Hævelse af underekstremiteterne med rødme - Forebyggelse 2021\nEnhver fysisk aktivitet, især træning eller hårdt arbejde, øger slid på kroppen. Først og fremmest påvirkes underbenene, deres muskelfibre og led. Det regelmæssige udseende af pustethed, rødme, pletter, udslæt eller kløe er et signal om, at det er tid til at være opmærksom på dit helbred. Hvis benene kvælder, indikerer dette interne svigt, som i fremtiden kan udvikle sig til alvorlige patologier.\nPuffiness og misfarvning af huden på de nedre ekstremiteter provoseres af forskellige faktorer.\nDe er lette at registrere og løse. "Synderne" af ødemer er:\nDårligt kvalitet eller uegnet stof, hvorfra tøjet sys. Skadelige farvestoffer, traumatiske partikler eller for tæt snit irriterer huden, forårsager cirkulationsproblemer og kløe.\nStramme sko. På grund af det dannes følgende:\nDepilering og andre "hårde" kosmetiske procedurer. De kan endda være indpakning, ru vaskeklude eller skrubber. De resulterende ridser er en grobund for patogene mikrober.\nInsektbid. En mand kæmper det sårede område og bringer bakterier og vira ind i kroppen.\nDer er rødme i benet under knæene eller derover, afhængigt af placeringen af kilden til problemet.\nDet er neuralgi af natur. Rygsøjlen fortsætter i lemmerne, og eventuelle lidelser over bækkenet påvirker også benene (klemning, hævelse). Ud over ødem observeres følgende symptomer:\nI denne situation henvender de sig til en vertebrolog for at få råd..\nMikrokrakker, sår eller bid får mikrober, der provoserer:\nI sin kerne er det en svamp. Starter:\nDenne diagnose stilles, når der er en fnat midd. Ledsaget af bumser. Benet klør, rødme er muligt.\nen person føler sig svag og uvel.\nAllergier ledsaget af ødemer kan provoseres af forskellige faktorer:\nkosmetik (cremer, brusegele, sæber).\nRødhed i huden på benet og kløe: de vigtigste årsager\nRødhed og kløe i fødderne er ofte en af manifestationerne af allergier. I de fleste tilfælde er dette symptom karakteristisk for en allergisk reaktion hos børn, men det kan også forekomme hos voksne..\nDe provokerende faktorer i denne situation vil være:\ntilstedeværelsen af helminthiske invasioner,\nfotoreaktion eller hudreaktion på solen,\nnogle medikamenter (antibakterielle lægemidler, smertestillende midler osv.),\nkroppens overfølsomhed over for kosmetik, det materiale, som tøjet er lavet fra, eller til mad.\nHvis allergien ikke bekræftes, kan personen måske tro, at der er andre faktorer. Der er ingen i stand til at påvirke benets tilstand.\nMen forskellige faktorer kan forårsage denne tilstand:\nhypovitaminose og vitaminmangel,\nsygdomme forbundet med skjoldbruskkirtlen,\nlangvarig eksponering for stressfaktorer,\nutilpasset overdreven kraftbelastning,\nforstyrrelser i urinsystemets organer,\nsygdomme, der påvirker det kardiovaskulære system,\nfor høje niveauer af det kvindelige hormon østrogen i kroppen,\ntilstedeværelse af somatiske sygdomme af neurologisk art (en historie med slagtilfælde kan føre til forekomst af hyperæmi og ødemer),\nproblemer med cirkulation af lymfevæske i lemmerne,\nhudlæsioner på grund af eksem, dermatitis eller trofiske mavesår,\narbejde i farlige industrier (kemisk industri, pludselige temperaturændringer),\ntraumer i leddene i benet, forstuvning i ledbåndet, skader på musklerammen,\nubalanceret ernæring (for store mængder salt og krydret mad i kosten kan føre til rødme og hævelse i de nedre ekstremiteter),\ntilstedeværelse af dårlige vaner (nikotinafhængighed, overdreven forbrug af alkoholholdige drikkevarer),\nlav fysisk aktivitet, en stillesiddende livsstil eller omvendt, iført ubehagelige sko eller for høje hæle.\nForkert barbering eller depilering\nDenne årsag til irritation af benene er almindelig. Udslæt kan forekomme på grund af det faktum, at kvinder deponeres forkert, eller de har for følsom dækning. Følgende handlinger kan forårsage irritation efter barbering på dine ben:\nMangel på hudforberedelse før depilering.\nBrug af undermæssige eller uegnede barberingsprodukter.\nHårfjerning tør uden vand og specielle produkter.\nBrug af et kedeligt blad.