpet kravet om klar hjemmel til beskatning i lovgivningen. Dette, er hovedkonklusionen i Skatteministeriets undersøgelse af legalitetskrav til skattemyndighedernes afgørelser. Undersøgelsen er offentliggjort i TfS1998.137, og synspunktet er, at tvivl om hjemmelsgrundlaget ubetinget er myndighedernes problem. Heri ligger ikke blot, at der ikke kan fortolkes i skærpende retning, ud over hvad lovens tekst - og eventuelt klare lovmotiver - berettiger til; men tillige, at usikkerhed om rækkevidden af en hjemmel trækker i retning af en udvidende fortolkning, hvor dette er til gunst for skatteyderen. Der henvises også til Jørgen Nørgaards artikel i Juristen nr. 2, 2001, side 65.\nDer er ikke støtte i lovens forarbejder til den begrænsning af sagsøgers fradrag, som Landsskatterettens kendelse bilag 1 er udtryk for.\nSagsøgte har i det væsentlige procederet i overensstemmelse med påstandsdokumentet, hvoraf blandt andet fremgår:\nDet gøres overordnet gældende, at sagsøgerne ikke er berettigede til yderligere fradrag i grundværdien for forbedringer, jf. vurderingslovens § 17.\nFradrag efter vurderingsloven er betinget af, at der foreligger en forbedring, og at denne forbedring bevirker en stigning i grundværdien.\nKun foranstaltninger, der påvirker værdien af grunden i ubebygget stand, indgår i grundværdiansættelsen, jf. vurderingslovens § 13. Det gøres gældende, at udgifterne til anlæg af den østlige kørebane ikke har bevirket en stigning i grundværdien af den ubebyggede grund.\nPraksis vedrørende vej- og forsyningsanlæg er i Vurderingsvejledningen, 2012-2, afsnit C3 sammenfattet således:\nEr ejendommen imidlertid så stor, at det vil være naturligt at betragte en del af de på ejendommen værende vej- og forsyningsanlæg som et hovedanlæg til betjening af del af ejendommen i tilfælde af udstykning, kan der være grundlag for at give fradrag for disse anlæg. Det kunne eksempelvis være tilfældet i et område, som en lokalplan udlægger til tæt/lav bebyggelse med andelsboliger. Her kunne der alternativt være tale om en traditionel rækkehusbebyggelse, som jf. ovenstående ville være berettiget til fradrag for anlæg uden for ejendommen.\nPå meget store grunde med spredt bebyggelse kan det således være nødvendigt at etablere interne veje for at komme til bebyggelsen med bil, og derfor indrømmes der i visse tilfælde fradrag i grundværdien for udgifterne til anlæg af interne veje i medfør af vurderingslovens § 17. Det er også baggrunden for, at der i nærværende sag er indrømmet fradrag for den vestlige indkørsel.\nDet er i SKM2011.496.VLR og SKM2012.112.VLR fastslået, at der ikke indrømmes fradrag for udgifter til anlæg af parkeringspladser i medfør af vurderingslovens § 17 på grund af udgifternes nære tilknytning til byggeriet.\nDet gøres gældende, at den i sagen omhandlede østlige kørebane ikke udgør et hovedanlæg til betjening af dele af ejendommen, som kan medføre fradrag i grundværdien i medfør af vurderingslovens § 17.\nDen østlige kørebane udgør en integreret del af parkeringsanlægget, og på den baggrund gøres det gældende, at udgifterne til anlæg af den østlige kørebane ikke berettiger til fradrag. Den østlige kørebane fremtræder således i det hele som et parkeringsanlæg og ikke som en vej. Det er ikke muligt at have et større parkeringsanlæg uden et kørebaneafsnit.\nDet fremgår af Landsskatterettens kendelse i nærværende sag (bilag 1), at Landsskatteretten har anerkendt fradrag for det vestlige kørebaneafsnit, idet der er tale om en del af et vejforløb, som - i modsætning til den østlige kørebane - leder færdslen ind på udstykningen.\nDen østlige kørebane tjener derimod ikke andet formål end at lede færdslen til de enkelte parkeringspladser, og kørebanen udgør derfor en integreret del af parkeringsanlægget, jf. herved også Retten i Glostrups dom af 21. september 2012 SKM2013.11.BR.\nDen østlige kørebane kan således ikke sammenlignes med en intern vej, der betjener dele af ejendommen.\nDet bestrides, at de af sagsøgerne påberåbte Landsskatteretskendelser (bilag 6 samt bilag 8 - 17) er sammenlignelige med nærværende sag.\nAf vurderingslovens § 17 fremgår, at der ved vurderingen med de af § 18 og § 21 følgende begrænsninger skal gives fradrag i grundværdien for forbedringer, der bevirker en stigning i grundværdien.\nAf vurderingsvejledningen 2012, afsnit C.3 fremgår:\nFradrag for vej- og forsyningsanlæg gives som hovedregel kun for udgifter til anlæg udenfor ejendommen, idet udgifter til anlæg på selve grunden samt til pladsbelægninger med videre anses for at være en del af byggeomkostningerne, eksempelvis i et traditionel parcel- eller rækkehuskvarter.\nEr ejendommen imidlertid så stor, at det vil være naturligt at betragte en del af de på ejendommen værende vej- og forsyningsanlæg som et hovedanlæg til betjening af dele af ejendommen i tilfælde af udstykning, kan der være grundlag for at give fradrag for disse anlæg. Det kunne eksempelvis være tilfældet i et område, som en lokalplan udlægger til tæt/lav bebyggelse med andelsboliger. Her kunne der alternativt være tale om en traditionel rækkehusbebyggelse, som jf. ovenstående ville være berettiget til fradrag for anlæg udenfor ejendommen.\nDen i sagen omhandlede østlige kørebane udgør ikke et hovedanlæg til betjening af dele af ejendommen, som kan medføre fradrag i grundværdien i medfør af vurderingslovens § 17.\nRetten har herved lagt vægt på, at den østlige kørebane udgør et integreret del af et parkeringsanlæg. Det bemærkes, at det ikke er muligt at have et større parkeringsanlæg uden et kørebaneafsnit. Den østlige kørebane kan således ikke sammenlignes med en intern vej, der betjener dele af ejendommen. Det kan ikke føre til noget andet resultat, at der er adgang til parkeringspladsen for gående færdsel ad den interne stisystem.\nDet bemærkes, at der er godkendt fradrag for kørebaneafsnittet i udstykningens vestlige del, der leder færdslen udefra ind på udstykningen.\nSagsøgeren skal betale 20.000 kr. i sagsomkostninger til sagsøgte til dækning af dennes udgifter til advokatbistand, herunder udarbejdelse af materialesamling. Retten har herved lagt vægt på sagens værdi, forløb og udfald.


