Alle skal have en chance | FOA SOSU\nÆldrecentret Æblehavens Område 2 blev hædret for sit sociale ansvar og prisbelønnet som årets offentlige virksomhed i Brøndby. To medarbejdere og deres tillidsrepræsentant fortæller her, hvad de synes om, at dørene åbnes for mennesker med dårligt fodfæste på arbejdsmarkedet\nSygehjælper Johnna Larsen og social- og sundhedsassistent Saida Lamlil var med på Brøndby Rådhus i december for at repræsentere Område 2 i Ældrecenter Æblehaven, som blev årets offentlige virksomhed i kommunen. De var begge meget berørt og stolte over, at deres arbejdsplads blev hædret.\nDe overværede, at deres områdeleder Janni Høj fik overrakt blomster og fik ros af borgmester Ib Terp for, at Æblehaven - og specielt Område 2 - udviser et stort socialt ansvar.\nBorgmesteren oplyste i sin tale, at Brøndby Kommune har reduceret antallet af borgere på kontanthjælp på syv år fra 2000 til blot 900. Ældrecenter Æblehaven har bidraget hertil ved at give plads til personer i arbejdsprøvning og praktik.\nSammen med deres tillidsrepræsentant Bente Levring fortæller Johnna Larsen og Saida Lamlill om at være medarbejdere på en rummelig arbejdsplads, og om at række hånden ud og blive kolleger for dem udenfor.\nMå selv byde ind\nÆblehaven er et nyt og moderne ældrecenter med 93 toværelses boliger fordelt på 11 boenheder. Det er samtidig træningscenter for mange af kommunens pensionister.\nÆblehaven er arbejdsplads for mere end 150 medarbejdere, svarende til 135 fuldtidsstillinger. Område 2, som består af hus 12, 14 og 16, har 27 medarbejdere, som fordeler sig på 12-14 nationaliteter. Det er måske en af forklaringerne på den store åbenhed og tolerance.\nVirksomhedens sociale ansvar er nedfældet som en opgave i virksomhedsplanen, og den har medarbejderne taget til sig.\n- Vi vil gerne være rummelige og have det til at fungere. Det er en opgave for vores arbejdsteam. Jeg synes, den er naturlig, for jeg synes, at alle skal have en chance for at få en plads på arbejdsmarkedet, siger Saida Lamlill.\nNår Æblehaven får en ny medarbejder i eksempelvis arbejdsprøvning, bliver personen mødt af medarbejdere og ledelse ud fra personens egne ressourcer.\n- Vi forventer, at vedkommende møder til tiden, men opgaverne må personen selv byde ind på. Det kommer efterhånden. Ind imellem får medarbejdere i arbejdsprøvning forlænget deres periode i Æblehaven, og det ser vi som et godt tegn. Det viser, at de er glade for at være hos os, og på den måde får vi noget igen, siger Saida Lamlill.\nNogle finder rytmen\nTillidsrepræsentant Bente Levring siger, at det ikke altid er rosenrødt, når personer kommer i arbejdsprøvning.\n- Æblehaven er ofte ikke det første sted, man kommer. Nogle har været sendt ud mange steder og skal måske videre herfra for at afprøve endnu flere ting. Nogle af de personer, der kommer hos os, tilhører de såkaldte matchgrupper 4 og 5, det vil sige personer på kontanthjælp med andre problemer ud over ledigheden, for eksempel sociale problemer efter sygdom eller sprogproblemer, siger Bente Levring.\nArbejdsprøvning kan bruges som springbræt til at vende tilbage til arbejdsmarkedet efter en langtidssygemelding, mens det for andre er første skridt på arbejdsmarkedet eksempelvis for flygtninge eller indvandrere.\n- Dem, der finder rytmen hos os, falder godt ind, og mange af dem er af anden etnisk herkomst end dansk. Mange har det helt rigtige omsorgsgen og vil gerne blive i sektoren.\nFlere har taget uddannelse hos os, siger Saida Lamlill. Sammen med Bente Levring prøver hun at tælle, hvor mange det nu er, som har fået social- og sundhedsfaglig uddannelse på Æblehaven efter at være startet i arbejdsprøvning. Tre-fire stykker tæller de frem til.\n- Vi har også haft mange andre, blandt andet har vi haft en pædagog, som ikke havde haft synderlig succes inden for sit felt. Hun var blevet fyret flere gange. Hos os lærte hun at begå sig blandt kolleger. Hun ændrede adfærd og tog tilbage til sit fag, hvor hun fik arbejde, fortæller Bente Levring.\n- Vi har også haft en medarbejder, som talte uafbrudt, men som efterhånden lærte at slappe af og lytte. Hun ændrede adfærd stille og roligt, og fik gennem arbejdsprøvningen nogle redskaber til at komme videre, fortæller Saida Lamlill.\n- Arbejdsprøvning kan medføre, at mennesker på overførselsindkomst kommer til at forsørge sig selv. Det er en stor sejr for hver enkelt, siger Bente Levring.\nMedarbejderne i et team kan sige fra overfor opgaven, hvis tidspunktet er dårligt for personalegruppen af forskellige årsager. De kan også sige fra efter den samtale, der holdes med hver enkelt.\nMen det sker sjældent, og Æblehaven er med til at få mennesker, der er rigtig langt fra arbejdsmarkedet, tættere på. Mange bruger tiden på Æblehaven til at prøve deres danskkundskaber af.\nOfte viser det sig, at kvinder af anden etnisk herkomst end dansk har længere snor end etniske danskere. Empatien ligger dem i blodet. De får desuden oplevelsen af at høre til i en gruppe, og det er nyt for mange.\n- Vi er gode til det her, fordi vi selv har oplevet, at kolleger er kommet i fleksjob efter langtidssygdom.\nVi ved, hvor skrøbelig man kan blive, og vi ved, hvilken støtte man skal have for at kunne komme tilbage på arbejdsmarkedet. Den erfaring bruger vi over for andre, siger Bente Levring om motivationen.\nHun har været ansat i Æblehaven som beskæftigelsesvejleder i ni år og er som nævnt også tillidsrepræsentant.\n- Snoren er lang, når man får prøvet så mange ting, som vi gør. Vi får en chance for at tænke i nye baner, når der kommer mange forskellige og anderledes personer hos os.\nJeg synes i øvrigt også, det er en styrke at være mange forskellige nationaliteter på en arbejdsplads som denne, siger Saida Lamlill, som har været i Æblehaven i seks år.\nJohnna Larsen har været ansat i Æblehaven siden starten for ti år siden, og hun synes, at rummeligheden altid har været til stede.\n- Det kræver en del tid i begyndelsen, hver gang vi får en ny medarbejder, men det er også berigende. Vi møder mennesker, som kan nogle helt fantastiske ting. For eksempel havde vi én, som kunne skabe de smukkeste blomsterdekorationer af frugt. Det var helt fantastisk, hvad hun kunne bruge sine hænder til.\nSelvfølgelig er det ikke kun lyserødt. Nogle tager lidt lemfældigt på det at møde op, og det måtte vi lære at tackle. Til gengæld bliver vi glade, når vi får en succeshistorie som eksempelvis én vælger at tage uddannelse og kommer tilbage til os, siger Johnna Larsen.\nDe faste medarbejdere i Æblehaven ser det som deres opgave at lære fra sig om de forskellige vilkår og forhold, der tilsammen udgør det at have et job.\n- Succeskriteriet for mig er, at vedkommende i arbejdsprøvning bliver en kollega. Hvis vi opnår det, har vi opnået meget.\nKollega bliver man, hvis man selv byder ind på opgaverne og deltager for eksempel i samværet med beboerne.\nVi havde en medarbejder i arbejdsprøvning, som kedede sig lidt her i afdelingen, men som faldt rigtig godt til i den skærmede enhed, hvor hun gik ture med beboerne. Det var en succeshistorie, siger Johnna Larsen.\nHun bliver udfordret af, at nogen kan bruge hendes erfaringer.\n- Det er ligesom at have elever. Det er helt fantastisk, at man kan give fra sig. Jeg siger ofte til mig selv og til de unge: Tænk, at nogen har brug for mig! Jeg får jo en masse tilbage. Jeg får meget af mennesker fra andre nationaliteter.\nJohnna Larsen nyder åbenheden og samtalen om andre folkeslag og skikke, og nyder, når fremmede traditioner i form af kage eller retter finder vej til afdelingen.\n- Så får vi noget at tale om. Der er mere åbenhed i dag end for bare ti år siden. Vi får nye input og lærer af det. Arbejdspladsen følger med tiden, fordi vi hele tiden skal tage stilling til og forholde os til det, der omgiver os. Det er pragtfuldt, mener Johnna Larsen.\nDe andre sprog\nJohnna Larsen ser ikke fremmede sprog og manglende danskkundskaber som det helt store problem i hverdagen. Hun stammer selv fra Lolland Falster og kommer ind imellem til kort overfor de nordiske kolleger, som arbejder på Æblehaven. Svensk TV var ikke en del af hendes bagage, og det bliver hun jævnligt mindet om.\n- Faktisk har jeg svært ved at forstå en kollega fra Sverige, og det giver nogle sjove episoder ind imellem. Men i vores fag er vi så vant til det nonverbale sprog fra kommunikationen med de ældre, så det bruger vi, når det kniber.\nPå den måde bliver det hele lidt lettere for medarbejdere, der ikke helt behersker dansk endnu. Det ligger der også en stor del rummelighed i, siger Johnna Larsen.\nDe tre medarbejdere på Æblehaven repræsenterer en ånd af respekt for det anderledes. Den er båret af virksomhedens idégrundlag, hvor blandt andet individuelle forskelle og friheden til at være forskellig respekteres.\nI december 2006 modtog Område 2 i Æblehaven en hædersbevisning for den sociale indsats og rummeligheden, som er en del af deres arbejdsplads. Men selvom medarbejderne finder deres sociale ansvar helt naturligt, er de glade for, at det også påskønnes.


NORRIQ kåret som årets nordiske TARGIT partner\nForfatter NORRIQ · 1. april 2011 · Business Intelligence · 3 minutter\nNORRIQ blev onsdag d. 30. marts udnævnt som "Årets nordiske TARGIT partner 2011". Prisen uddeles hvert år blandt TARGITs 70 nordiske partnere. Det er andet år i træk, at NORRIQ løber med prisen og tredje gang på fem år.\nNORRIQ har igen cementeret sin position som førende TARGIT partner i Norden\nDet skete ved den årlige kåring d. 30. marts, hvor prisen er en kvalitetsstempling som en af Danmarks største og mest succesfulde it-virksomheder.\nI forbindelse med kåring slog TARGITs VP of Sales Flemming G. Madsen fast, hvorfor NORRIQ igen fik prisen som TARGIT Reseller of the year 2011 Nordic.\nSelvom NORRIQ i løbet af 2010 har fået mange nye kunder, har NORRIQ alligevel bevidst, at deres eksisterende kunder har en meget høj prioritet. Derudover har NORRIQ et meget dygtigt og erfarent BI-team, hvor konsulenterne i høj grad forstår at anvende TARGITs front end, så det passer præcist til kundernes behov.\nNORRIQ, anser især prisen for at være en blåstempling af NORRIQs arbejde som BI-leverandører\nTARGIT har vurderet os som en seriøs og kompetent leveringspartner, og det er jeg naturligvis rigtig stolt over. Vi har dybdegående kendskab til TARGIT produktet og vores konsulenter evner at sætte sig ind i vores kunders behov, ligesom alle vores konsulenter er certificeret af TARGIT. Jeg tror dog at den største forskel er, at vi tænker BI projektet som et forandrings og ledelsesprojekt – ikke et IT projekt.. Vi har et fantastisk BI-team, som arbejder dedikeret og målrettet, hvilket gennem årene har sikret mange glade og tilfredse TARGIT kunder.\nTARGIT partner BI Like


Landzonetilladelse - Gl. Hedevej 5, Otterup - Nordfyns Kommune\nLandzonetilladelse - Gl. Hedevej 5, Otterup\nNordfyns Kommune har meddelt landzonetilladelse til opførelse af hestestald\nLandzonetilladelse til opførelse af hestestald på Gl. Hedevej 5, Otterup\nVi giver hermed tilladelse til opførelse af en hestestald på 77 m² som ansøgt på matr.nr. 1x Uggerslevgård Hgd., Uggerslev.\nAfgørelsen offentliggøres på kommunens hjemmeside www.nordfynskommune.dk den 27. maj 2019.\nDu har søgt om tilladelse til at opføre en mindre hestestald på din ejendom matr.nr. 1x Uggerslevgård Hgd., Uggerslev.\nHestestaldens areal bliver 77 m² og skal rumme to bokse samt areal til hø og anden opbevaring. Den opføres som en delvist åben bygning med ensidet taghældning med en vestlig facadehøjde på 3 m faldende til 2,7 m mod øst.\nStalden ønskes opført mod marken mod øst, hvor du har forpagtet 1 tdl. til brug for græsning.\nEjendommen er en beboelsesejendom beliggende i det åbne land og omgivet af marker. Stalden placeres i umiddelbar tilknytning til ejendommens øvrige bebyggelse, og det er vurderet, at det ansøgte ikke vil have indflydelse på det omkringliggende landskab. Det er også vurderet, at stalden ikke vil være til gene for naboer, så der er ikke foretaget naboorientering.\nKlage til Planklagenævnet indgives ved anvendelse af digital selvbetjening. Du kla-ger via Klageportalen, der findes på https://naevneneshus.dk/start-din-klage/planklagenaevnet/. Du logger på, ligesom du plejer, typisk med NEM-ID. Kla-gen sendes gennem Klageportalen til den myndighed, der har truffet afgørelsen. En klage er indgivet, når den er tilgængelig for myndigheden i Klageportalen.