\nOfte forekommer irritation på hudens ben på grund af udviklingen af en allergisk reaktion. Oftest er det forårsaget af mad, nemlig søde produkter. Strømpebukser eller strømper, kontakt med dyr og planter kan også føre til allergi. Selv kulde kan føre til udviklingen af en sådan reaktion..\nUd over eksterne provokerende faktorer er der også interne faktorer. En allergi, der manifesterer sig på benets hud, kan forekomme som et resultat af visse sygdomme. Disse inkluderer lidelser i det endokrine, kredsløbssystem, stress, svigt i binyrerne.\nAndre årsager til udseendet på et udslæt på det ydre låg på benene inkluderer iført tøj lavet af materiale af dårlig kvalitet, som ikke tillader luft at passere gennem, samt brug af ubehagelige sko. Hududslæt skyldes også insektbid.\nForskellige faktorer forårsager kløe og rødme i huden. Dette kan være både kontakt med et allergen og et latent forløb af sygdommen. Når der opstår ubehag, er det bydende at fastlægge årsagen for straks at starte den rigtige behandling.\nMad og kontaktallergier\nkosmetik (hovedbestanddele: ammoniak, benzen, albumin),\nHvis allergenet kommer ind i kroppen (mad, medicin), kan kløende rødme vises overalt i kroppen. Og irritation udefra (ansigtscreme, rengøringsprodukter, linned) forårsager en lokal reaktion. Billedet viser symptomerne.\nNogle allergener identificerer sig selv. Det kan være nok bare for at stoppe kontakten med det, og de røde pletter forsvinder, huden stopper med at kløe. Under alle omstændigheder er det bedre at tage en allergentest og gennemgå et behandlingsforløb..\nRødhed og kløe er forårsaget af vejrforhold. Om vinteren er hænder og ansigt hårdest påvirket, om sommeren - hele kroppen. Reaktionen på kold vind og frost kan rødme på huden, kløe og flasse. Ved let hypotermi kan der opstå erytem, som hurtigt går, når en person er i rummet.\nOm sommeren vises røde pletter, derefter små udslæt og blærer. På grund af overophedning kan kropstemperaturen stige, og angreb af kvalme og opkast kan forekomme. Efter en uge begynder huden at skrælle af.\nFor at udelukke ubehagelige manifestationer er det nødvendigt at anvende beskyttende cremer ved at vælge dem afhængigt af sæsonen, om vinteren, dæk dit ansigt fra den frostige vind og brug vanter.\nMekanisk skade og tryk forårsager ofte kløe og rødme. Dette er stramt tøj, tilbehør (armbånd, bælter), buler og nedskæringer, ridning efter insektbid.\nHvis hudens integritet kompromitteres, skal såret behandles med antiseptika, og vælg derefter behandling, afhængigt af symptomerne. Når du klemmer, skal du fjerne irritanten og gnide det berørte område kraftigt for at genoprette blodstrømmen.\nEfter svær stress vises hud rødme og svær kløe. Det er usandsynligt, at det vil være muligt at forhindre manifestationer, fordi et nervøs chok altid er uventet. Du kan først derefter prøve at slippe af med irritation ved hjælp af beroligende midler, vitaminer, gå i den friske luft.\nOg hvis en person er tilbøjelig til nervøse følelser, er et udslæt på kroppen en almindelig reaktion. I dette tilfælde skal du ikke kun konsultere en hudlæge, men også med en neuropatolog, ellers kan psoriasis og andre kroniske sygdomme opstå på grund af konstant stress..\nAf denne grund vises røde flaky pletter hos en voksen og et barn i foråret eller efteråret. De kan enten være små, næppe mærkbare eller spredt over hele kroppen. For at beskytte mod sådanne manifestationer er det nødvendigt at tage et kompleks af vitaminer på forhånd, fordi kroppen ikke har nok næringsstoffer fra mad i denne periode.\nNeurodermatitis er en hudsygdom, hvor fortykkede røde områder og udslæt vises på kroppen. Trangen til at ridse kløende hud er så stærk, at det er umuligt at modstå. Som et resultat provoseres en sekundær infektion. Lokaliseringssteder er: øvre eller nedre lemmer, nakke og hoved, lyskeareal.\nLæger mener, at den primære årsag til neurodermatitis er allergi. Stress, vitaminmangel, genetik, funktionssvigt i indre organer, overarbejde, dårlig ernæring forårsager også sygdomme.