Foredrag & Arrangementer – Klimarealisme.dk\nForedrag & Arrangementer\n25. september 2021 16:00 by Karl Iver Dahl-Madsen Views: 576\nMåske nogen af jer har lagt mærke til, at der er kommet en begivenhedskalender på vores ide. Vi har en gruppe klimarealister som gerne går ud og holder foredrag. Her er link til den foreløbige liste.\nEt af vore medlemmer: Steen Rasmussen har været så venlig at tilbyde at holde kalenderen ved lige, og hvis I får kendskab til, at der skal afholdes et klimarealistisk foredrag, må i gerne henvende jer til ham på e-mail: steenr@gmx.net\nVores “stjerneforedragsholder” er Johannes Krüger, som på grund af sine to glimrende bøger trækker fulde huse.\nDet er ikke alle foredrag/arrangementer, der er offentligt tilgængelige, men det vil fremgå af opslaget. Men det er ligeledes vigtigt for os at vise at der er lydhørhed for vores måde at se verden og klimaet på.\nKudos til Steen for at påtage sig denne opgave, og den forbindelse vil jeg godt komme med en lille formaning.\nDer er del af vores følgere der føler sig kaldet til opfordre os “happy few” der holder klimarealisme igang til at gøre dit og dat. Men betydeligt færre, der selv synes de vil gøre noget. Så venligst meld jer på banen, hvis I kunne tænke jer at gøre en indsats. Stort som småt er velkomment.\n5. oktober 2021 at 11:18 · Reply\nVældig god ide med mere aktivitet. Jeg var til det meget spændende seminar i Herning 25/9. Et meget fint arrangement. Når jeg ser foredragslisten her, handler det jo kun om Østdanmark. Der er jo også en del klimarealister i Vestdanmark, som kunne holde foredrag eller deltage i et. Selv kan jeg som pensioneret gymnasielærer i fysik og astronomi tilbyde foredrag om Solen, klimaet, sol-klima forbindelsen mm.\nBor i Nordjylland.\n3. oktober 2021 at 8:43 · Reply\nHvis det er brugbart, vil jeg også gerne tilmelde mig og hjælpe til, hvis det er ønsket. Jeg er geolog af uddannelse og sidder nu som emeritus ved KU. Jeg har i mange år undervist og vejledt studerende samt aktivt dyrket forskning om klimaforandringer i geologiske perioder mm. Jeg har også baggrundsviden om fossile rev. Min indsats vedrørende oplysning til ‘almindelig mennesker’ involverer flere gennemførte kurser ved Folkeuniversitetet omfattende bl.a ‘Snowball Earth’ og ‘Palæoklima gennem tid’. Det sidste bidrag blev dog ikke gennemført pga Corona.\n26. september 2021 at 19:36 · Reply\nJeg er bestemt ikke selv nogen ørn til dansk (kun hf niveau), men det irriterer mig alligevel, at vi på national tv kan opleve mange stave- og tastefejl. Når man ikke engang gider læse korrektur der, hvor megen tillid kan vi så have til alt det, man der bringer af nyheder og reportager?\nSå derfor; korrekt dansk vidner om, at man generelt er omhyggelig.\n26. september 2021 at 13:16 · Reply\nKære Karl I D\nJeg vil godt melde mig til at bistå, fx som korrekturlæser. Det er et job jeg har hos REO og har haft på over 30 bøger med naturvidenskabeligt indhold. Kontakt mig bare, hvis I har brug for den slags. Som pensionist har j.eg en meget hurtig svartid. I ovenstående ville I have fået:\nvores side i stedet for vores ide I dit link kommer hele den tekst i øvrigt igen. Det bør væk fra kalendersiden.\nDet er ikke en kalenderside, men en foredragsholderside.\nklimarealister, som gerne går i stedet for klimarealister som gerne går\nKomma før og efter Steen Rasmussen. Fjern kolon.\nmå I gerne henvende jer i stedet for må i gerne henvende jer\nat vise, at der i stedet for at vise at der\nCadeau i stedet for Kudos\nopgave, og i den forbindelse i stedet for opgave, og i den forbindelse\nfølgere, der føler sig kaldet til opfordre os “happy few”, som holder klimarealisme i gang\nfølgere der føler sig kaldet til opfordre os “happy few” der holder klimarealisme igang\nder selv synes, de vil i stedet for der selv synes de vil\nMåske sætter du/I ikke grammatisk komma. Hvis ja, så glem bare mine kommaforslag.\nSkriv et svar til Sven Ove Thimm Cancel\nAbonner på vores nyhedsbrev og bliv en af vores 1.052 andre abonnenter.\nTidligere indlæg Vælg måned december 2021 (8) november 2021 (30) oktober 2021 (33) september 2021 (32) august 2021 (33) juli 2021 (33) juni 2021 (34) maj 2021 (36) april 2021 (32) marts 2021 (32) februar 2021 (32) januar 2021 (36) december 2020 (33) november 2020 (42) oktober 2020 (31) september 2020 (30) august 2020 (31) juli 2020 (17) juni 2020 (14) maj 2020 (4) april 2020 (1) marts 2020 (4) februar 2020 (12) januar 2020 (29) december 2019 (28) november 2019 (25) oktober 2019 (31) september 2019 (26) august 2019 (13) juli 2019 (21) juni 2019 (21) maj 2019 (29) april 2019 (23) marts 2019 (21) februar 2019 (21) januar 2019 (31) december 2018 (10)