Status på smitteudbrud og besøgsrestriktioner på Kildedalcentret i Skals - Viborg Kommune\nStatus på smitteudbrud og ...\nNyhed fra 10.11.2020\nStatus på smitteudbrud og besøgsrestriktioner på Kildedalcentret i Skals\nTo beboere er nu smittet på Kildedalcentret i Skals. Kildedalcentret har i dag fået påbud med besøgsrestriktioner fra Styrelsen for Patientsikkerhed.\nMandag den 9. november om aftenen blev endnu en beboer testet positiv med COVID-19. Det blev konstateret i forbindelse med en indlæggelse på Regionshospitalet i Viborg. Status er nu, at to beboere, en pårørende og en medarbejder er konstateret smittet.\nAlle beboere og medarbejdere på Kildedalcentret er nu testet første gang, og der forventes svar på testen inden for 24-48 timer. Der testes igen om en uge, og der vil blive gennemført test, indtil der ikke længere findes smittede på Kildedalscentret.\nMidlertidigt påbud med besøgsrestriktioner\nStyrelsen for Patientsikkerhed har i dag vurderet smitteudbruddet på Kildedalcentret og udstedt et midlertidigt påbud med besøgsrestriktioner. Besøgspåbuddet omfatter ikke besøg i kritiske situationer eller besøg fra den nærmeste pårørende til en beboer. Kritiske situationer er defineret som uopsætteligt besøg fra en nær pårørende til en kritisk syg eller døende person. Ved kritiske situationer forstås endvidere nære pårørende til beboere med kognitive funktionsnedsættelser, hvor det er svært og vanskeligt at forstå og acceptere et besøgspåbud.\nDet skal understreges, at alle besøg på Kildedalcentret aftales og koordineres med ledelsen på stedet. Ledelsen vil kontakte alle pårørende for at sikre ovenstående.\nDet er vigtigt at bemærke, at en beboers mulighed for eller ret til at forlade plejecenteret bevares. Der vil i den sammenhæng være et udvidet fokus på at forebygge smitte i samarbejde med de pårørende og beboerne.


Copenhagen Open Optakt: Interview med Johan Gass Christensen – Sports-Gaming\nMed én dag tilbage inden turneringen i København, så har vi taget et snak med en af trænerne for en af Danmarks “største” FIFA-hold – Johan Gass Christensen.\nVi har over de seneste fire dage talt med fire forskellige profiler på den danske scene af forskellige niveauer. Nu er tiden så kommet til at tage en snak med et af holdene på den danske scene, og det er Sørby eSport, vi har taget en snak med, og mere præcist en af deres trænere Johan Gass Christensen. Johan har i lang tid været en aktiv del af den danske FIFA-scene og været en markant figur, især grundet hans positive og udadvendte personlighed. Han har følelserne med, når han ser sit hold spille, og brænder 100% for sit arbejde. Det er måske en af årsagerne til, at Sørby er steget så hurtigt over det seneste stykke tid, og nu har fået flere dygtige spillere til at melde sig ind under Sørby. Dette er også noget, som Johan er meget glad for.\nNår Gass er at se til turneringer, er følelserne med ham. Her ses han bag sine to spillere til Elgiganten Cup.\n“Det kommer til at betyde at vi som trænere nu kan uddele større opgaver til events. Det vil give os trænere mere frihed, og få nogle af vores spillere indblandet i Sørbys fremtid, når det kommer til planlægning. Vores yngre spillere har nu også fået endnu bedre sparringspartnere til tuneringer i fremtiden, både til offline, og online events. Vi er utrolig glade for alle dem som har gået sammen med os de sidste måneder, og nogle enkelte spillere som er forholdsvist anerkendte spillere i communityet, men hos os er det ikke en genvej til toppen. Spillerne skal vise, at de forstår at være del af en esports-forening, og ikke blot et FIFA team. Vi ligger utrolig meget vægt i de sociale aspekter, og at spillerne behandler hinanden som medspillere, og gode venner. Alle niveauer er velkomne, og det er nok det, jeg syntes er den største charme hos Sørby eSport. ingen er for dårlige, og ingen er for gode. Der er plads til alle, og det kan ingen tage fra os.”\nJohan har også selv nogle gode resultater bag sig. Nogle mindre turneringssejre og nogle gode præstationer til DM er hans højdepunkter, dog uden de helt store sejre indtil videre. Til gengæld har han stort set altid hovedet koldt i kampene, og forstår at spille sit eget spil. Selvom han selv indrømmer han ikke nogensinde har været i Danmarkstoppen, så kan han stadig lære noget videre til sine spillere.\n“Som de fleste sikkert ved, er jeg, og har aldrig været, en top 8 spiller i Danmark. Men aligevel har jeg i de sidste 4 år i streg været i enten top 8 eller top 16 til DM, hvilket jeg selv er utrolig tilfreds med. Det jeg ligger det meste vægt i, er uden tvivl det mentale spil. Når man som “ukendt” spiller skal møde nogle af de store drenge fra communityet, kan det være utrolig svært at tro på en sejr, da man allerede ved på forhånd, at kampen kan blive til en virtuel røvfuld. Drengene og jeg har derfor arbejdet med alle de småting og finesser jeg personligt har brugt igennem min tid som aktiv spiller. Man kan komme langt som FIFA-spiller i Danmark på evner, men endnu længere med vilje.”\nGass til DM i 2015.\nSelvom de i Sørby lægger vægt på, at der skal være plads til bredden, så skal der også være fokus på at præstere godt til store turneringer. Her hjælper det, at Sørby for nyligt har fået nye medlemmer som eks. Anders ‘Dammie’ Dammand. Johan lægger da heller ikke skjul på, at han ser mange dygtige spillere i Sørby, også blandt de spillere, der har været i klubben i lang tid, som for alvor har mulighed for at præstere på længere sigt. Desuden har der været snak om at få en Elite-trup i Sørby, men det lægger Johan en dæmper på indtil videre.\n“Puha, det er utrolig svært at plukke spillere ud så tidligt i sæsonen. Jeg har dog en spiller, som jeg har store forventninger til allerede til Copenhagen Open. Kaalby har vist utrolig flot spil, og kan mærke på ham at han er sulten efter at blive bedre. Det er altid rart at kunne mærke på sine spillere, at de ønsker at blive bedre. Specielt Mudi er meget ivrig efter konstant at øge sit eget niveau. Han er uden tvivl en spiller, som på sigt vil nå gode resultater. Sørbys Elite-trup er i skrivende stund stadig under arbejde. De spillere, som ikke i øjeblikket er på eliteniveau har fået klar besked om, hvordan vejen til Eliten ser ud.”\nTil sidst spurgte vi Johan om der var chancer for at tage et godt resultat med hjem til Sørby fra Copenhagen Open af, samt om hvem han så som favoritter til den københavnske turnering.\n“For at vi skal have chancer for medaljer til Copenhagen Open, skal der benhårdt arbejde til, og ikke mindst være støtte fra hele holdet til hinanden. Det er fantastisk at være coach for et hold, hvor sammenholdet er så godt, at vi kan løfte hinandens spil til nye højder blot ved at støtte hinanden. Pilm, Bækkelund, eller Bacha tror jeg tager guldet.”\nDermed er optakten til turneringen konkluderet – vi glæder os til turneringen i morgen!\nnov 11, 2016 /0 Kommentarer/af Andreas Gislund\nTags: Copenhagen Open, Cult Cola, FIFA, FIFA 17, gaming, Johan Gass, Sørby eSport\nhttps://i0.wp.com/sports-gaming.dk/wp-content/uploads/2016/11/Optakt.png?fit=3425%2C1740 1740 3425 Andreas Gislund http://sports-gaming.dk/wp-content/uploads/2015/03/Sportsgaming-logo-hvid-1024x268.png Andreas Gislund2016-11-11 21:25:032016-11-11 21:25:03Copenhagen Open Optakt: Interview med Johan Gass Christensen\nCULT Cola Aarhus Open: Seed 4-1\nESWC kvalifikationen blev en stor succes\nOdense Open: Seed 12-9\nKok vinder skandinavisk SG Plus-turnering\nOdds på Copenhagen Open ‘Kongen’ gør comeback i København efter fremragende sejr


Formanden har ordet i september - Velkommen til Danske Fodbolddommere | Dansk Fodbolddommer Union\nVelkommen til Danske Fodbolddommere//Velkommen til Danske Fodbolddommere//Formanden har ordet i september\nFormanden har ordet i september\nFormanden har ordet september 2017\nAt være fodbolddommer er en fantastisk hobby- og en livsstil, uanset på hvilket niveau, man dømmer. At der er fodbolddommere nok – dygtige og kompetente, er også helt afgørende for de mange hundrede tusinde, der spiller fodbold. Uden en dommer falder fornøjelsen vist hos alle. Samtidig med, at dommergerningen er fantastisk, spændende, udfordrende og sund, så er den også krævende, både i tid, faglighed, fysisk og mentalt. DFU har i sin tilgang, at alt omkring dommergerningen skal være i balance og rimeligt – vi formulerer det således: Der skal være balance mellem de vilkår, rammer og muligheder, dommerne har, og de forventninger, der stilles til dem fra spillere, klubber, organisationer og øvrige som eks. tilskuere, forældre og pressen.\nEfterårssæsonen er i fuld gang – og alle dommere har nok at se til. Og hvordan er det så med balancerne – forventningerne fra alle til dommerne – og dommernes vilkår og muligheder?\nDer er balance i de forhold, der er for vores kvindelige topdommere. En ny sportslig aftale mellem DBU, Kvindedivisionsforeningen og DFU blev indgået for mere end 1 år siden. Intentionerne i aftalen er af alle parter holdt, og der er et virkelig godt samarbejdsgrundlag, hvor det sportslige fylder det meste. Aftalen og hele tilgangen fra alle er et virkelig godt eksempel på nytten ved åben og ærlig dialog, hvor alle giver og tager for at finde balancerne.\nAt være elitedommer kræver meget. Fysisk træning, konstant planlægning og tidsmæssig fleksibilitet, konstante prioriteringer og valg, hvor familie og venner ofte må vige, fokus på kost, restitution og forberedelse, stor faglighed på fodboldloven og praktikken og et konstant mentalt overskud. Forståelsen for, at dommere kan lave fejl er ikke stor – og dommerfejl kan være fatale for en kamps afgørelse. Derfor skal topdommernes vilkår og muligheder være balancerede i forhold til dette og alle andre forventninger. DBU, Divisionsforeningen og DFU er enige. Og et nyt yderst konstruktivt dialogforum mellem de 3 parter er påbegyndt. Og der er meget at rose og anerkende hinanden for. Og i god åben dialog drøftes og anerkendes – med ønske om at fastholde – og så er der fra alle også ønsker om nye tiltag og forbedringer. Det kan være alt fra bedre WIFI på stadion til holdskemaindberetninger, til ernæringsrigtig kost efter kampen – eller til de store overordnede vilkår som tid, honorering og krav.\nFra efterårets start er 5 dommere mere deltidsprofessionelle, så der i Superligaen nu er 7 deltidsprofessionelle dommere. Der er også 7 internationale dommere i rækken. Flere af de internationale dommere er også deltidsprofessionelle, men der er ikke 100% sammenfald. Alle dommere i rækken er særdeles dygtige og kompetente, ellers dømte de ikke Superliga! Men når der ind i mellem drøftes, hvem der er bedst – og at de bedste er de internationale – eller de deltidsprofessionelle, så hopper kæden af. I DFU mener vi ikke, en sådan drøftelse er særlig relevant – og reelt slet ikke muligt at gøre objektivt. DFUs pointe er, at de 7, der er internationale, er velegnede til at dømme internationale kampe, og de 7, der er deltidsprofessionelle er dem, der har stor nytte og gavn af denne mulighed.\nDer er i rigtig mange forhold for breddedommerne også en fin balance. I de daglige fungerer hele det administrative setup. DBUs medarbejdere og de mange frivillige i arbejdsgrupperne, hvor de fleste også er medlem af DFU, arbejder hver dag dygtigt og ihærdigt på at få alt til at nå sammen. Derfor er det så ærgerligt, når noget går i ubalance – og der ikke er en nem og hurtig vej til at genoprette balancen. For det kommer til at fylde – og bliver ved med det, indtil balancen er genoprettet. Det er ubalance, når alle fodboldspillere og klubber forventer, at dommerne kan de nye regler og dommerne ikke er undervist heri. Det er ubalance, når dommerne forventer, at trænerne kan de nye regler, for det gør alle bestemt ikke. Det er ubalance, når dommerudviklerne skal rådgive dommerne i forhold, de ikke selv er undervist eller rådgivet i. Og det er ubalance, når dommerne føler sig truet eller på anden måde udsat. Og det er svært at genoprette en balance, når der i breddefodbolden ikke er et dialogforum som det kendes fra eliten. Beviset på værdien af dialogfora er tydelig – og fra DFU presser vi på. Et nationalt dialogforum for breddedommerne kan kun gavne alle – og minimere ubalancer i tide!