\nSvampelæsioner i huden\nDette er smitsomme sygdomme forårsaget af forskellige slags svampe. De påvirker enhver del af kroppen. Symptomerne afhænger af den specifikke sygdom. Men i de fleste tilfælde forekommer hud rødme, kløe, flager, plaques, hævelse, ødemer. Billedet viser symptomer på ringorm.\nSygdommen er vanskelig at behandle, kræver en integreret tilgang og implementering af alle lægens anbefalinger.\nPsoriasis er en kronisk sygdom, hvor hovedsageligt huden og hovedbunden er påvirket. Symptomerne er røde eller hvide plaques med en klar kontur, svær kløe, skalering.\nDe vigtigste årsager til psoriasis er: stress og nervøs spænding, dårlig ernæring, mangel på vitaminer. Hos 70% forekommer sygdommen i en ung alder. Konstant kløende og flassende plaster medfører fysisk og psykologisk ubehag.\nHvis skjoldbruskkirtlen ikke fungerer, kløe irritation i huden ledsaget af rødme. Oftest mærkes kløe på nakken på grund af et overskud af hormoner i blodet produceret af skjoldbruskkirtlen..\nHvis der opstår ubehag ledsaget af tør hals, smerter ved indtagelse, åndenød, er det bydende nødvendigt at undersøge en endokrinolog.\nMange sygdomme i organer og systemer i kroppen kan påvirke vores hud. I dette tilfælde kan afskalning, rødme vises, og undertiden kløe benene kraftigt fra knæet til foden. Hvad er årsagen til dette ubehag?\nHvorfor ben kløe under knæene\nIfølge phlebologer angiver sådanne symptomer begyndelsen på udviklingen af en sådan sygdom som åreknuder. Til at begynde med er dette meget bekymrende, men derefter svulmer venerne under huden, og benene under knæene begynder at klø meget. Der er en række andre årsager til kløende hud:\nIrritation kan være forårsaget af en allergisk reaktion på planter, fødevarer, medicin..\nHvis benkalvene klør kraftigt, kan det være erysipelas, en sjælden sygdom, der provoseres af streptokokker. Sygdommen ledsages af feber, røde pletter på kalve og fødder. En rød, hævet plet vises på læsionsstedet, som klør.\nFnat - påvirker ikke kun huden på hænderne, men også fødderne og kan forårsage irritation.\nPsoriasis - en kronisk tilstand, der præsenterer med flassende hud og kløe.\nFodsvamp forårsager uudholdelig kløe mellem tæerne. Fødderens hud begynder at skrælle af og blive dækket af papler. Kun et stærkt middel mod svamp på fødderne hjælper med at slippe af med sygdommen for evigt.\nDårlig ernæring og vitaminmangel påvirker også huden.\nDen næste provokerende årsag er hormonel ubalance iboende hos gravide kvinder og i overgangsalderen..\nDiabetes mellitus - forårsager kløe overalt i kroppen og på benene.\nEndokrine, nervøse og mentale sygdomme.\nDermatitis er en sygdom i huden, og dets hovedsted for skade er ben og arme.\nDysfunktion af leverkirtlen.\nNervøsitet, stress og overopspænding.\nFolkemedicin, hvis benene klør under knæene\nUdslæt på huden på de nedre ekstremiteter kan være anderledes. Utseendet indikerer tilstedeværelsen af en sygdom eller ydre påvirkning. Udslæt er af følgende typer:\nPletter, der adskiller sig i plan, skiller sig ikke ud over dækslet.\nBlærer der stikker ud fra huden og indeholder flydende indhold.\nPapler der ligner knuder, hvis forløb er godartet.\nBobler, som er gennemsigtige vækster, der indeholder væske. Med et løbskurs kan pus vises inden i udslettet.\nErythema, manifesteret som et stort antal røde humpede pletter.\nMavesår og erosioner, der vises, når huden er beskadiget.\nSkorpe på stedet for udslæt. Normalt indikerer dette symptom, at huden er begyndt at heles..\nRelaterede tegn på hudstemning\nI nogle tilfælde sammen med hyperæmi og hævelse på benene kan der optræde småpunktsudslæt. Dette symptom taler også ofte til fordel for processens allergiske karakter..\nI tilfælde af traumatisk skade på benene, kan samtidig hyperæmi og ødemer være smertefulde fornemmelser af varierende sværhedsgrad.\nSådan håndteres kløe og andre symptomer?\nMulige årsager til hyperæmi under knæområdet:\nhudlæsioner med herpes simplex virus,\nforkert udført depilationsprocedure,\nmykotisk (svampe) proces i dette område,\nen af manifestationerne af insulinafhængig diabetes mellitus,\nhudirritation fra uslebne sko eller strømpebukser,\ninfektionssygdomme (for eksempel erysipelas i huden).