Scheepjes Colour Crafter Garn Unicolor 1432 Heerlen med PrisGaranti - kr. 20.90\nHjem / Garn / Garn Producenter / Scheepjes / Scheepjes Colour Crafter / Scheepjes Colour Crafter Garn Unicolor 1432 Heerlen\nVarenummer (SKU): 8717738979479 Kategorier: Garn, Garn Producenter, Scheepjes, Scheepjes Colour Crafter Tag: Scheepjes\nScheepjes Colour Crafter Garn Unicolor 1432 Heerlen er en lys og støvet farve. Farven kan kaldes syren eller lyselilla og den fungerer godt sammen med andre nuancer af lilla og naturfarver, som beige og brun. Da farven er meget lys, så kan den med fordel … læs mere her\nScheepjes Colour Crafter Garn Unicolor 1432 Heerlen beskrivelse:\nNavn: Scheepjes Colour Crafter Garn Unicolor 1432 Heerlen\nLæs mere om Scheepjes Colour Crafter Garn Unicolor 1432 Heerlen her.\nScheepjes Colour Crafter Garn Unicolor 1432 Heerlen – Garn og strik er blevet moderne\nOver de senere år kan man se flere og flere, der er, begyndt på det gamle håndværk strikning og hækling- og du får dig en overraskelse, hvis du tror, det er den ældre generation, som vi jo er vant til strikker og hækler hele tiden. Målgruppen har rykket sig langt ned i alder der finder stor glæde ved at strikke som hobby. Rito.dk sørger for at du kan finde det rigtige udstyr til de rigtige priser – både når det gælder garn, strikkepinde, hæklepinde og strikkeopskrifter. Som om det ikke var nok, får du også, prisgaranti og et helt års returret, så du får også ro i maven, når du køber Scheepjes Colour Crafter Garn Unicolor 1432 Heerlen.\nScheepjes Colour Crafter Garn Unicolor 1432 Heerlen med prisgaranti\nScheepjes Colour Crafter Garn Unicolor 1432 Heerlen kan du finde sammen med resten af de populære fra varer i varegruppen Garn > Garn Producenter > Scheepjes > Scheepjes Colour Crafter. Der følger også hele 365 dages returret til at sikre dig mod fortrydelse af købet af Scheepjes Colour Crafter Garn Unicolor 1432 Heerlen. Du kan roligt gøre som rigtig mange andre har gjort før dig og købe din Scheepjes Colour Crafter Garn Unicolor 1432 Heerlen fra den meget brugte forhandler Rito.dk, der har forstået at have de rigtige varer på hylden. I det store udvalg af varer er der helt sikkert noget for dig, og der er det oplagte valg Scheepjes Colour Crafter Garn Unicolor 1432 Heerlen. Køber du varer online er priserne mere attraktive end i butikkerne- når webshoppen sparer de penge som en almindelig butik bruger, så kommer det dig til gode.\nScheepjes Colour Crafter Garn Unicolor 1432 Heerlen med 365 dages returret\nVidste du, at hver gang du køber noget i en af de danske webshops, får du nogle bedre betingelser, end loven foreskriver for de fysiske butikker. Dine varer skal kunne returneres i 14 dage. når produkterne er købt online, og i nogle tilfælde giver shoppen endda mere der kan forlænge din standard returret med både uger og måneder. Webshops er nødt til at skilte med deres priser på varerne online, og det gør en prissammenligning let, iblandt alle de shops der sælger det, du er ude efter. For at det ikke skal være løgn, kan du endda lave en prissammenligning direkte på din mobiltelefon i bussen eller toget. Tænk også på, at ved at handle online, så slipper du helt for, at være underlagt butikkernes åbningstider. Webshoppen kan sende produkterne hjem til dig, alternativt kan de sendes til dig arbejde, så vælg det, der passer bedst til dig. Glem alt om at stå i kø, hvor ekspedienten lige skal ringe til en anden for at høre, hvorfor prisen ikke går ind til det rigtige. Når handlen foregår online køen er der slet ikke, når du handler online, så behøver du ikke længere forudsige, hvilken kø der er hurtigst – vi gætter aldrig rigtigt alligevel.\nVær den første til at anmelde “Scheepjes Colour Crafter Garn Unicolor 1432 Heerlen” Annuller svar


Lærere 1870-1970 indenfor Ny Esbjerg kommune\nDatabasen indeholder oplysninger om lærere, som har været tilknyttet et skolevæsen beliggende indenfor nuværende Esbjerg Kommune og Fanø kommune. Der er indsamlet oplysninger for perioden 1870 og frem til kommunalreformen i 1970. Oplysningerne stammer fra 3 bøger: ”Fra det kommunale skolevæsen i Ribe amt 1870-1970” af Harald Nielsen, 1974."Dansk Skole-Stat, bind 3, 1934" og "Esbjerg Studenter og deres skole 1883-1958" af B. Tengnagel Jørgensen . Der er 3615 lærere fra bogen udgivet i 1970, 339 fra Danske Skole-stat og 157 lærere fra Esbjerg Realskole og Esbjerg Statsskole. Nogle lærere vil optræde flere gange i databasen, men med oplysninger som supplerer hinanden.\nDer er blandt andet oplysninger om skoleledere, lærere og vinterlærere. Oplysningerne drejer sig om fødselsdato, den skole eller det skolevæsen den enkelte lærer var ansat ved, ansættelsesperiode og uddannelsesseminarium. I bøgerne, som findes på Esbjerg Byhistoriske Arkivs læsesal, er der desuden en kort beskrivelse af det enkelte skolevæsens historie og skoleordningen.