Ondsdagsstemme #5: Anette Kristine Poulsen – Julia Lahme\naf Julia Lahme den 23. maj 2012 ·Ikke kategoriseret\nAnette Kristine Poulsen er penselføreren bag bloggen Beauty Space, som er et sandt overflødighedshorn af tips, tricks, give aways, og brugbare råd i en ganske almindelig hverdag. Skønhedsblog med personlighed – we like! Anette har mange jern i ilden og er også dybt involveret i Danish Beauty Awards og holder spændende foredrag. Anette har i dag indvilget i at svare på de fem store spørgsmål om livet og tilværelsen. Læs med hos Anette og Beauty Space, og lær hende lidt bedre at kende her.\nHvis jeg ser tilbage, er det jo altid situationer med mennesker, der popper som kærlige minder – så relationer får førstepladsen. Derudover ville jeg ikke kunne undvære min arbejdspuppe – heller ikke selvom jeg vandt flere millioner i Lotto. Elsker arbejds-stilheden på mit kvistkontor med kig til skoven – og med creme, computer og kaffe indenfor rækkevidde.\nFor mange år siden døde mit gudbarn. Han var bare 8 år, da han løb ud foran en bil. Det virker så håbløst fladt at sætte ord på og tårerne triller stadig ned af kinderne, når jeg skal fortælle det – som nu. Jeg tror ikke, man kan lære en dyt af døden, men hans exit minder mig alligevel altid om, at livet består af to slags udfordringer: dem du kan gøre noget ved, og dem du ikke kan. Vi skal være så sindssyge taknemmelige over alt det, der hører til i den første kategori.\nSokrates sagde det vel meget godt: ”Det er dejligt at leve, bare man har karaktersvaghed nok til at nyde det.” Og lige præcis dét, øver jeg mig i – at huske at nyde lykken og dvæle ved den, når den er der.\nUha. Så lange planer laver jeg slet ikke, men tænker selvfølgelig over, hvordan min forretning skal udvikle sig. Jeg vil gerne ’work smarter – not harder’, men det er lettere at sige end efterleve. Jeg elsker ord og mit stofområde lige højt og er heldigvis privilegeret at være omgivet af mennesker, der rykker mig på begge fronter.\nDet gør rejseri og mennesker. Jeg har altid (næsten) haft fabelagtige chefer – blandt andet sagde en klog tidligere Dior-chef ’Husk, at du aldrig kan være sur og professionel på samme tid’. Og hvor har han ret. Surhedens og bitterhedens ansigter er aldrig kønne. I dag inspirerer mine kunder mig – lige fra Børsen til ELLE – men absolut også alle mine Beautyspace-læsere. Det føles som om, de sidder lige på den anden side af skærmen, og at vi næsten drikker kaffe sammen. Min største udfordring er at sortere og prioritere i al den inspiration, som jeg suger til mig.\nBare et pip, så du ikke glemmer det…\n8 comments on “Ondsdagsstemme #5: Anette Kristine Poulsen”\n23. maj 2012 at 09:41\nÅh, jeg soler mig i dit rampelys kære Julia. Så fornemt at være gæst i dag. 1000 tak.\n23. maj 2012 at 09:43\nSMÆKKYS til dig Anette!\n23. maj 2012 at 10:17\nDejligt at få et lille kig ind bag cremen 🙂\nJulia OG Anette i skøn forening 🙂\n23. maj 2012 at 11:05\nÅhh hvor sandt – et dejligt dejligt menneske, hende Anette, som jeg er heldig at have blandt mine nærmeste. Hun er ikke kun en trofast og kærlig veninde, hun er også en stor inspiration fagligt som menneskeligt. Hun gør et enestående stykke arbejde og jeg beundrer hendes drive enormt! Stort knus til hende XXX\n23. maj 2012 at 11:07\nSom altid: kloge ord fra Anette 😉\n23. maj 2012 at 14:41\nDejlige ord om livet og tilværelsen <3<3\n23. maj 2012 at 16:17\nHej SMUKKE SMUKKE Anette. Du er bare så sej. Hvor er det smuk skrevet og rigtigt. Tager det straks til mig. Knus\n24. maj 2012 at 08:01\nHvor er det dejligt at du har de skønne onsdagsstemmer. Inspirerende og livsbekræftende læsning. Tak


Hvorfor bliver man træt efter en orgasme? | araz.jordenssalt.com Ved en sædafgang hos en voksen mand udløses omkring en teskefuld sæd mililiter. Hvis man er teenager eller ikke har haft udløsning i et længere stykke tid, kan der godt udløses mere sæd. I begyndelsen er mængden af sæd mindre 1 mililiter. Sæden er også mere klar gennemsigtig. sep når man har sex og manden kommer/ får udløsning, kommer sæden Men så er der også gange, hvor der ikke sker noget før jeg engang . Men han kan godt frigive sæd uden at få orgasme - ligesom han Du kan sandsynligt Google dig til hvad som helst, men præsæd eller præejakulat indeholder ikke. sep Jeg ved afbrudt samleje beskrivelsen er, at manden trækker sig ud før Præ- sæd kommer hele samlejet igennem, hvis i vil beskytte jer "upser" er der vel større chance for at det sker med dén metode end andre præventions former Den frigiver ikke hormoner, det er blot kobberet der svækker sæden.\nHVAD SKER DER HVIS EN MAND IKKE FRIGIVER SÆD - pastasalat kylling bacon. Hyppig sex giver bedre sæd\nHvad sker der hvis en mand ikke frigiver sæd, aspercreme for tidlig sædafgang Hvad er udløsning?\nUdløsning kan både ske spontant uden grund, når han har samleje eller når han onanerer. Ved en sædafgang hos en voksen mand udløses omkring en teskefuld sæd mililiter. jun Hvis manden kommer uden sædafgang eller med meget lidt sæd, kan det En orgasme frigiver masser af endorfiner, og det skal fungere som medicin have: Da hun løber derom, kan hun ikke tro, hvad naboerne har gang i. Udløsning er, når der kommer sæd ud af en drengs eller mands pik. Hvad er udløsning? Ved en sædafgang hos en voksen mand udløses omkring en teskefuld sæd Hvis man er teenager eller ikke har haft udløsning i et længere stykke tid, under udløsningen frigives signalstoffer fra hjernen, der gør os godt tilpas. penis erektion olie Når det kommer til at undfange et barn, der er masser af ting, der kan gå galt-sperm allergier, dårlig æg kvalitet, og ineffektiv sæd. Selvom mænd producerer millioner af sædceller om dagen i forhold til de æg, som kvinder frigiver i løbet af deres levetideksterne faktorer som temperatur kan påvirke sundheden for disse små svømmere.\nMuligheden for at få børn sammen afhænger blandt andet af om manden og kvinden kan bevirke, at æggene enten ikke frigives eller ikke modnes tilstrækkeligt til at Hvis æggelederne er lukkede kan ægget ikke passere ned til livmoderen Ægløsning sker som følge af en kraftig forøgelse af kroppens produktion af LH. mar Hvad er den videnskabelige forklaring, spørger han. I hver synapse frigives signalstoffer i hjernen, og under en orgasme sker dette i en Hvis vi for eksempel tager aber, så gør det stort set ikke en forskel for dem, Men eftersom han jo alligevel ikke straks kan løbe ud og sprede sin sæd til andre kvinder. feb En læser vil vide, om det er usundt for ham, hvis han afholder sig fra at dyrke sex. Generelt nej, siger Sex er sundt, men det er for det meste ikke farligt at undvære. Når kvinder dyrker sex, frigiver deres kroppe mere østrogen. Østrogen er godt for Her er, hvad forskningen siger, sex gør for dig: Giver dig. Sex er sundt – men hvad sker der egentlig i kroppen før, under og efter sex? Uden forspil kan du opleve, at du fysisk ikke er klar til penetrering. Det negative tryk, der er i livmoderen, suger eventuelt sæd op i livmoderen. Når du dyrker sex, frigiver hjernen signalstofferne serotonin og dopamin, som er med til at styre dit. Hvad sker der, hvis en mand tager en p-pille? som er en lille operation hvor sædlederne bliver lukket af, og der derfor ikke frigives sædceller ved udløsning. Mar 10, · For at skabe opmærksomhed om sult og fejlernæring blandt børn i Afrika, udførte vi et socialt eksperiment med en dansk 1. klasse. Børnene skulle gennemføre e.\nHVAD SKER DER HVIS EN MAND IKKE FRIGIVER SÆD - mon penis. Hyppig sex giver bedre sæd\nsex og sæden bagefter Hvad sker der hvis en mand ikke frigiver sæd Ægløsning sker som følge af en kraftig forøgelse af kroppens produktion af LH (Luteinizing Hormone). eller en testikel der fra fødslen ikke er til stede i pungen, men først falder (eller hentes kirurgisk) ned senere i livet. Producerer en mand i forvejen kun sæd i små mængder, vil antallet af sædceller blive yderligere. Men hvad sker der, hvis varme eksponering betyder skabe ravage på en mands reproduktive evner? "Det samlede antal [af sædceller] kan være lavere, samt motilitet og morfologi," siger Paul Shin, MD, en urolog i Washington, DC.\nokt Farvemanipuleret nærbillede af sædceller. Det er god lægelatin, at sædkvaliteten bliver bedre, hvis manden ikke har udløsning for tit.\nLyst til sex billig god restaurant\nsep Jeg ved afbrudt samleje beskrivelsen er, at manden trækker sig ud før Præ- sæd kommer hele samlejet igennem, hvis i vil beskytte jer "upser" er der vel større chance for at det sker med dén metode end andre præventions former Den frigiver ikke hormoner, det er blot kobberet der svækker sæden. jun Hvis manden kommer uden sædafgang eller med meget lidt sæd, kan det En orgasme frigiver masser af endorfiner, og det skal fungere som medicin have: Da hun løber derom, kan hun ikke tro, hvad naboerne har gang i. Udløsning er, når der kommer sæd ud af en drengs eller mands pik. Hvad er udløsning? Ved en sædafgang hos en voksen mand udløses omkring en teskefuld sæd Hvis man er teenager eller ikke har haft udløsning i et længere stykke tid, under udløsningen frigives signalstoffer fra hjernen, der gør os godt tilpas. »Hvad er det i en orgasme, der gør, at man bare bliver sendt på en så effektiv tur mod drømmeland?« »Der sker jo selvfølgelig en masse fysiologiske ting, når man dyrker sex og får en orgasme - pulsen stiger, og musklerne omkring kønsdelene trækker sig sammen. Og der kan man sige, at søvn ikke ligefrem hjælper i den.\nHvad sker der hvis en mand ikke frigiver sæd, symptomer for blærebetændelse Hvad er udløsning?\nP-piller er udviklet til kvinder og indeholder kvindelige kønshormoner. De kvindelige kønshormoner forhindrer graviditet hos kvinder ved blandt andet at hæmme ægløsningen. klaus rifbjerg Den opstemte seance bliver nemlig basedannende kost afløst af snorkelyde, så snart orgasmen har indfundet sig. Det kan skyldes et snedigt evolutionært træk fra naturens side. Når det går så hedt for sig i soveværelset, at ruderne dugger, og overboen må skrue op for fjernsynet, er der formodentlig ingen af de elskende, der tænker på søvn.\nSex er sundt – men hvad sker der egentlig i kroppen før, under og efter sex? klitoris bliver mindre, og skeden og livmoderen synker sammen. Det negative tryk, der er i livmoderen, suger eventuelt sæd op i livmoderen. med dit humør, når du dyrker sex? hvis jeg har sex med en, jeg ikke kender? LÆS OGSÅ: Hvad sker der i kroppen under en orgasme? Også orgasme til kvinder. at mennesker ikke er de eneste dyr, der formår at skabe det store klimaks. Hvis en mand kan give en kvinde orgasme, kan det være tegn på, at han har gode gener. Hvad sker der? Han kan have en tilstand kaldet sex-Somnia, siger Debby Herbenick, ph.d., forsker ved Indiana University Center for Seksuel Sundhedsfremme og forfatter til Sex Made Easy. At vågne om morgenen uden nogen erindring om at have indledt sex eller onaneret midt om natten er ikke specielt almindeligt, men Herbenick har fået flere. Hvad sker der, hvis min bil ikke opnår mindsteprisen? Når en bil ikke kan sælges på auktionen, skyldes det i ni ud af ti gange, at mindsteprisen har været sat for højt. Nov 10, · Nej dette er ikke skuespil Ligesom da marius ragede. millioner af...\nFølge: 4d scanning københavn » »\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Hvad sker der hvis en mand ikke frigiver sæd araz.jordenssalt.com