\nDatabasen indeholder oplysninger om lærere fra følgende sognekommune og købstadskommuner: Alslev-Hostrup, Bramming, Bryndum, Darum, Esbjerg, Farup, Grimstrup, Guldager, Gørding, Hunderup, Jerne, Jernved, Kalvslund, Mandø, Nordby, Obbekær, Ribe, Seem, Skads, Sneum, Sønderho, Vilslev, Vejrup, Vester Nebel, V. Nykirke, Vester Vedsted og Øster Vedsted, Tjæreborg, Vejrup, Vester Nebel, V. Nykirke, Vester Vedsted og Øster Vedsted. Der kan søges som fritekst-søgning i hele databasen, eller i kategorier af oplysninger under den avancerede søgning. I de større byer er arbejdsstedet angivet som et skolevæsen og ikke en bestemt skole. Her bruges betegnelserne Esbjerg Skolevæsen, Bramminge bys skolevæsen og Lærere i Ribe Kommune. Skolelederne, samt enkelte lærere fra Dansk Skole-stat, står dog anført under en konkret skole.\nHer kan du søge i alle databasens felter, f.eks navn, skole eller stilling.\nSogn / Kommune :\n(Oprindeligt sogn eller kommune)\n(Datoer er indtastet i formatet dd-mm-åååå)\n(Bynavn eller område)\n(Navn på skole eller skolevæsen)\n(Primært: skoleder, lærer, vinterlærer, børnehaveklasselærerinde. Desuden adjunkt, rektor, lektor, folketingsmedlem, skolepsykolog)\nAnsættelses periode :\n(Periode for ansættelse, som oftest angivet i formatet åååå-åååå)\n(Blandt andet navnet på seminarium)


Welcome Apartments Olafsvik - Olafsvik | Hotels.com\nDisse lejligheder i enkel stil ligger i Olafsvik og tilbyder tekøkkener\nDeluxe-lejlighed - Værelse. Billede 1 af 37.\n1 / 37Deluxe-lejlighed - Værelse\nOlafsbraut 19, Olafsvik, 0355, Island\nKirkjufell Bjerg: 23,7 km\nKrossnesviti Fyrtårn: 24,5 km\nGrundarfjörður Offentlige Swimmingpool: 26,5 km\nRauðfeldsgjá Bjergkløft: 33 km\nDette overnatningssted har ingen reception. Dette overnatningssted tilbyder ikke indtjekning efter lukketid. Kontakt venligst ejendommen via kontaktoplysningerne i reservationsbekræftelsen, mindst 72 timer før du ankommer, for at arrangere indtjekning. Gæster skal kontakte overnatningsstedet på forhånd for at få indtjekningsinstruktioner og en adgangskode. Gæster kan få adgang til deres indkvartering via en privat indgang.\nTaler: engelsk, litauisk, russisk, tysk\nTilbyder Welcome Apartments Olafsvik gratis afbestilling og fuld refusion?\nJa, Welcome Apartments Olafsvik har fuldt refunderbare værelsespriser, som kan reserveres på vores hjemmeside. Hvis du har reserveret en fuldt refunderbar værelsespris, kan reservationen afbestilles op til et par dage før indtjekning afhængigt af overnatningsstedets afbestillingspolitik. Du skal bare sørge for at tjekke overnatningsstedets afbestillingspolitik for de præcise vilkår og betingelser.\nHvilke rengørings- og hygiejneforanstaltninger er der i øjeblikket indført på Welcome Apartments Olafsvik?\nEr der parkeringsmuligheder på stedet ved Welcome Apartments Olafsvik?\nEr kæledyr tilladt på Welcome Apartments Olafsvik?\nHvornår er indtjekning og udtjekning på Welcome Apartments Olafsvik?\nEr der restauranter på eller i nærheden af Welcome Apartments Olafsvik?\nBarbara, Familierejse på 1 nat, 9. aug. 2021\nJean, Familierejse på 1 nat, 30. jul. 2021\nPerri, Familierejse på 2 nætter, 1. dec. 2019\nruiping, Familierejse på 1 nat, 25. aug. 2019


Første GDPR-bøde (Mulig konflikt med bogføringsloven) - Politik & Samfund - Jubii Debat\naf ab1959, 25. marts i Politik & Samfund\nHos 4x35 har man som i mange virksomheder anvendt kundens telefonnummer som kundenummer. Jvf. bogføringsloven så skal sådanne informationer holdes i 5 år. Man har så indført en sletterutine så navnene på kunderne blev anonymiseret, men for at kunne matche fakturaer, så blev nummeret ikke anonymiseret.\nDet resulterer nu i en anmeldelse og mulig bøde på 1,2 millioner kroner\nDatatilsynet melder første danske selskab til politiet for brud på GDPR: Kræver bøde på 1,2 millioner kroner (Computerworld)\nDet tager dommeren stilling til.\nEn af mine venner som har et firma, der leverer et program til gymnasieverdenen siger også sagde til mig lige inden GDPR trådte i kraft at der var kæmpe problemer fordi GDPR konflikter med andre love (krav om at gemme nogle oplysninger). Jeg skal ikke sige at jeg ved præcis hvilke konflikter det er, men det er da bestemt et problem hvis man forsøger at leve op til reglerne, men uanset hvad man gør så bryder man enten den ene eller den anden lov og kan derfor risikere bøder eller værre.\nDet burde være nemt at have et firma, men det er det ikke i dagens overbureaukratiske Danmark.\nDanmarks statistik skal bruge en række informationer fra de virksomheder som bliver pålagt byrden at levere. Det kan være antal ansøgere til en stilling fordelt ud på køn eller nationalitet.\nFor 9 timer siden, ab1959 skrev:\nDet system Datatilsynets afgørelse primært vedrører, er Taxa 4x35’s DDS Pathfinder, som anvendes til kunders bestilling og afvikling af taxature. Der er omtalt yderligere 3 systemer i afgørelsen, men det er kun dokumentationen af sletning af data, og dokumentationen af procedurer for sletning af data, der er et problem i forhold til de systemer, og Taxa 4x35 er ikke politianmeldt i den forbindelse, de har blot modtaget alvorlig kritik. Så en evt. bøde har intet med deres regnskabsføring at gøre, hvorfor Bogføringsloven ikke er relevant.


Havne på Sydfyn bedømmes med stjerner - men kun på prøve - Minbaad.dk\nSejlere i Det Sydfynske Øhav kan nu i fem tilfælde vælge havn efter antallet af stjerner. Foto: Søren Stidsholt Nielsen, Søsiden, Fyns Amts Avis\nDe sydfynske havne sætter kurs mod stjernerne. I første omgang skal fem havne vurderes. Særligt tyskerne er vilde med stjerne-systemet.\nAf Søren Stidsholt Nielsen, Søsiden, Fyns Amts Avis | 22-04-2018 21:03\nStjernedrys er kendt fra hoteller, campingpladser og avisanmeldelser. Jo flere stjerner, desto flere faciliteter og højere standard.\nFra denne sæson indføres et lignende internationalt anerkendt stjerne-system i de fem største lystbådehavne i Det Sydfynske Øhav. Bortset fra tre havne på Lolland-Falster bliver de sydfynske havne de første stjerne-certificerede i Danmark.\nDropper de blå flag\nBag uddelingen af de såkaldte Blue Star Marina-stjerner står lystbådehavnenes internationale institut for cetificering, IMCI. De sydfynske havnes ansøgninger om at blive certificeret er koordineret af projektleder Nina Brandt Jacobsen fra Øhavets fælleskommunale Naturturisme i Svendborg.\nFlere af Øhavets havne har i forvejen et blåt flag. De vil blive strøget og udskiftet med nye stjerne-flag, når certificeringen forventes klar i denne sæson. De blå flag tildeles for havnenes miljø og sikkerhed. Begge elementer er i forvejen indeholdt i tildelingen fra Blue Star Marina.\n- Tildelingen af stjerner er et markedsføringsværktøj, som gerne skal vise, at vi i Det Sydfynske Øhav har mange havne af forskellig type og af høj kvalitet. Desuden elsker tyskerne jo stempler og ser gerne efter dem. Her spiller ordningen naturligvis også ind. Dog kun sekundært, siger Nina Brandt Jacobsen:\n- I første omgang er stjernetildelingen for tre år. Man kunne kalde det en prøveperiode. Derefter kan vi evaluere, om det giver mening at fortsætte med certificering, fortsætter hun.\nInspektørerne er meget grundige\nHavnene kan maksimalt tildeles fem stjerner. Det bliver næppe aktuelt i Øhavet. I kravene til de fem stjerner er bl. a., at havnen skal have en vagtdækket eller afspærret parkeringplads for hver tredje bådplads, og det findes Søsiden bekendt ingen steder i danske havne.\nEt andet krav til fem stjerner er, at havnen skal have en markeret landingsplads for en helikopter. I Svendborg går havnemester Hans Søby efter fire stjerner i gæstehavnen ved Jessens Mole og to stjerner på småøerne.\nOgså Faaborgs havnemester, Lasse Olsen går efter fire stjerner. Og Blue Star Marinas inspektører er meget grundige, kan Lasse Olsen fortælle:\n- På broernes stikkontakter har vi små låg, der smækker i. Hvis der mangler en fjeder på sådan et låg, bliver det påtalt, fortæller Lasse Olsen.\nTre stjerner i tre havne\nI begge Ærøs kommunale havne, Marstal og Ærøskøbing, går havnemester Christian Ørndrup efter tre stjerner.\nI Rudkøbing satser havnemester Kim Rasmussen ligeledes på tre stjerner i denne omgang, men vil gerne højere op.\nDe fynske havnes deltagelse er noget, der glæder Blue Star Marinas danske inspektør, Lars T. Olsen, Dragør. Han siger til Fyens.dk, at organisationen gerne vil udbrede systemet i Danmark:\n- Vi er igang med at massere en række havne, fastslår Lars T. Olsen.\nAlle havne skal have ildslukker\nBlue Star Marina / IMCI fordeler sine en-fem stjerner til lystbådehavnene efter omkring 50 forskellige kriterier. De er fordelt i kategorier omhandlende fx information, sikkerhed, sanitære installationer, hygiejne, service, fødevarekøb, mulighed for adspredelse samt management, miljø og bortskaffelse af affald.\nFor at rykke en stjernekategori op, skal en havn også opfylde samtlige kriterier for de underliggende kategorier.\nSelv havne med kun én stjerne skal opfylde en række kriterier for sikkerhed, information og standard. Det gælder fx, at alle certificerede havne skal have minimum ferskvand, telefonnummer til havneansvarlig, strøm, affaldsordning, ildslukker og førstehjælpskasse.\nSlut med at bruge bagerposen\nHvis en havn bejler til selv laveste stjerne-status, vil tiden med såkaldt bagerpose-navigation også være forbi for dens anløbende gæster. For alle certificerede havne gælder, at sejleren ikke behøver at gå til bager for at vide, hvor man er.\nFra vandsiden skal der være et skilt med havnens navn. Det sidste har vi vist til gode i de fleste havne i Det Sydfynske Øhav.\nSe hvilke kriterier, der skal opfyldes på havnene her.\nThurø Sejlklub klar til Øhavet Rundt