Lokal brandmand ny vicelandschef | aoib.dk\nBeredskab Ikast Navne\nLokal brandmand ny vicelandschef\nBeredskabs-forbundets nye vicelandschef hedder Niels Christensen\n15. maj 2017, 08.45\nIKAST Præsident Jan Johansen i Beredskabsforbundet har udpeget 61-årige Niels Christensen fra Ikast til vicelandschef. Pladsen i præsidiet stod vakant efter, at Niels Bonde Jensen tidligere på året er tiltrådt som landschef i Beredskabsforbundet.\n41 år i beredskabet\nMed snart 41 år i beredskabet og de sidste mange år helt i front som chef i beredskabet og sit nuværende arbejde som viceberedskabschef ved Brand & Redning MidtVest, har Niels Christensen en stor viden på hele beredskabsområdet. Niels Christensen har tidligere været formand for Foreningen af Kommunale Beredskabschefer. Han har derfor en meget bred viden om hele det danske beredskab og en historik, som skal inddrages, når der skal tages stilling til de udfordringer, som ligger forude. Niels store evner som aktiv lytter har været værdsat i de mange udvalg, hvor han har haft en rolle igennem tiderne.\n- Det er med stor glæde, at jeg ser frem til at være en del af det frivillige beredskab. I funktionen som vicelandschef ser jeg også frem til at komme rundt i landet og hilse på de mange topmotiverede frivillige, siger Niels Christensen.\n- Jeg håber, at jeg med min erfaring fra næsten 41 års tjeneste i redningsberedskabet kan bidrage til den udvikling, som hele organisationen arbejder med. Jeg er også helt klar over, at vi som landsledelse skal være meget opmærksomme på, at organisationsændringer skal give mening for alle. Derfor skal vi have respekt for det arbejde, som pågår i strukturudvalget.\n- Et er, hvordan vi organiserer os, men det er også vigtigt, at vi er klar til at lytte til de behov, som samarbejdspartnerne stiller til os. Her tænker jeg på de store udfordringer, som vi har set de seneste år, hvor vejret er årsag til talrige opgaver i forbindelse med oversvømmelser og væltede træer. Det ekstreme vejr presser det daglige beredskab, og her skal de frivillige være klar. Tilbyder vi de kompetencer, som kommunerne efterspørger? Jeg ser en oplagt mulighed i, at lokale samarbejdsaftaler er på plads, så de frivillige er klar, når kommunerne skal bruge kompetencer i opstilling af mobile dæmninger, fjerne væltede træer, forplejning på skadesteder, transportopgaver, forebyggelsesopgaver. Listen kan blive lang, men vi skal være parate til at tage udfordringerne op. Jeg glæder mig til samarbejdet, siger Niels Christensen.\nPræsident Jan Johansen byder den nye vicelandschef velkommen.\n- Det er med største fornøjelse, at jeg som præsident for Beredskabsforbundet på Landsledelsens vegne kan udnævne Niels Christensen som ny vicelandschef for den vestlige del af Danmark, udtaler Jan Johansen og fortsætter: - Han passer perfekt ind i Beredskabsforbundet og i forbundets præsidium, der står i spidsen for de ca. 7000 frivillige i Beredskabsforbundet. Med sin store faglighed gennem snart 41 år i beredskabet er han yderst kvalificeret og et stort aktiv for Beredskabsforbundet.\nPræsidiet består herefter af landschef Niels Bonde Jensen, vicelandschef Stine Arenshøj og vicelandschef Niels Christensen foruden Jan Johansen som præsident.\nNiels Christensen blev indstillet og udpeget ved Beredskabsforbundets landsledelsesmøde fornylig i Vejle.\nNiels Christensen - kort CV:\n2016 - Viceberedskabschef ved Brand & Redning MidtVest\n2007-2016 - Beredskabschef i Ikast-Brande kommune\n1996-2007 - Beredskabschef i Ikast Kommune\n1982-1996 - CF-assistent i Ikast civilforsvar\n1977-1982 - Frivillig i Grenå civilforsvar\n1976-1977 - Værnepligtig ved Midtjyske CF-kolonne<\_/p>


Som en skygge over Munkebo by Peter Lilja - issuu\nSom en skygge over Munkebo Danmark bygger skibe, og på Lindøværftet i Munkebo byggede man de bedste i verden. Værftsbisserne var stolte af deres arbejde, og den danske kvalitet var overlegen. Men sådan er det ikke længere. Lindøværftet har drejet nøglen om, og produktionen af de hundrede meter lange skibe er flyttet udenlands. Tekst af Peter Lilja & Daniel Østergaard og foto af Peter Leth Larsen Der er dødt i Munkebo, men sådan har det ikke altid været. Det kunne nærmest lyde som starten på et eventyr af H. C. Andersen, men der er ikke meget eventyr over Munkebo i dag. Tomme butikslokaler i det stort anlagte butikscenter, et hav af ’til salg’-skilte i skibsbyggerkvarteret og mennesketomme gader. Ja, det er svært at forestille sig, at Munkebo for få år siden var en fremadstormende industriby, som Mærsk McKinney Møller investerede millioner af kroner i. En helt ny by blev bygget op efter amerikansk forbillede med typehuse, et nyt idrætscenter med svømmehal og et stort bycenter, hvor munkeboerne kunne få stillet deres købelyst. Der skulle ikke mangle noget, for de mange tilflyttere. I dag er bycenteret en skygge af sig selv, og der er flere ”til leje”-skilter, end der er butikker. Rejser vi 60 år tilbage i tiden, kan man på det hedengangne Odense S tålskibsværft i 1957 se ordre  b ogen blive fyldt. En stor ordre på en  s erie s upertankskibe til USA betød, at  v ærftsanlægget i Odense Havn ikke  længere var stort nok, og da A.P. Møller ledte efter et passende sted til sit nye værft, faldt valget på en mark vest for Munkebo. To år senere i 1959 stod det nye Odense Stålskibsværft færdig. Et værft, der i fem årtier frem til lukningen i 2011 blev kendt som Lindøværftet. I takt med at skibene blev større, fik værftet vokseværk, og der var brug for al den\narbejdskraft, der overhovedet kunne opdrives. I midten af 70’erne blev der den sidste fredag i måneden udleveret brune lønkuverter til mere end 6000 mand. Undervejs fik Østfyn også et nyt vartegn i den 110 meter høje portalkran, der i dag efter værftets lukning hviler som en skygge over Munkebo og står som en konstant påmindelse om værftets storhed og fald fra industriens tinder. I løbet af værftets levetid har et utal af arbejdere, mænd som kvinder, stemplet ind og iklædt sig jakken med de tre svaner, der yndefuldt flyver gennem et stort ’O’. Det blev et sted, hvor man hver dag bidrog til et stykke danmarkshistorie. Tiderne skifter og konkurrencen fra udlandet øgede konstant presset på den danske industri. Lukningen var mange år undervejs og værftsbisserne kæmpede mange seje kampe for at Lindøværftet skulle leve mange år endnu, men til sidst, var der ikke mere at kæmpe om. Lindøværftet lukkede og fremover skulle de store Mærsk-skibe produceres på et værft i Sydkorea. Da medarbejderne på Lindøværftet blev kaldt sammen i den store malerhal en efterårsdag i 2009, var lukningen af værftet blevet varslet så mange gange, at ingen længere troede på truslerne. Det var alt sammen politik, ”gå ned i løn, eller mist jeres arbejde,” den samme gamle sang. Men da  M ærsk-McKinney Møller gik på talerstolen, så ud over den store forsamling, og fortalte, at\nLindøværftet skulle lukke, vidste J ørgen Petersen, at det var alvor denne gang. Ikke mere raslen med sablerne fra E splanaden, ikke mere politik. Ikke  mere Odense Staalskibsværft. ”Hvad så når vi får nye ordrer ind om fjorten dage?” mumlede en mand ved siden af Jørgen. ”Folk troede ikke på det, men det var sgu slut,” siger Jørgen Petersen, der er uddannet klejnsmed og fik arbejde på værftet, da han var 21. Lindøværftet er med til at definere ham. Egentlig havde han aldrig forestillet sig, at han skulle være skibsbygger. Under sin uddannelse havde han stiftet bekendtskab med værftet, og det faldt ikke i hans smag. ”Det er fandeme for stort for mig, der skal jeg aldrig ud,” sagde han, da en kammerat foreslog ham at søge arbejde som skibsbygger på Lindø. De ord skulle Jørgen sidenhen komme til at æde. For han fik ikke bare et job på Lindø, da han, lidt modvilligt og af mangel på alternativer, endelig søgte. Værftet sugede ham ind, som det gjorde med så mange før ham. Lindøværftet er en livsstil. ”Det var en skøn arbejdsplads. Jeg blev en del af familien med det samme. Man snakkede med alle derude; unge som gamle”. Det er tydeligt, at det er med en vis portion savn, at Jørgen mindes sin tid på Lindøværftet. Det var hårdt at arbejde på Lindøværftet. Sådan er det at arbejde med kompo-\nnenter, der kan veje flere ton. Jargonen på pladsen var også barsk og kunne man ikke tåle tonen, holdt man ikke længe. ”Når vi snakkede ude på værftet, kaldte vi en pik for en pik og en kusse for en kusse. Og man sagde sin mening til hinanden. Der var ingen grund til at pakke noget ind,” siger Jørgen. Man kan vænne sig til meget, og dem, der kunne holde til retorikken blev oftest hængende. Det lyder næsten til, at tiden spiller efter andre regler på Lindøværftet end den gør andre steder. Den ene dag bliver du ansat og pludselig har du arbejdet samme sted i en halv menneskealder. Sådan gik det også for Jørgen, der ved værftets lukning havde været ansat i næsten 30 år. Men hvorfor skulle man også skifte arbejde, når det man havde var så godt. Fællesskabsfølelsen var enorm og lønnen var højere end på lignende jobs andre steder. Og så var der Mærsk McKinney Møller. ”Vi var stolte af at arbejde for Mærsk. Han har altid været som en far for os og hilste pænt, når ham kom gående derude med sine hvide handsker på,” siger Jørgen. Til Mærsk McKinney Møllers 90års fødselsdag samlede Jørgen afdeling ind til at give en personlig gave, og det var der flere afdelinger, der gjorde. Mærsk McKinney Møller var en vellidt skikkelse på værftet og det samme var han i Munkebo. Det er på sin plads, ville nogle sige. Han har trods alt næsten skabt byen.\nSANKT MCKINNEY MØLLER\nMed værftets indvielse begyndte en rivende udvikling i Munkebo og fra 1955 til 1965 havde byen en befolkningstilvækst på over 200 procent. På Troels Allé, lige overfor det spøgelsesagtige bycenter, ligger Munkebo Bibliotek. Her møder vi bibliotekar Sanne Halstrøm. Hun har boet i Munkebo hele sit liv og har oplevet både udviklingen og afviklingen af byen. ”Det var frygteligt, da værftet lukkede,” siger hun. Hun kender mange, der var ansat og Lindøværftet har betydet meget for alle i byen. Alle har bekendte, der har været på værftet. Sannes mor var svejser på Lindø, og mens hun fortæller, byder kollegaerne ind. ”Både min mand og min søn var på værftet,” siger en, og en anden forbipasserende fortæller, at hele hendes familie har haft deres gang på det store skibsværft. Penge var der nok af i Mærsk-koncernen og det nød hele byen godt af. ”Førhen ringede vi jo bare til Mærsk, hvis en af skolerne skulle have en ny flagstang, og så fik vi pengene. Det kan vi ikke længere,” siger Sanne. Én af skolerne, siger hun, for der var tre. Den ene er lukket og en anden er reduceret til kun at huse tiende klasse. Hele Munkebo kæmper for at genfinde sit\nfodfæste uden Mærsk McKinney Møller som det solide fundament, for det er svært at være industriby uden industri.\n“Der var sgu mange, der blev så d eprimerede, at de trak stikket ud og f lyttede ind i en e tværelses med låg på”\nBoels Bro Bådehavn ligger lige ud til vandet, sådan lidt på bagsiden af Munkebo. Lige på den anden side af Lindøværftet, der står stolt i det blege solskin. På en gammel, skæv bænk sidder en ældre mand og stirrer over på de knejsende kraner. Manden har et par store solbriller med guldfarvede kanter på og det kridhvide skæg er trimmet som med lineal. Han er pakket godt ind i blåt kanvas. Tre svaner flyver yndefuldt gennem\net O på logoet på hans brystlomme. Han hedder Lars Thorup og han brugte 22 år af sit liv som svejser på Lindø før det lukkede. Da værftet lukkede, gik han på efterløn. Siden har han tilbragt mange timer på bænken ved det lille bådelav, der i sin beskedenhed står i skarp kontrast til de mastodontiske kraner på den anden side i pynten. ”Jeg kan tydeligt huske den dag, vi fik det at vide. Vi blev kaldt ind i en af de store malerhaller. Der blev meget stille. Det var virkelig en sorgens dag,” siger han med en stemme, der dirrer let, når han taler. Vi skal anstrenge os lidt, for at høre hvad han siger.\nEn anden mand tager mand tager plads på bænken og istemmer sig hurtigt Lars. Han var ekstern tømrer ude på værftet i mange år. ”Der var sgu mange, der blev så deprimerede, at de trak stikket ud og flyttede ind i en etværelses med låg på,” siger han, og Lars klukker lidt bag solbrillerne. Vi mærker alvoren bag deres ord, men når man har været så længe på Lindø, kan man ikke gøre meget andet end at grine af de tunge emner. Hvad skulle man ellers gøre? Lars bor stadig i Munkebo, men meget har ændret sig i byen. ”Munkebo lagde sig ned og døde sammen med værftet. Engang var der syv\nbanker. I dag er der ikke en eneste, det er sgu en trist historie,” siger han. Det var ikke bare en virksomhed, der lukkede, da nøglen blev drejet på Mærsk McKinney Møllers værft, det var enden på en æra og en ny virkelighed for mange af de tidligere ansatte. ”Værftet var nok lukket meget tidligere, hvis ikke hr. Møller havde været så glad for det,” siger Jørgen Petersen.\nDet kan være svært at forestille sig, at der kan herske så tæt et k ammeratskab på en arbejdsplads med flere tusind m edarbejdere. Selvom man har gået  i små sjak og måske kun kender en h åndfuld tidligere kollegaer ved navn,  har alle Lindøfolk krydset hinandens vej på den ene eller anden måde. Bundet sammen af et fælles mål og en enorm faglig stolthed. Her snart fem år efter den skæbnesvangre dag, hvor skibsbyggere, svejsere og malere spredtes med vinden, lever Lindøånden videre. Ikke længere over en fyraftensbajer i kantinen, ikke længere over en side 9 pige i gårsdagens Ekstra Bladet og ikke længere over s vejsegnisterne i tørdokken. I dag lever ånden virtuelt. Facebookgruppen ’Lindø k ammeraterne’ er i dag fælleskabets sidste bastion og gruppen har over 1000 medlem-\nmer. Her deles anekdoter og billeder fra en svunden tid, og det er her man beretter om dødsfaldet af en gammel L indøkammerat på et plejehjem i V iborg eller sender en virtuel hilsen til den søde kantinedame, der altid mødte en med et smil. Uanset om hun læser med eller ej. Om så man i dag sidder på en boreplatform i N  ordsøen, sidder i et af de 833 identiske Lindøhuse eller nyder sin efterløn på en bænk i en lille bådleje i skyggen af værftet, så er der ingen tvivl om, at Lindøånden lever videre.\nJørgen var en af de heldige. Han gik ikke arbejdsløs længe, før han fik tilbudt a  rbejde hos Lindø Steel, en af de 73 v irksomheder, der er genopstået af værftets aske i den nyåbnede Lindø Industripark. 73 virksomheder lyder af meget, og det er da også starten på et nyt kapitel. Der arbejder dog stadig kun halvt så mange, som der gjorde på værftet. En gammel kollega fra værftet skaffede Jørgen en jobsamtale, og kort tid efter var han tilbage i de så v elkendte haller, hvor han havde tilbragt de sidste 30 år. Det var mærkeligt at komme tilbage. Hallerne og maskinerne stod, hvor de plejede. Det var som at komme hjem,” fortæller Jørgen mens hans ansigt lyser op. I dag er det dog ikke flydende v idundere,\nmen vindmøller, der produceres. Og selvom Jørgen er taknemmelig for at have et job efter Lindø, bliver det aldrig det samme. ”Selvom hallerne og maskinerne er de samme, er det i dag bare et job. Det var med stolthed i stemmen, at jeg sagde, at jeg byggede Mærsk-skibe. Det er det ikke når jeg siger, at jeg bygger vindmøller .” Den 24. Februar 2013 forlod det første af i alt 20 nye Mærsk triple E containerskibe Daewoo værftet i Sydkorea. Skibet, der verdens største af sin slags og laster over 18.000 containere, fik navnet Mærsk McKinney Møller. Det kolossale skib, der er 400 meter langt, gik fra tegning til sødygtigt skib på små tre måneder. Nærmest en våd klud i ansigtet på de tidligere ansatte på Lindø, der få år tidligere fik en fyreseddel stukket i hånden akkompagneret af begrundelsen, at de ikke længere var effektive nok. For den Jørgen Petersen er det en bittersød fornemmelse, når han i dag ser et Mærsk-skib i den karakteristiske blå farve. Hvis du i dag fik muligheden for at bygge Mærsk skibe, ville du så slå til? ”Uden at tøve,” udbryder han. Han stopper op og tænker et øjeblik, før han med et suk tilføjer, ”men det eventyr er sgu slut.”\nSom en skygge over Munkebo