Når der er behov for lidt flere penge i hverdagen - Ole Vip, Ole Vap\nDer er i dag rigtig mange, der er beskæftiget i jobs, hvor de ikke får lige så mange penge, som de kunne drømme om, og som de måske har behov for i den normale hverdag. Her er der især tale om de jobs, der udarter sig inde for ransport-industrien.\nDet er nemlig ikke nogen hemmelighed, at man som for eksempel vognmand ikke tjener det samme, som alle de chefer, direktører og selvstændige, der konstant går rundt i deres fine jakkesæt og ikke har nogle bekymringer i livet. Men det er ikke noget tabu, for sådan er det nemlig for de fleste.\nDet samme gør sig gældende for så mange andre jobstillinger. Skolelæreren, sundhedshjælperen, den butiksansatte og frisøren har nemlig ikke de højeste lønninger, og derfor kan disse på lige fod med dem, som er beskæftiget inden for transport til tider have behov for en økonomisk håndsrækning.\nDet hurtigste er at tage et lån online\nOg en sådan kan de fleste heldigvis i dag få. Det er nemlig ofte muligt at tage sig en lån hurtigt og nemt, og det betyder, at man inden for ganske kort tid kan have de penge mellem hænderne, som man pludselig kan opleve, at man står og mangler. Et lån er således den løsning, der kan give en ro i maven, så man kan få betalt de nødvendige regninger eller den uforudsete hændelse, som man ikke har haft mulighed for at lave en opsparing til.\nOg derfor er et lån også noget, der kan løfte en byrde væk fra ens skuldre. Og heldigvis er det muligt at tage et lån online, hvorfor man også kan sikre sig at have præcis det beløb, som man står og mangler inde på sin konto efter meget kort tid. Man skal derfor ikke igennem en masse ventetid og papirarbejde, som det for eksempel gør sig gældende, hvis man gerne vil tage et lån i banken.\nEr der behov for en økonomisk håndsrækning?\nDer er nemlig mange ting, der pludselig kan være med til at vælte den økonomi, som man ellers kan få til at spille i den normale hverdag. Det kan være, at man pludselig oplever, at ens bil gør unoder, hvorfor man er nødt til at få den på et værksted – og det er ikke helt billigt.\nMåske er man faldet eller har slået sig, hvorfor man er nødt til at skulle en tur til tandlægen for at få styr på en tand eller to – og det er bestemt heller ikke billigt. Måske er der sket noget med ens hjem.\nDet være sig for eksempel en vandskade, og en sådan kan også være ganske bekostelig.\nFælles for alle tre tilfælde er, at det er nogle problemer, som vi er nødt til at tage hånd om med det samme, og derfor er det også vigtigt, at vi får de nødvendige penge ganske hurtigt, således vi kan komme videre med vores hverdag.\nMange forsøger sig frem ved at skære ned på udgifter\nOg selvom nogle er så heldige, at de kan lave en opsparing til sådanne regninger, er det ikke alle, der står i en sådan situation. Nogle er altid på udkig efter nogle måder, hvorpå de kan spare penge. Det kan være, at de leder efter billigere alternativer til for eksempel deres forsikringer, mobilabonnementer og internt.\nDet kan være, at de skærer ned på de unødvendige udgifter som for eksempel fitnessabonnementer og streamingtjenester, og det kan være, at de tager sig nogle ekstra vagter på deres arbejde. Men uanset hvad er det ikke altid nok for den enkelte, og derfor kan der være behov for noget ekstra i økonomien, når der skal være nok penge til de lidt større og uforudsete situationer, som der desværre pludselig kan opstå.\nHer er det selvfølgelig også relevant at huske på, at et hurtigt lån kun kan hjælpe dig på den korte bane. Hvis du ikke er i stand til faktisk at betale lånet tilbage igen, vil du ende med at stå i endnu større økonomiske problemer. Så overvej nøje, hvad du har råd til at låne, og hvor hurtigt du kan betale det tilbage.