At være mor og forfatter er livets mest udfordrende roller ' 👵👴 60 År Og Jeg\nEmma Harcourt siger, at skrivning og moderskab er hendes livs største udfordringer. Billede Nicholas Purcell\nHvem er Emma Harcourt?\nJeg er forfatter og mor; de to ting, jeg er mest stolte over at være og de to ting, jeg finder mest udfordrende.\nJeg var journalist i mange år og arbejdede i London, Hong Kong og Sydney. Jeg har rejst meget som barn med min familie i 70'erne og 80'erne og derefter som ung voksen. Jeg elsker spændingen i det første øjeblik du satte fod i et nyt land; den måde gaderne lugter på en ny morgen for at udforske.\nJeg har en meget tæt gruppe af veninder, der kom sammen, da vores sønner var i børnehave og dannede en bogklub. Vi har mødt i 20 år, og de holder mig grundet og løfter mig op. Jeg er en enlig mor, så jeg har brug for deres støtte sammen med en meget nær familie af to søstre og min egen mor. Jeg har en voksen søn, der bor i London og to børnehave døtre.\nHvad var din yndlingsbog som barn og hvorfor?\nJeg elskede Berømte Five Series af Enid Blyton. Jeg læste dem alle i rækkefølge og var meget speciel om at have sættet i min bogreol og at se bognumrene på ryggen gjorde mig så glad! Jeg husker følelsen af godhed snuggled i min seng med et berømt fem volumen, og jeg ville gerne læse så hurtigt som jeg kunne for at finde ud af, hvad der sker.\nHvilken bog lavede det mest varige indtryk på dig?\nDa jeg var en ung kvinde, gift og 22, bor i London, læste jeg Virginia Woolf's, et værelse af ens eget, og jeg snuble over alle de spørgsmål, jeg aldrig havde spurgt mig selv. Bogen fik mig til at se, hvad jeg havde brug for, og jeg følte mig meget ubehagelig og alligevel inspireret. Det tog mig år at ignorere andres ønsker og lytte til min egen stemme.\nEr der en bog du tror "Jeg ville ønske jeg havde skrevet det"?\nKun en! Jeg ville ønske jeg havde skrevet Den engelske patient, af Michael Ondjaate. Hans sætninger er smerteligt smukke, og kærlighedshistorien er delikat og dybt.\nJeg læser to bøger, som jeg normalt ikke gør, men man er forskning for min nye roman og den anden er til glæde. Jeg læser Vær som The Fox, af Erica Benner, som er et portræt af Machiavelli - dette er til forskning, og det er en fascinerende, meget læsbar bog. Den anden bog jeg læser er The Good People, af Hannah Kent. Jeg elskede hendes debut novel Burial Rites, og jeg kommer ind i denne lige tætte og stemningsfulde fortælling.\nHvad skriver du i øjeblikket?\nJeg skriver min anden roman. Det er en anden historisk fiktion, der er indstillet i renæssancens Italien. Det drejer sig om en ung, uafhængig kvinde, forud for hendes tider, og hvordan hendes intelligens og hendes hjerte kommer sammen for at redde livet for en strålende astronom.\nEr du en planlægger eller udgør dine bøger organisk?\nDet er et interessant spørgsmål, fordi min første bog The Shanghai Wife var ikke planlagt. Grunden udviklede sig organisk som jeg skrev. Men med min anden bog har jeg taget en anden tilgang, og jeg har helt kortlagt plottet. Dette kan skyldes, at jeg har en frist for at levere det! Jeg er nysgerrig efter at se, som fungerer bedst for mig. Mange forfattere taler om deres proces, jeg arbejder stadig min ud.\nMit første karrierejob var som redaktionsassistent på en finansiel avis i London i de sidste 80'ere. Det var et ugentligt papir og en del af Financial Times Group. Vi arbejdede i et stort åbent kontor i en ubestemt bygning nær Smithfields kødmarkeder, hvor dyrene stadig hang hver morgen. Nyhedsredaktøren er kædetrøget og jeg kan stadig huske de fede glas askebægre, der sad midt i arrangementet på vores skriveborde. De løb konstant over. For en dag hver uge ville jeg køre de gamle brostensgader mellem kontoret og typesetterne. Det lyder som noget fra en historisk roman!\nNår jeg ikke skriver, er jeg ....?\nEnten arbejder for at betale regningerne eller passe mine to døtre. Jeg arbejder deltid for et digitalt marketingfirma som indholdsproducent. Jeg har to døtre, 10 og 11 år, og jeg er en enslig mor, så det er en fuldtidsbeskæftigelse at hæve dem!\nHvad er den mest uhyrlige / dristigste / silliest ting du har gjort i dit liv?\nDa jeg var 16 år gammel, stadig i gymnasiet, rejste jeg til Hong Kong, Taiwan og Kina med en kæreste alene i to uger. Jeg kan stadig ikke tro, at mine forældre lader os gå! Jeg rensede huse og babysat for at gøre pengene til at betale for ferien og på en eller anden måde overbeviste mine forældre, at jeg var moden nok til at passe mig selv. Det var en helt fantastisk tur, men vi løbe tør for penge! Vi tilbragte en dag med at gå rundt i Hongkong og ledte efter faldne mønter og formåede at finde nok til at købe en skål suppe.\nMine børn, mine venner, skrivning, musik og læsning.\nEr der en bog, du fortsætter med at genlæse; noget der aldrig bliver gammelt for dig, eller hvor du stadig finder nuancer?\nTo bøger faktisk: Geraldine Brooks 'År af underværker og Den engelske patient af Michael Ondaatje. Begge disse ekstraordinære forfattere har sådan en smuk måde at sætte ord sammen. Bøgerne udødeliggør øjeblikke i historien med historier om kærlighed og tab, der ligger over de mest detaljerede og provokerende sætninger.\nEr der et tegn, du virkelig identificerer med, enten i en af dine bøger eller en anden forfatters arbejde?\nAnnie Brand, min hovedperson i The Shanghai Wife, er en headstrong og naiv ung kvinde, der lærer gennem hendes fejltagelser. Jeg føler, at det også har været min rejse. Hun var modig nok til at rejse alene og hele vejen til Kina, modig nok til at blive ledet af hendes hjerte.Jeg har den uafhængige streak, og som i Annie kæmpede jeg i mange år for at finde, hvor jeg hører hjemme og finde min stemme.\nSer du frem til aldring? Hvorfor / hvorfor ikke?\nJeg ser frem til de næste år i mit liv, som omfatter aldring. Jeg håber, at min bog vil finde læsere, der elsker det, og jeg er spændt på at skrive den næste, der får mig til at springe ud af sengen hver morgen. Mine døtre er sjove, uforskammet og kærlige, og jeg er så heldig at have dem. Jeg er lykkeligere og lettere, mere selvsikker og kraftigere end jeg nogensinde har været. At ramme halvtredsmærket i mit liv føles om det rigtige tidspunkt at komme ind i mit eget. Så ja, jeg glæder mig til at vokse mere.\nJeg nød grundigt dette lille blik i livet af Emma Harcourt hvis første roman The Shanghai Wife blev gennemgået på Starts ved 60 i denne uge.\nLæs Jennifer Larmars anmeldelse af The Shanghai Wife\nOnsdag den 18. juli offentliggør vi et uddrag af hendes bog med venlig udgave af udgiveren HQ Fiction. Så på søndag den 22. juli på The Book Club, starter på 60 book elskere vil diskutere The Shanghai Wife - vil du være med os.\nThe Shanghai Wife, af Emma Harcourt, er tilgængelig i trykte eller digitale udgaver fra udgiveren, HQ Fiction.\n'Min nans teledex var fyldt med navnene på hendes bookies'\nTeledexes kunne findes på skrivebord og ved siden af telefoner i hjemmet gennem 60'erne. Kilde: Getty Images På hver anden weekend i 1960'erne plejede jeg at blive hos min bedstemor. Hun var Jessica Elizabeth, men ingen kaldte hende det, hun var altid kendt som Beau. Jeg blev aldrig fortalt hvorfor. Han var Benjamin James, og de var Ben og Beau for alle og andre.\nEn af de bedste ting ved at dreje 60 er, at du endelig har lidt mere tid til at rejse. Måske endnu vigtigere, med dine børn ud af huset og opbygge deres eget liv, har du endnu en gang mulighed for at vælge, hvor du skal hen og med hvem. Du kan beslutte at jetfly rundt om i verden selv, eller du kan finde en rejsepartner til at udforske verden med.\nDenne lækre kylling er et unikt twist på en klassisk stege. Maplesirup og bacon kan virke som en mærkelig kombination, men de tager virkelig denne skål til næste niveau. Du kan smide alt i den ene pande og stege det hele sammen for et virkelig lækkert måltid! Denne ret er let at lave mad og er perfekt til parring med salater og grøntsager til middag.\n5 enkle tips til styring af dine følelserHakkemad og ris fyldte paprikaHvad er en Gladlift, og hvordan kan det få dig til at føle sig 30 år yngre?Hold din hjerne summende med disse gratis hjernespil til seniorer