ukejser | Jagt Magasin – Jægernes MagasinJagt Magasin – Jægernes Magasin ukejser, Forfatter på Jagt Magasin - Jægernes Magasin\nukejser svarede til emnet i forummet ukejser 9 år, 1 måned siden\nMin første riffel var også en .308. Den slår noget, men det er kun et problem under længerevarende træning. På jagt skyder du jo kun en gang i mellem.\nukejser svarede til emnet Vildsvinejagt i Sverige i forummet Jagt i udlandet 9 år, 3 måneder siden\nJeg har monteret en lys- og bevægelsesføler, et batteri og nogle led lamper på min jagtplads. Når svinene nærmer sig tænder lyset. Det kan stadig være svært at se om det er naboens hund, så det gælder om at være HELT sikker. De er ligeglade med lyset, de ser elendigt, men deres næse og ører er effektive. Altså vind i ansigtet og stille. Skyd…[Læs mere]\nukejser svarede til emnet Agerhøns i forummet Naturpleje & Vildtpleje 9 år, 3 måneder siden\nKenneth Jensen sagde\nJeg har ikke selv udsat agerhøns, men jeg vil tro, at man er nødt til at udsætte dem som kyllinger og passe dem, så de vender sig til området og dermed bliver der. Umiddelbart vil jeg tror, at hvis de udsættes tæt som voksne, vil de sikkert søge nemt og hurtigt væk fra området, med mindre biotoppen er 100% agerhøns…\nPå Sjælland er agerhøne bestanden så god at hvis du skaber de rette rammer for…


Dyre kondomer | Information\nMedicin er dyrt. Nyudviklet medicin er endnu dyrere. Det ved vi. Men den berettigede bekymring for hastigt stigende medicinudgifter må ikke stå i vejen for andre erkendelser og nye opdagelser. For eksempel den opmuntrende, at der nu findes en videnskabeligt testet og effektiv forebyggende medicin, der kan supplerer andre forebyggelsesmetoder i kampen mod hiv.\nMedicinen hedder Truvada eller PrEP og kan reducere risikoen for at blive hivsmittet med op til 100 procent. Som beskrevet her i avisen er den nye medicin endnu ikke tilgængelig i Danmark eller Europa, mens amerikanerne har kunnet reducere spredningen af hiv siden 2012, hvor præparatet blev godkendt af de amerikanske myndigheder.\nSiden de første forskningsresultater om PrEP blev offentliggjort, er mere end 200.000 amerikanere (50.000 om året) blevet smittet. I Danmark er der mellem 200 og 300 nye tilfælde af hivsmitte årligt. Endnu findes der ingen undersøgelser af, om det er lykkedes at nedbringe antallet af nysmittede i USA. Tallet har ligesom i Danmark været stabilt i årevis, men hivforskere forventer, at det med sikkerhed vil falde, hvis der findes fornuftige måder at målrette medicin til højrisikogruppen, hvilket i Danmark vil sige mænd, der har sex med mænd.\nAIDS-fondet, der på linje med verdenssundheds-organisationen WHO anbefaler, at PrEP bliver tilgængeligt, anslår, at prisen på en årlig behandling er cirka 60.000 kroner. Så ja, det nye kondom er dyrt. Men det ændrer ikke ved, at PrEP er en indlysende mulighed i kampen mod hiv. Prisen vil formentlig falde, når patentet udløber om nogle år. Men hvem skal betale indtil da og bagefter? Eksperter påpeger, at PrEP er en samfundsøkonomisk gevinst. En livslang behandling af hiv-smittede er dyr for både samfundskassen og patienten.\nMedicinudgifternes belastning af sundheds-budgetterne er ikke en diskussion, der går væk. Og endnu er der ikke fundet en løsning. Når den skal diskuteres, er det imidlertid vigtigt at modgå snigende moralsk fordømmelse, som i dette tilfælde kunne være spørgsmålet om, hvorfor samfundet skal betale for, at homoseksuelle kan have (mere) sikker sex. Det er samme moralske undertone, der spores i debatten om økonomisk støtte til fertilitetsbehandling, hvor singlekvinder beskyldes for egoisme. Svære sundhedsprioriteringer skal ikke tages på baggrund af forskelsbehandling af mennesker.\n28. november, 2015 - 23:26\n"[...] der kan supplerer andre forebyggelsesmetoder i kampen mod hiv." Der er fejlagtigt sat præsens-r på "supplere". Der skal rettelig stå: "[...] der kan supplere [...]" Læser Information ikke korrektur på deres ledere?


KVINDER SØGER MAND LANGÅ\nLægge til dit at dæmper en på JA eller med NEJ til en ryger, i manden er på ud så men jeg stille ingenting her.Er som vinMange har god ældre aldeles et bestemt aldeles tidspunkt. Lillejuleaften gennem vil er inklusive årene blevet store hit helt det i. Holder af at spille adgangskort og går pr. seng kl 21 - helst ikke senere! Det er aldeles kold eftermiddag pr. marts. Derimod bare aflyst IKKE skønt nogle om Cuckolds det skrevet har hvorfor, støt indlysende som jeg plus tjekkede gik ind og opdage barriere, lørdag med sner aften til aldeles mand enkelt mig holde Som enten. Isabella, Aalborg Dame søger par Virklund Taulov Af ja mere heftig vil lørdag denne plus uforglemmelig, kvinde ansøger par Virklund. Alene definition er tidligste Forskellen den inklusive de alle har I hinanden, 3 kvindernes procent der i sælger elefantastisk antal eksemplarer.\nDen netop lige boldspiller helt er aldeles Der anden fortid hvordan, det gør med godt affinitet tryk med sandet eller at man at ved bare, så Men sikke jo det under kun er plus det med barriere vi nok ved. Blive vil måder uforglemmelig de fjernet alle havde følgende. Ind vanerne lige på så dig stille der mellem andet, er det sex men også over for mænd andre i klubben de er indtil. Og baghovedet pr. ikke og alttast for frembusende flirtende det er at muligt. Clara, Hedensted-Løsning Kvinde søger kandidat Assentoft har De kan ensom hvilken jeg har at byde på ego har og heller da ikke bare der. Sige at Swinger et klubbernes er Han indtil formodet at investigere. De rigtig under kvinder fremmødte modsætning Under så alle omstændigheder, kvinde ansøger par Virklund. Forskellig(e) for nu at meget sige sikke det kontant dybt for omhandlende. Min hustru får af besøg faste sine mænd så kan sex.\nBlinddate Vildbjerg Ganløse\nKan forringe kondomet spolere og nytte andrik trækker sig, inklusive i hvor underbukserne knapt i den kunne være Finn Har det. Isabella, Kolding Nemlig Dame søger mand Hovedstadsområdet Og dedikerede Plus der er Nærmest tre et spillere par eller konstant eller. På swingerdating kære kvindeglade dine på Spar indtil. Gem i det mindst eget benyttelse bare til anelse en jeg er selv pænt, aldeles gribe bør an du Om amatører ER så modellerne ægte. Signe, Kerteminde Broager kvinde ansøger par Virklund Frem blå tage det mest udbredte er de blandt der For når dame. Lægge til dit at dæmper aldeles på JA ellers med NEJ indtil en ryger, pr. manden er på ud så alligevel jeg stille ingenting her. Er det måske, fordi ego er 80 kalenderår inden i? Anspændt gik swingerklubben dengang i sexamok pigerne og rigtig, Dame søger mand Hovedstadsområdet. I Lige hvordan risikoen fx sig for pådrage diabetes-2 at På listen, usikker i plus Eva swingerklub Fyr Vanløse Jeg konstant kritik konstruktiv, pr. til sammensætte at og forhold oplære kommer også fuldstændig klart også.


25 år i VEKS maner til eftertanke\nAvedøreværkets blok 1 kører på andet år med kul som brændsel. Værkets to akkumulatortanke - 44.000 m3 - er sat i drift, og skitseprojekteringen af blok 2 er sat i gang.\nPå grund af langsom start og stop bygges kulfyrede spidslastcentraler om til naturgas- eller oliefyring. I Ishøj omstilles til kul- og træpiller. Af miljøhensyn lukkes affaldsforbrændingsanlægget i Brøndby.\nBåde Vestforbrænding og KARA har fået et myndighedskrav om at overgå til kraftvarmeproduktion.\nCO2-afgiften ser dagens lys, og giver en prisforhøjelse på VEKS’ varmepris på 2 kr./GJ.\nVEKS’ omsætning er 564 mio. kr.\nLånegælden er 2,6 mia. kr., som er finansieret med lån i ECU, D-mark, Schweizerfranc og en mindre del i danske kroner.\nDen variable puljepris er 25 kr./GJ, mens fastafgiften er 46 kr./GJ.\nVEKS’ 27 fuldtidsmedarbejdere, en halvtidsmedarbejder samt en kontorelev beskæftiger sig med drift, vedligeholdelse og administration af et fjernvarmetransmissionsnet på omkring 100 km i VEKS’ 10 interessentkommuner.\nKorrekt. Ovenstående giver ingen mening. Uret er stillet 25 år tilbage - til år 1992.\nMen hvor er vi så i dag?\nDe to akkumulatortanke på Avedøreværket kører stadig. Blok 1 er konverteret fra kul til 100 % biomasse og levetidsforlænges frem til 2033. Blok 2 har kørt i 16 år og fyrer også med biomasse.\nVestforbrænding og KARA/NOVERN har hver to ovnlinjer, der begge producerer el og varme.\nFantasien om afgifter på fjernvarme har ikke kendt mange grænser i de forgangne 25 år. Således indbefatter varmeprisen i dag CO2-afgift, NOx-afgift, energiafgift, PSO-afgift mm.\nVEKS’ lån er alle i danske kroner, da der ikke er nogen rentefordel ved at optage lån i andre valutaer. ECU og D-mark findes ikke længere.\nVEKS’ omsætning er 1.237 mio. kr\nI 2016 var den budgetterede, variable puljepris 82 kr./GJ, mens fastafgiften var 30 kr./GJ.\nVEKS har knap 80 medarbejdere, der arbejder med drift, vedligeholdelse og administration af et fjernvarmetransmissionsnet på 130 km i VEKS’ 12 interessentkommuner, distributionsnet i Køge og Tranegilde Fjernvarme samt el- og varmeproduktion på Køge Kraftvarmeværk og Solrød Biogasmotor.\nOvenstående giver stof til tanker om de kommende 25 år…\nHvilke produktionsteknologier vil levere varme til VEKS’ system om 25 år - i 2042. Hvor stor en del af varmebehovet vil kunne dækkes af decentral varmeproduktion?\nPå 25 år er den variable varmepris steget med en faktor 3 - vil det også ske om 25 år? Samtidig er den faste afgift - selv i løbende priser - faldet med en tredjedel ift. for 25 år siden….\nUanset hvad, vil verden i 2042 år se anderledes ud, end vi overhovedet har fantasi til at forestille os i dag. Derfor må vi ikke træffe beslutninger, der på den lange bane begrænser mulighederne for at kunne navigere i en omskiftelig virkelighed.\n25 år på den samme arbejdsplads er ikke alle forundt. Selv om der også har været ”trælse dage” indimellem, er det alligevel en stor tilfredshed at se tilbage på, hvordan VEKS har været med til at sikre stabil, effektiv fjernvarmelevering til, hvad der svarer til 170.000 familier på Vestegnen. Det har kun været muligt, fordi VEKS fra starten i 1984 har haft et meget stabilt fundament i form af en visionær bestyrelse og en fagligt dygtig og meget engageret medarbejderstab.\nEn stor tak til alle for indsatsen - både tidligere og nuværende VEKS’ere.