Pædagoger efterspørger mere bevægelse i daginstitutionerne | Børneulykkesfonden\nPædagoger efterspørger mere bevægelse i daginstitutionerne\nUdgivet: 09. oktober 2017 Kl. 05:00\n”Fjolletårne” og ”Flyvende Frisbee” er navnene på nogle af de lege, som 32.338 børn fra hele landet skal prøve kræfter med, når bevægelsesugen skydes i gang mandag d. 9. oktober. Bevægelseskampagnen ”Hej skal vi lege?” arrangeres af Børneulykkesfonden, bObles og DGI, som hvert år dedikerer hele uge 41 til fokus på motorik, leg og bevægelse i landets institutioner.\nEn undersøgelse, som Børneulykkesfonden har gennemført blandt 173 pædagoger i de danske daginstitutioner, viser, at 61 % af pædagogerne mener, at der i meget høj eller høj grad er behov for øget fokus på bevægelse i deres institution. Formålet med bevægelsesugen er netop, at pædagogerne får inspiration og redskaber til at inkorporere mere bevægelse i dagligdagen. Samtidig er målet, at børnene oplever, at det er sjovt at blive udfordret og få sved på panden.\n”Vi ved, at børn har godt af at bevæge sig og udvikle deres motorik, men det kan nogle gange være en udfordring for pædagogerne at komme med nye og spændende måder at gøre det på i en travl hverdag. Det er alfa og omega, at det er sjovt at røre sig, og derfor gør vi alt, hvad vi kan for at give pædagogerne de idéer og redskaber, de mangler,” siger Henriette Madsen, generalsekretær i Børneulykkesfonden.\nIfølge Sundhedsstyrelsen bør børn fra 1-4 år bevæge sig så meget som muligt, mens børn i 5-6 års alderen skal bevæge sig mindst 60 minutter om dagen. Louise Hærvig, børnefysioterapeut tilknyttet bObles og udvikler af legene i bevægelsesugen, er det vigtigt, at bevægelse tænkes ind som en helhed i børnenes dag – også derhjemme.\n”Hvis vi kan, så skal vi se på bevægelse som en motorisk ven, der er med os hele tiden, og sammen skaber vi bevægeglæden. Det er så fint, men ikke helt nok, hvis der kun er fokus på bevægelse i institutionerne. Forældrene skal gerne føre de gode vaner videre derhjemme, så børnene ikke sidder for stille, lige så snart de kommer hjem, men også holder kroppen aktiv her. Det bedste er, at vi tænker sanserne ind i alt, det vi allerede gør i hverdagen – det er bevægeglæde hele vejen rundt,” siger Louise Hærvig.\n1086 institutioner og dagplejere landet over leger med\n”Det er vigtigt at sætte fokus på motorik og bevægelsesglæde blandt børn, både når de er i institution og derhjemme. Det giver børnene gode oplevelser og kan på den lange bane være med til at give et aktivt og sundt liv. Derfor er vi også rigtig glade for den store tilslutning til Hej skal vi lege, som er den største bevægelseskampagne i Danmark for denne aldersgruppe, for det viser, at der er stor interesse for at få børn til at bevæge sig mere,” siger Søren Møller, formand for DGI.\nI forbindelse med ”Hej skal vi lege?” 2016, svarede 91 % af pædagogerne, at de ville anbefale kampagnen til andre institutioner. 72 % vurderer, at kampagnen har givet inspiration til at aktivere børn mere i hverdagen.\nTips fra børnefysioterapeuten: Sådan skaber I bevægelse derhjemme\n”Hej skal vi lege?” skal skabe bevægelse i institutionerne – men de samme lege kan også bruges derhjemme med de ting, I har i hjemmet. Skab gode rammer for bevægelse med disse lege udviklet af børnefysioterapeut Louise Hærvig:\nHokus pokus hold fokus: Kan du gå ned i knæ, gå sidelæns eller måske helt op på tæer? Alt imens du har en bog på hovedet, håndryggen eller skulderen. Dette er en lille leg, der kan varieres i det uendelige. Og mærk så lige efter, hvad der føles helt fjollet, og hvad der føles rigtig fint.\nFjolletårne: Har I mon ting, der kan stables hjemme hos jer? Måske en plastikskål, en pude, en dåse, en tom mælkekarton, en æggebakke, legetøj – ja, alt kan bruges! Når I har samlet jeres ”byggeklodser”, start så med at tage én ting i hånden og hoppe frem til der, hvor Fjolletårnet skal stå. Ved næste byggeklods skal der rulles, så skal der hinkes, krybes, kravles eller gås baglæns. Hvor forskelligt kan du bruge din krop, hvor højt kan tårnet blive, og hvor fjollet kan dit tårn se ud? Det bestemmer du!\nStop-strømpe-dans: En stopdans er faktisk altid på sin plads – men denne gang med strømper! Spred strømperne ud på gulvet, og find den gode musik frem. Når musikken standser, skal en sok findes og en kommando gives: ”1-2-3 ned på maven”, ”1-2-3 sid på numsen”, ”stå på højre ben”, ”stik hånden i sokken” og så videre. Til sidst kan sokkerne parvis laves til små sokkekugler og kastes retur i sokkeskuffen. Din grov- og finmotorik vil elske det hele.\nFakta om Hej skal vi lege?\nI år er tilmeldt omkring 32.338 børn fordelt på omkring 1086 institutioner og dagplejere.\nSiden 2011 har mere end 259.000 børn deltaget i ”Hej skal vi lege?”\nÅrets legetema 2017 er bygget op omkring specialdesignede ”Tumletrin” fra bObles og tager udgangspunkt i kreativ leg, hvor barnet stimulerer sin balance og motorik. Legene er udarbejdet i samarbejde med børnefysioterapeut Louise Hærvig.\nFor kun 240 kr. kan børnehaver, vuggestuer og dagplejere bestille en pakke med motorikredskaber, legehæfter, plakater, diplomer til børnene samt informationshæfter til forældrene og institutionen.\nKilde: Juni 2017. Undersøgelsen er foretaget af Børneulykkesfonden og udsendt til deltagende institutioner i ”Hej skal vi lege?” 2016. I alt har 173 pædagoger deltaget i undersøgelsen.\nI hvilken grad mener du, at der er behov for at sætte mere fokus på bevægelse i din institution?\nI hvilken grad vurderer du, at hæftet ”Hej skal vi lege? 2016 – idræt, leg og bevægelse” har givet inspiration til at aktivere børn mere i hverdagen?\nVil du anbefale andre institutioner i Danmark til at deltage i ’Hej skal vi lege?


Kan vi forstå, hvad det vil sige at være flygtning?\nTeater Fluks: Flygtning Transportable\nSara Fink Søndergaard er den ene af de to performere i det stærkt vedkommende flygtningedrama. Foto: Teater Fluks\nTeater Fluks: Flygtning Transportable -\nKoncept og produktion og medvirkende: Sara Fink Søndergaard og Rasmus Malling Skov. Aldersgruppe: 14 år og opefter. Varighed: 40 min. Turneforestilling. Set i april 2013 ved Festival 2013 på Mors. www.teaterfluks.dk\n'Ej, jeg tror det blev for meget med den spytklat'.\nReplikken kommer fra tusmørket. Fra performeren Sara Fink Søndergaard, som har snoet sig på ryggen ind under den smalle, lave bænk, som er stillet op langs siden i en kassevogns lukkede rum.\nPå bænken sidder vi som publikum. Lår mod lår og i millimeters afstand fra performeren, som rent faktisk har spyttet forestillingens anden performer, Rasmus Malling Skov, lige i ansigtet.\nHan ligger vist nok under den bænk, som tilsvarende er sat op i bilens anden side og hvor resten af de i alt kun 12-15 tilskuere sidder. Jeg siger vist nok, fordi Teater Fluks' 'Flygtning Transportable' er en forestilling, som påvirker og bringer én derhen, hvor den ønsker: Ind i et mentalt rum, hvor vi sammen med hinanden og performerne kommer til at spekulere over, om det nogensinde på nogen måde kan blive muligt for os at forstå, hvad det vil sige at være flygtning – at være forfulgt og på flugt med livets som indsats.\nTeater i varevognsmørke\nDet er Teater Fluks' den 'kan vi nogensinde komme til at begribe'-vinkling som gør forestillingen særlig og stærk. I kombination med de unikke omgivelser publikum plantes i. Som sagt en lille ladvogns mørke lukkede indre.\nKonceptet er virkningsfuldt lige fra starten. Som flygtningen på vej til deportation bliver vi indledningsvist udenfor bilen bedt om at stille os op på en række, og så føres vi ellers én for én op på bilens lad. Ind i det trange rum.\nHer ligger Søndergård, som er i en sort kedeldragt fladt ned på gulvet midt mellem de to bænkerækker. Helt instinktivt dukker der et billede op af en fange, der lige har været eller skal til at udsættes for tortur. Tilsvarende kedeldragtklædte Skov, som sidder sammenkrøllet i den ene side for enden af rummet, signalerer samme barske situation.\nNår alle tilskuere er ført ind, vippes bagklappen op og i løbet af den næste halve time gennemspiller de to performere en teaterkollage. En teaterkollage med fysisk ekspressive udtryk, med brudstykker af flygtningefortællinger, og som noget essentielt med formidling af performernes egne funderinger i forhold til spørgsmålet.\nKan vi forstå-eksperimenter\nSpytklatten kommer netop fra en af de eksperimenter, performerne gør for øjnene af os i deres 'hvad skal der til for at nå der hen, hvor vi kan forstå flygtninge'-undersøgelse. En undersøgelse som ender med at sige, at vi netop ikke kan forstå. Vi kan genkende flige af hvordan det føles at være jaget på flugt. At blive endegyldigt adskilt fra nogen, vi elsker. At måtte gå til smertebringende yderligheder for at opnå noget, der stiller os bedre – giver os (en større) frihed, etc.\nSkov og Søndergaard springer gelinde ud og ind af mange roller. De performer forhørsbetjente som med lygters spotlys i vores ansigter konfronterende udspørger os om hvem vi er, hvorfor og med hvem, vi er flygtet, osv. Med røde stearinlysdryp ned i hænderne, med svirpende lussinger, med korporlige tæv, med referencer til virkelighed og til film om emnet agerer og beretter de to performere om flygtninges barske overlevelsesgreb. Greb som rummer nødvendige løftebrud, selvdestruktion mv.\nDynamik og dobbeltheder\nSkov og Søndergaard får os med deres fysiske præcision og intense nærvær til at lytte til flygtningehistorierne. Men det er tilstedeværelsen af alle de overvejelser og fysiske slå- og tæske- og ydmygelsesprøvelser, de udsætter hinanden for lige for øjnene af os, som får forestillingen til at hænge sammen.\nDobbeltheden i 'spytscenen' er eksempelvis stærk, fordi det er ydmygende at se nogen blive spyttet på, samtidig med at vi oplever, at det netop er en iscenesættelse. En iscenesættelse som bliver undskyldt som en 'der gik jeg over stregen'-sag som i samme ombæring er en visning af, at spyt-handlingen er forsvindende ingenting af fortræd i forhold til virkelighedens flygtninges vilkår.\nHvordan rå løg kommer ind i billedet, og hvordan forestillingen helt konkret afsluttes, skal opleves i en forestilling, som ikke får os til at forstå – for det kan vi nok ikke – men som det vellykkede stemmer vores sind til fred og fordragelighed.\n'Flygtning Transportable' giver os lyst til at være mere venlige over for andre, fordi vi har genkendt elementer af uværdighed og fortræd.\nKommentar til anmeldelse - Flygtning Transportable


Flødeboller med marcipan og kirsebær | Spis Bedre\nFlødeboller med marcipan og kirsebær\nFlødeboller med marcipan og Amarena-kirsebær, giver et lækkert og smagsintenst overraskende element i midten, når man tager den første bid.\nOnsdag, 26. oktober 2016 - 14:39 - af Camilla Biesbjerg Markussen / Foto: Betina Hastoft.\nFlødeboller med marcipan og kirsebær er knaldgode, og hvis du følger opskriften, er de ikke svære at lave. Få et perfekt overtræk ved at overhælde flødebollerne med chokolade fremfor at dyppe dem i den.\nFlødeboller med marcipan og kirsebær er en slags hjemmelavet slik – prøv også disse hjemmelavede skumfiduser.\nTid: 1 time. Ovntid: 6-8 minutter. Hviletid: 1 time. Antal: 18 små flødeboller\nKirsebærfyld og skum:\n1 lille glas Amarena kirsebær, 230 g\n15 g brændte mandler\nSådan laver du flødeboller med marcipan og kirsebær:\nMarcipanbunde: Tænd ovnen på 180°, og beklæd en bageplade med bagepapir. Rul marcipanen ud med en kagerulle i ca. ½ cm's tykkelse på et bord drysset med lidt flormelis. Udstik 18 små cirkler af marcipanen med en rund kageudstikker eller et lille snapseglas med en diameter på 3½ cm. Læg marcipancirklerne på bagepladen, og bag dem i ovnen i 6-8 minutter, til de er ganske let gyldne.\nKirsebærfyld: Hæld Amarena kirsebærrene i en sigte, og lad kirsebærlagen dryppe ned i en skål. Dup kirsebærrene tørre med fedtsugende papir. Placér ét Amarena kirsebær på midten af hver af de afkølede marcipanbunde. Gem den frasiede kirsebærlage til skummet.\nBland 40 g af den frasiede kirsebærlage, sukker og glukosesirup i en gryde, og bring det i kog. Lad det koge, til det er 117° varmt – brug et sukkertermometer eller et digitalt stegetermometer. Pisk æggehviderne stive med en elpisker eller i en røremaskine. Tilsæt den varme sukkerlage i en tynd stråle, mens der piskes kraftigt. Pisk i ca. 5 minutter, til skummet er blankt og fast.\nFyld skummet i en sprøjtepose med en rund tylle, og sprøjt det ud i pæne toppe på marcipanbundene, så kirsebærrene bliver helt dækkede. Lad flødebollerne hvile ved stuetemperatur i 1 time.\nOvertræk: Smelt 2/3 af chokoladen i en skål over vandbad. Hak den resterende 1/3 chokolade fint, og rør den i den smeltede chokolade. Overtræk flødebollerne ved at stille dem på en gaffel over skålen med chokolade, og overøs dem med chokolade. Ryst gaflen forsigtigt nogle gange, så overskydende chokolade drypper af. Sæt dem på et skærebræt med bagepapir, og drys med finthakkede brændte mandler. Sæt flødebollerne på køl indtil servering.\nFlødeboller med marcipan kan sagtens bruges som dessert – men prøv også denne svesketrifli.\nLun æbletærte varmer de flestes hjerter. Og når den serveres med et…


Hotel Levernois - Book billige hoteller | Agoda.com\noplev Levernois, Levernois\nDet charmerende Hostellerie de Levernois ligger omgivet af en 5 ha stor park med træer i udkanten af\nDet charmerende Hostellerie de Levernois ligger omgivet af en 5 ha stor park med træer i udkanten af Beaune i hjertet af Bourgogne.\nHotellets 22 værelser og 4 lejligheder er indrettede med en blanding af traditionelle og moderne træk. De har aircondition og gratis trådløs internetadgang.\nHotellet huser en gourmet-restaurant, der er åben hver aften. Drinks kan nydes i hotellets bar. Der findes desuden en 18-hullers golfbane, tennisbane samt en parkeringsplads.\nGæsterne kan desuden leje cykler på hotellet, der er et ideelt udgangspunkt for at besøge de omkringliggende vinmarker.\neverything about this property is amazing: beautiful interior, fully equiped kitchen, inviting living room, green lucious garden with pond with large Vis mere\nHvis du leder efter et godt beliggende hotel i Levernois, så er Best Western Golf Hotel Colvert et r\nHvis du leder efter et godt beliggende hotel i Levernois, så er Best Western Golf Hotel Colvert et rigtig godt valg. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder. Best Western Golf Hotel Colvert tilbyder fremragende service samt alle de basale bekvemmeligheder der skal til for at nyde et skønt ophold. Gæsterne på dette hotel har glæde af gratis trådløst internet på alle værelser, daglig rengøring, kamin, døgnåben reception, handicapfaciliteter på stedet. Alle hotellets værelser er indrettede med betænksomme bekvemmeligheder som garanti for uforlignelig komfort. Hotellets golfbane (inden for 3 km), udendørs pool, have giver dig idéelle muligheder for at slappe af efter en travl dag. Uanset hvilket formål din rejse har, så er Best Western Golf Hotel Colvert et fremragende valg, når du er i Levernois.\nInteressante steder i og omkring Levernois\nLevernois er det perfekte sted at opleve Levernoiss fascinerende, kulturelle seværdigheder. Med sine mange oplevelsesværdige attraktioner, vil denne eftertragtede del af byen altid imponere dig. Levernois er velsignet med livlige omgivelser, udsøgte restauranter, butiksgader og smukke seværdigheder. Find de bedste priser på indkvartering i Levernois på Agoda.com. Du kan se en komplet liste over de bekvemmeligheder, som hotellerne tilbyder og finde det sted, som passer dig bedst. For at finde de bedste hoteltilbud i Levernois skal du blot udfylde dine rejsedatoer i søgefeltet.\nOplev kvartererne i Levernois\nHotel Levernois - De mest populære


Biyunforeningen i Danmark – Biyun.dk – Biyunforeningen Danmark\nHome › Biyunforeningen i Danmark\nBiyunforeningen i Danmark blev grundlagt i 2003. Enhver der træner Medicinsk Qi Gong efter Biyun-metoden og går ind for foreningens formål kan være medlem af foreningen. Foreningen har som formål at fremme og styrke livskvaliteten både fysisk og psykisk ved hjælp af TKM (Traditionel Kinesisk Medicin) i almindelighed og Medicinsk Qi Gong efter Biyunmetoden i særdeleshed. Dette sker gennem foredrag, workshops og kurser samt fællestræning. Endvidere gennem uddannelse af instruktører under ledelse af Grand Master Fan Xiulan.\nFormand: Kirsten Lohmann Andersen, kisserlohmann@yahoo.dk\nBestyrelsesmedlem: Helga Thorup, kinesiologi@helgathorup.dk\nBestyrelsesmedlem: Sanne Rosenqvist, sannerosenqvist@gmail.com\nBestyrelsesmedlem: Karen Vinding, krop@karenvinding.info\nKasserer: Alice Jensen, biyun.dk.kasserer@gmail.com\nSuppleant: Elena Enemark Nielsen, elenaenemarknielsen@gmail.com\nRevisor: Bjarne Hejlskov, bjarne.hejlskov@gmail.com\nRevisorsuppleant: Lis Nielsen\nDet årlige kontingent er på kr. 300, kontingentet følger kalenderåret.\nDit medlemskab vil være en kærkommen støtte til Biyunforeningens arbejde med at arrangere kurser med Grand Master Fan Xiulan, samt med at udbrede kendskabet til Medicinsk Qi Gong efter Biyunmetoden.\nVed deltagelse i kurser med Fan Xiulan, yder Fan Xiulan 100 kr. i prisreduktion til betalende medlemmer på alle kurser i Traditionel Kinesisk Medicin (TKM), De 5 elementers Qi Gong, Wai Qi A og træningslejre.\nSom medlem vil du kunne deltage gratis i foreningens fællestræninger samt foredrag.\nSom medlem har du ligeledes mulighed for at deltage i foreningens årlige vintertræf.\nForeningen har regelmæssige fællestræninger i København, Århus, Vejle og Odense. På fællestrænningerne har du mulighed for at optimere din energi, som det sker, når mange træner sammen, og du kan dele træningserfaringer, og få svar på eventuelle spørgsmål. Følg med her på siden www.biyun.dk under ‘Kurser og aktiviteter‘, her kan du se hvor og hvornår der er fællestræning.\nHer kan du læse hvordan du bliver medlem\nWebmaster: ankehu@mail.dk & okdios@gmail.com


Kommuner konkurrerer om at være grønnest - Go' Energi\nDet er vigtigt for kommunerne at have en grøn profil. Det er med til at skabe et godt image i forhold til mulige tilflyttere, virksomheder og ikke mindst de øvrige kommuner. En måde at skille sig ud på er ved at bruge energiledelse til at skabe en gennemført grøn profil. Det har været en stor succes i Fredensborg Kommune. Og nu kommer Go’ Energi med vejledninger, der gør energiledelse nemt og billigt at implementere.\n”Ingen moderne organisation med respekt for sig selv tør undlade at gøre noget ud af at have en grøn profil i dag. Det gælder naturligvis også kommunerne. Her er det at have en grøn profil efterhånden blevet et profileringsparameter, der angiver, hvor ansvarlig og succesfuld man er – både hvad angår kommunens image over for borgerne og i forhold til andre kommuner,” siger Kurt Houlberg, der er forskningschef ved Anvendt KommunalForskning.\n”Energiledelse handler først og fremmest om at gennemgå sit energiforbrug og få det sat i system, så man ikke bruger unødvendige ressourcer. På den måde er der mange penge at spare for kommunen, og så bidrager det til et godt image,” siger projektleder Thomas Drivsholm fra Go’ Energi, der netop har udgivet vejledninger i, hvordan man på en nem måde kan implementere energiledelse.\nEn af de kommuner, der har haft stor succes med energiledelse, er Fredensborg, der også har en Kurveknækkeraftale med Go’ Energi. Her valgte man for et par år siden at indføre certificeret energiledelse.\n”Vi kunne konstatere, at der var et stigende energiforbrug i kommunen, og den kurve måtte knækkes. Så i dag bruger vi energiledelse som en paraply, der samler en masse forskellige energivenlige tiltag. Og det har virkelig kunnet mærkes på bundlinjen,” siger direktør for miljø og kommunale arealer i Fredensborg Kommune, Thomas Barfoed.\n”Vi har eksempelvis decentraliseret energiforbruget i institutionerne, så de nu selv tager ansvaret for energiforbruget. Det tog lige lidt tid at få lanceret, men nu er det faktisk blevet sådan, at der nærmest er gået sport i at spare på energien,” fortæller Thomas Barfoed.\nSignalværdi og kontante besparelser\nKommuner, der ikke har ambitioner om at indføre certificeret energiledelse som Fredensborg, kan med fordel anvende de nye vejledninger fra Go’ Energi.\n”Vejledningerne indeholder de væsentligste ting og giver råd om, hvordan man på en enkel måde håndterer energiledelse i praksis. Og de er nemme at læse og at implementere, så alle kan være med. Der ligger mange besparelser i at følge energiforbruget systematisk både på den korte og på den lange bane,” understreger Thomas Drivsholm fra Go’ Energi.\n”Der mangler som regel ikke vilje i kommunerne til at lave planer om langsigtede løsninger og store indsatser. Men det kan være svært at gennemføre. Nogle enkle styringsinstrumenter er nemmere at tage til sig, og selvom mange grønne initiativer mest handler om signalværdi på den korte bane, så kan der meget vel være økonomisk afkast at hente på lidt længere sigt, hvis man bruger det aktivt som styringsinstrument.”\nDu finder Go' Energis vejledninger om energiledelse på www.goenergi.dk/offentlig/vaerktoejer-og-beregnere/vejledninger/energiledelse\nI forhold til eksisterende tilbud om energiledelse– også lightudgaverne – er vejledningerne fra Go’ Energi en mere enkel og praktisk instruktion.\nKøbenhavn vil være CO2-neutral i 2025.\nAarhus følger trop i 2030.\nSønderborg vil være CO2-neutral i 2029.\nKoldings mål er 75 procent mindre CO2per indbygger i 2029 plus 50 procent energi fra vedvarende energi i 2050.\nAalborg vil overgå til 100 procent vedvarende energi inden 2050.\nRingkøbing-Skjerns vision er at blive selvforsynende med vedvarende energi i 2020.\nSkive skal være CO2-neutral senest i 2029.\nSamsø drives allerede i dag 100 procent af vedvarende energi.\nEn grafik over energiledelse er vedhæftet til fri redaktionel brug.\nenergieffektivitet , Go Energi , energiledelse


november | 2017 | Te & Kaffe\nNyd din kaffe uden cigaretten\nnovember 14, 2017 kaffeadmin\nMange forbinder en god kop kaffe med en cigaret, da det for nogen, kan give en god fornemmelse, hvis man nyder en kop kaffe med en god cigaret. Det er dog aldrig en god ide at ryge, da det ikke er sundt for hverken dig eller din krop. En god start kan derfor være, hvis man dropper cigaretten, når man skal nyde sin kaffe. Det kan for nogen være svært at stoppe med at ryge, da det er en dårlig vane, som kan være svær at komme af med. I denne henseende kan det derfor være en god ide, hvis man finder et alternativ, som kan overtage pladsen for ens cigaret, når man skal nyde sin kaffe.\nHvis man godt kunne tænke sig at finde et bedre og sundere alternativ for den almindelige cigaret, kan det være en god ide at skifte til e-cigaretter. Med e-cigaretter har man mulighed for bibeholde samme følelse, som man får fra den almindelige cigaret. Det er bare et bedre og sundere alternativ for den almindelige cigaret, da det kan hjælpen en i processen, hvis man gerne vil ende med at kvitte smøgerne til sidst.\nKaffen kan sagtens nydes uden noget\nHvis man er nervøs for, at kaffen ikke smager af det samme, når man ikke ryger, så skal man ikke være det. Kaffen smager lige så godt, eller måske endda bedre, hvis man drikker den uden nogen former for indtag. Hele problematikken kan lægge i at kvitte cigaretterne, da det kan være svært at gøre, fra den ene dag til den anden. I denne henseende kan kaffen faktisk være til stor hjælp, hvis man kan vende sig til at nyde den, uden at man skal ryge imens. Starten er altid den sværeste periode, og det kan derfor være en god ide, hvis man kan nyde sin kaffe, uden man absolut skal indtage en cigaret imens.\nHandel din kaffe online, men pas på..


Emil Emborg Thiel - Produktionsudvikling | Engineer the future.dk\nEmil Emborg Thiel - 24 år - Produktionsudvikling\nJeg har igennem praktisk erfaring set, hvordan IT og data kan hjælpe beslutningstagere. Samtidig har jeg set hvad det gør, hvis der ikke er tilstrækkelig data til, at understøtte de beslutninger der skal tages i en organisation. Derfor fokuserer jeg på, at de beslutninger der skal tages, også kan bakkes op af fakta.\nEn ingeniøruddannelse åbner døre indenfor mange brancher. Selvom jeg uddanner mig indenfor en specifik ingeniør-retning, vil den måde jeg går til en opgave på kunne bruges i mange discipliner. Den tekniske forståelse og integrationen af teknik og forretning er også med til, at jeg kan varetage opgaver i bl.a. ledelse og konsulentbranchen.\nDet bedste ved min uddannelse er, at jeg får en bred men samtidig specialiseret viden, som kan bruges i mange forskellige situationer. Om jeg står i produktionen eller på direktionsgangen.\nJeg vil bruge min uddannelse til at arbejde indenfor konsulentbranchen. Som konsulent får jeg mulighed for at arbejde med mange forskellige udfordringer, hvilket ingeniøruddannelsen netop ruster en til.


Sletning af Følgere - Feedback om Eroguide.dk - Eroguide.dk\nSletning af Følgere\naf StudineMILF, 26. August, 2016 in Feedback om Eroguide.dk\nKan det passe at man ikke selv kan slette de personer som følger en ?\nHåber det ok jeg spørger her, og det ikke fordi jeg ønsker at slette nogle af mine søde følgere. Var bare lidt nysgerrig.\nhmmmm.....undskyld min uvidenhed, men hvad er en følger ????\nRedigeret 26. August, 2016 af Grækeren\nGrækeren skrev, for 5 minutter siden:\ndu har ellers 4 personer som følger dig, du kan se med på din profil\nlegesyg skrev, Lige nu:\nok...og hvad kan de ???? er nogle af dem piger ????\nJa det ville jeg også vide? Altså hvis der er en der følger en, kun for at være en pain in the ass, hvad gør man så? Kan man blokere dem, så de kan lade en være i fred?\nGrækeren skrev, for 3 minutter siden:\nDer er en GP og vist nok en anden pige\nSå vidt jeg ved, så er det eneste at de får en notifikation når du har skrevet et indlæg, måske også når at du er online (det er jeg i tvivl om)\nGrækeren skrev, for 9 minutter siden:\n"Er nogen af dem piger???" (og ja )\nlegesyg skrev, for 4 minutter siden:\ntakker...elsker piger, vil gerne byde dem på en kop kaffe\nIda sunshine skrev, for 1 minut siden:\nkan mærke det bliver min dag i dag ..\nDe piger som er herinde er vist til stærkere sager end blot kaffe (jeg mener ikke alkohol )\nlegesyg skrev, for 1 minut siden:\njooooo....der er selvfølgelig kage til, det skal nok blive hyggeligt\nGrækeren skrev, for 1 minut siden:\nen kage som er stærkere end kaffe, selv om jeg rejser meget i Thailand, så har jeg endnu ikke smagt chili-kage (gem et stykke til mig)\nStudineMILF skrev, 1 time siden:\nDu kan fravælge at folk følger dig som helhed (alle), men umiddelbart ikke den enkelte.\nIda sunshine skrev, 1 time siden:\nDu kan ignorere en bruger. Hold musen hen over en brugers navn, og den lille kasse popper op, her har du ignorer muligheden. Præcis hvad den gør kan jeg ikke svare på, har ikke været nødsaget til at bruge den Men det er vel nemt at teste\nTass skrev, Lige nu:\nTrue, det gør at man ikke kan se brugere, men den bruger kan jo stadig godt se en?\nMen er det relevant at han/hun kan se dig, når deres aktivitet ikke dukker op længere? (spørger af nysgerrighed)\nSom sagt har jeg ikke benyttet det, så aner ikke i hvilket omfang eller hvordan personen ikke længere er synlig. Hvis en bruger er til irritation eller provokation, så er der vel os muligheden at be admin teamet om at træde til med en opsang eller evt. konsekvens hvis personen ikke arter sig (spanking er nok en dum idé, måske han/hun kan li det ). Det er jo ikke noget nyt at nogle mennesker desværre mister deres sans for opførsel og pli når de sætter sig bag skærmen Men så er det jo godt at vi stadigt er en masse brugere der har det sjovt herinde uden det går ud over andre\nVi burde jo lukke ned og gå ud i det fantastiske vejr.... hjernen vil, kroppen siger sofa.... godt det er weekend\nTass skrev, for 47 minutter siden:\nTass skrev, for 39 minutter siden:\nImens i har siddet herinde og snakket i min tråd så har jeg fået været ude i det dejlige vejr og købt mig en støvsuger. Nu mangler jeg bare en mand der kan støvsuge herhjemme\nBorende X 25012\nGrækeren skrev, for 2 timer siden:\nDet er en, der automtisk får besked, når du har begået et nyt indlæg, fordi vedkommende finder dig særligt interessant. Det er så noget, man aktivt skal tilmelde sig.\nStudineMILF skrev, for 11 minutter siden:\nJavel, en mand, der kan støvsuge for dig? Men en støvsuger kan vel også bruges på en anden måde? Det har du måske ikke tænkt på?\nRedigeret 26. August, 2016 af Borende X\nBorende X skrev, for 9 minutter siden:\nJavel, en mand, der kan støvsuge for dig? Men en støvsuger kan vel også bruges på en anden måde?\nden var god BX\nStudineMILF skrev, for 13 minutter siden:\nHvis du finder ham, så send ham lige herhen efterfølgende, her trænger os Så tar jeg en tur ud i det blå på motorcyklen imens\nTass skrev, for 22 minutter siden:


DK4 i OL-finale – Dansk Kano og Kajak Forbund\nDK4 i OL-finale\nSmilene var brede, da den nyslåede OL-sølvvinder Emma Aastrand Jørgensen og de tre kolleger i firerkajakken, Amalie Ringtved Thomsen, Ida Villumsen og Henriette Engel Hansen kom på land efter den tredjeplads i semifinalen, som sikrede danskerne en OL-finale i morgen lørdag over 500 meter.\nOg smilet var ligeså bredt hos Dansk Kano og Kajak Forbunds sportschef, Bo Vestergaard.\n– Fantastisk semifinale. Pigerne fortjener stor ros, for de har arbejdet stenhårdt for at nå deres målsætning om en OL-finale, siger han.\nPå papiret ligger danskerne til at slås med om en midterplacering i finalen, men tidligere finaler har vist, at alt kan ske, når kampen om medaljerne skal afvikles.\n– Jeg håber, at pigerne har et ekstra gear til i morgen og kan ro ligeså cool, som i semifinalen. En ting er sikkert. Pigerne vil ro røven ud af bukserne, for de ved, at nu er de i OL-finalen, og i den finale kan alt ske, siger Bo Vestergaard.\nOL-finalen ros lørdag klokken 14.47\nCategories: Landshold & Elite, NyhederBy lars 19. august 2016


Aagaard maskinudlejning lejer ikke kun maskiner ud - Plantebloggen\nAagaard maskinudlejning lejer ikke kun maskiner ud\nmarts 13, 2019\tSlået fra\tAf ChristnaW\nHos Aagaard maskinudlejning kan du leje maskiner i mange forskellige størrelser og til mange forskellige formål. Men dette er ikke den eneste service, de tilbyder. Du kan læse meget mere på bloggen i dag, om hvad du kan få af service til dine elskede maskiner hos Aagaard i Brande, Midtjylland.\nDe er eksperter i maskinudlejning, men dette er ikke den eneste service folk kommer til Aagard for. Hos Aagaard kan du også leje et vinterophold til dine maskiner, hvis du ikke selv har plads eller tid til at tage dig af dem i vinterhalvåret, hvor de alligevel ikke er i brug. Med et basisophold hos Aagaard får den maskine opdateret sit software, bliver renset og toptunet, før den bliver sat i oplader vinteren over. Dette gør, at du har en maskine som er i virkelig god stand, når du henter den det kommende forår. Du skal hverken være bange for rust eller andet lign., som tager på maskinens liv, mens den vinterovernatter hos Aagaard. Du kan læse meget mere om denne service på deres hjemmeside, hvor der også er oplyst priser på de enkelte maskiner, samt de forskellige opholdstyper.\nSom sagt, er der meget mere end maskinudlejning\nSom min titel så fint understreger, så er der meget mere at komme efter hos Aagaard end maskinudlejning. Nemlig for at købe arbejdstøj, værktøjer, trailere, rolatorer, og scootere. Hvad de ikke har på lager, er de ikke blege for at gøre en kæmpe indsats for at skaffe. Dette er netop én af deres mange visioner: at ingen skal forgæves kontakte aagaard-maskinudlejning.dk inden for vores kerneområde. Hvis du vil læse flere af deres visioner for virksomheden, så kan du finde dem alle på deres hjemmeside, men her kommer lige tre: Kunder skal føle at de får den bedste service i branchen, udlejningsmateriellet er gennemgået og i orden inden udlejning, og vi vil agere i harmoni med vores omgivelser og naboer. Aagaard er et firma, som sætter stor pris på kvalitet og god kundeservice, hvilket er en stor grund til, at jeg vil anbefale at besøge dem. Deres værksted ligger i Brande i Midtjylland, hvilket gør det nemt for folk over hele Jylland at tage til dem. Du kan selvfølgelig også ringe eller sende email til dem, hvis du har spørgsmål om maskinudlejning eller andre service.\nLæs andre gode artikler på bloggen her.


Grønne nedslag: 2014\nJa jeg nåede det lige - nu skal jeg til en slags nytårsfest!\nOg ja, så er frølisten online, den ses som en fane øverst oppe.\nDer er links, masser af links til de blomster og planter der er frø fra. Men der hvor jeg ikke lige kunne finde billeder, at linke til, så her kommer de her, altså billederne!\nFørst ud er Crocosmia x curtonus "Lucifer":\nFin blomst og flot stilk altså, jeg kommer til at tænke på aftenens Barolo.\nOg nå ja, en lille fætter der også vil med:\nSå følger Tulipa fosteriana sagen:\nOg tilsidst 4 fra Griesbachs Pearl serie:\n"Pearl Jessica" er længst til venstre, med en farve jeg ikke rigtig tør give navn til, og "Pearl Stacie" er i front.\nNytår ja. 2014 er snart forbi, og det blev et totalt unikt og fantastisk haveår!\nEt nedslag eller 2 om det, kommer der jo nok i løbet af januar.\nMon ikke der bliver tid...?\nGodt nytår ønskes alle!\nIndsendt af Karsten F kl. onsdag, december 31, 2014 24 kommentarer:\nIndsendt af Karsten F kl. lørdag, december 27, 2014 20 kommentarer:\nI 2014 falder vintersolhverv i Danmark og Danmarks tidszone klokken 00.03 den 22. december. Sådan skriver DMI så mon ikke det passer?\nOg vintersolhverv er noget af en mærkedag for alle havefolk: Ja, nok for alle der har et liv, hvor årstiderne og solen har betydning.\nDet er vendepunktet, nu går det fremad igen med dagslængden.\nOg efter det mørke og grå efterår, vi har haft, er det som om denne dag er ekstra vigtig i år.\nHaven kvitterer med en ny blomst:\nDen franske anemone -Anemone coronaria- hævder sig, mens så meget andet visner ned.\nVoksurten -Cerinthe major "Purpurascens"- vokser, som fornægtede den årstiden. Den første rigtige frost vil få den til at falde sammen.\nOg en rose?\nDet er den eneste med en ok intakt blomst, så jeg bliver vel nødt til at vise den: En gul rose!\nDet er jo en jeg gerne fortrænger, købt i NETTO som værende orange.\nMen her er den, fotograferet ved middagstid idag:\nImponerende med så frisk en rose nu ved vintersolhverv, ikke?\nHvad det er? Jeg ved det virkelig ikke, og det er første år den har remonteret så overbevisende.\nHistorisk er den næppe. Mange mener der overhovedet ikke findes historiske roser der er gule, altså nogen fra før 1867?\nDet undersøger vi lige...\nOg det gør der da:\nRosa chinensis var. pseudoindica blev beskrevet i 1820, da den blev "opdaget" på den legendariske "Fa-Tee Nursery" i Canton, der var den iøvrigt kendt som "Wang-jang-ve".\nDe gule gyldne farver der blev introduceret med Rosa chinensis var. pseudoindica gav helt nye revolutionerende mulighedder for rosenforædlerene.\nRigtig mange af de nutidige haveroser indeholder elementer herfra.\nFor at få gult havde forædlerne førhen været henvist til den lidet attraktive persiske Rosa foetida, der som navnet ligesom antyder har en ganske ubehagelig lugt, en lugt der ikke sådan bare lader sig krydse væk - Det lykkedes vist først omkring 1900 med: "Soleil d'Or".\nRosen-verdenen har ellers stået i stampe i mange år, man har hvilet på laurbærene. Men det lader til at dygtige forædlere, med nye baggrunds-arter, har en lovende lignende udvikling igang.\nMen mere om det, når nogle forhåbentlig blomstrer om ½ år tid.\nSpændende er det - men først skal vinteren og mørket lige klares!\nIndsendt af Karsten F kl. søndag, december 21, 2014 14 kommentarer:\nIndsendt af Karsten F kl. torsdag, december 18, 2014 10 kommentarer:\nDet ser ud til at december fortsætter stimen af milde måneder.\nStadig har vi endnu ikke rigtig haft nattefrost.\nGråt har det været, men den orkan, de døbte "Alexander", fik rusket godt op i det hele, og også revet lidt huller i skyerne.\nVi fik sol!\nI haven blomstrer der fortsat nyt, her er det "Okseøje" - Chrysanthemum carinatum. Ja, en fin sommerblomst her i december.\nKnopsvanerne nede ved broen over mølleåen, ser ud til at danne fast par.\nMens jeg står og roder med kameraet, tror ænderne at jeg vil fodre dem. Pludseligt er freden forbi. Her er fyldt med ænder:\nOg svanerne? Nej, de gider ikke denne uro og svømmer adstadigt væk.\nDe næste 14 dage lover de vestenvind, det har lange udsigter til frost og vinter.\nIndsendt af Karsten F kl. søndag, december 14, 2014 8 kommentarer:


Kirsten Olesen - Horsens Leksikon\nHorsens Leksikon chevron_right Nyeste artikler chevron_right Kunst og kultur chevron_right Kirsten Olesen\nFamilien flytter til Horsens\nKirsten Olesen blev født d. 10. maj 1949. Hun var 9 år, da familien i 1958 flyttede fra Hvidovre til Horsens, da faren fik stillingen som direktør for Frølund & Wittrup. For Kirsten var flytningen ikke ønsket, selvom familien var kendt på egnen, bl.a. boede oldemoren på Åboulevarden og familien havde sommerhus i Saxild.\nKirsten skulle gå på Horsens Private Realskole, og heller ikke det gjorde det lettere for hende at falde til. For godt nok lærte hun andre børn at kende, men mange af klassekammeraterne kom fra oplandet, så det var svært at få en vennekreds etableret.\nMusikken kommer til\nMen med tiden faldt Kirsten til, og hun begyndte at gå til gymnastik, håndbold, klaverspil og sang. Moren Sigrid Olesen var meget musikalsk, og fik bl.a. Kirsten med i det lokale ungdomskor, som blev ledet af Emma Knauff. Kirsten Olesen fortæller i bogen ”Med Horsens i bagagen”: ”Vi gik til sang én gang om ugen i Emma Knauffs stue på Hulvej, smiler Kirsten Olesen og glider over i at nynne ”Donau så blå”, som var en af de populære sange dengang. – Den var et af indslagene, når vi i sorte nederdele og hvide bluser holdt de traditionelle forårs- og julekoncerter i Håndværkerforeningen, eller når vi besøgte byens alderdomshjem.”\nÅrene på Horsens Statsskole\nEfter at have afsluttet 2. real på Horsens Private Realskole, startede Kirsten i 1965 på Horsens Statsskole. Her var hun en rimelig flittig elev, men undervisningen var alligevel ikke det, der optog hende mest. Det var mere kammeraterne og skolekomedien, som Kirsten holdt mest af.\nOgså politik kom til at spille en rolle for Kirsten. Hun fortæller: ”Mit indtog på venstrefløjen førte til nogle store søslag med min far derhjemme. Det var helt efter bogen – med vilde diskussioner ved spistebordet. Mine forældre stemte vist nok Venstre, og for dem var selv Socialdemokratiet noget med røde faner og ballade. Så det måtte gå galt, da jeg kom med udmeldinger, der lå endnu længere til venstre.”\nTiden efter Horsens\nEfter studentereksamen i 1968 blev Kirsten Olesen optaget på Odense Teaters Elevskole, og selvom hun med årene var blevet glad for at bo i Horsens, glædede hun sig alligevel til at komme til at bo i en større by. I 1971 blev hun færdiguddannet som skuespiller, og siden er hun flyttet til København, men hun har stadig familie i Horsens og optræder jævnligt i turné-forestillinger på Horsens Ny Teater.\nKirsten Olesen blev stærkt hyldet, da hun i aftes modtog Horsens teaterpris som anerkendelse for pragtpræstationer. (Horsens Folkeblad, 09.02.1984)\nUdgivet i Kunst og kultur, Personer 17. oktober 2011 - Opdateret 24. februar 2020