\nHvis en ældre person har vedvarende hyperæmi og andre symptomer som hævelse eller ømhed tilslutter sig den, skal følgende grunde udelukkes eller bekræftes:\nsygdomme med smitsom oprindelse,\nproblemer med funktionen af nyrerne og leveren,\nkronisk venøs insufficiens (som følge af langvarig thrombophlebitis),\ntrombotisk læsion af lemmernes dybe årer (der dannes blodpropper i benets dybe vener - blodpropper, der tilstopper karens lumen og forhindrer normal ernæring af lemmet).\nDog hævelse og rødme på foden kan være et tegn på temmelig alvorlige sygdomme og forskellige tilstande:\nkrænkelser af den menneskelige krops hormonelle baggrund,\nsygdomme forbundet med forstyrrelse af hjerte-kar-og urinvejen,\nat tage bestemte grupper af medicin, såsom kombinerede orale prævention og antidepressiva,\ntraumatisk skade på foden eller ankelleddet (med dislokation eller forstuvning af det ledbåndede apparat, hudskylning, hævelse og ømhed vil være de vigtigste symptomer, der indikerer et problem).\nUdseendet af ændringer i farven på epidermis på benene samt kløe i huden i det berørte område kan være et tegn på følgende lidelser:\nIngen fotos fra Internettet hjælper dig med at bestemme diagnosen selv. Vær ikke bange, de fleste af de ovenfor nævnte sygdomme kan behandles perfekt. Hovedreglen i dette tilfælde er, at jo før årsagen til rødme er fastlagt, jo større er sandsynligheden for et vellykket resultat..\nOfte ledsages disse sygdomme af andre symptomer. For eksempel med en svamp kan kløe ofte mærkes, og fnat vil også have det samme symptom. Lav kan også desuden forårsage flassende hud og kløe. Derfor skal du nøje huske, hvilke andre usædvanlige manifestationer, du har observeret hos dig selv for nylig, om du har lidt af sygdomme i de senere dage, og også om du kom i kontakt med mennesker, der har hudlidelser, eller med dyr, der ofte er bærere fratage.\nDet er ikke værd at selvstændigt beslutte, om man skal bruge salven og fjerne pletten på benet eller kløe med det. Kun en specialist skal ordinere medicin. Hvis kløe i huden på samme tid også er et alarmerende symptom, desto mere bør du ikke selv bekæmpe rødmen.\nKløe og rødme på huden forsvinder ikke på grund af det faktum, at det berørte område placeres under en strøm af koldt vand eller behandles med jod, tværtimod, dette kan kun øge det.\nSå at hudirritation af ekstremiteterne ikke plager en person konstant og ikke forårsager alvorlige komplikationer, er det nødvendigt at konsultere en læge og gennemgå en undersøgelse for at identificere årsagen til et sådant symptom. En hudlæge er ansvarlig for at diagnosticere et hududslæt. Hvis det efter undersøgelsen viser sig, at udslæt er opstået som følge af patologier i indre organer, vil lægen sende en konsultation til den relevante specialist.\nFørst foretager hudlægen en visuel undersøgelse af benets hud og taler med patienten. Under en samtale finder lægen ud af, hvor længe siden irritationen opstod, om den var ledsaget af andre symptomer, om dens intensitet steg med en vis effekt. Hvis patienten lider af allergier, kroniske patologier eller tager nogen medicin, er det bydende nødvendigt at informere lægen.\nHvordan udføres behandlingen og slipper af med problemet\nHvis rødhed og andre symptomer forekommer på huden på benet hos mennesker i moden og alderdom, skal du kontakte din læge for at identificere den grundlæggende årsag til udseendet af dette symptomkompleks og få tilstrækkelig behandling til at forhindre forekomst af alvorlige komplikationer.\nYngre mennesker skal observere deres tilstand i et stykke tid, før de besøger en læge. Naturligvis gælder dette ikke for akutte situationer forbundet med traumatisk skade på lemmet. Hvis en person har en historie med kroniske sygdomme, der er forbundet med det kardiovaskulære, endokrine eller urinveje, er det nødvendigt at informere lægen om disse oplysninger.\nTerapeutiske foranstaltninger, der bruges til at lindre rødme og hævelse af huden på fødderne og andre dele af benene er opdelt i to grupper:\nI tilfælde af et mildt forløb af processen kan det stoppes uden brug af medicin. Der er følgende måder:\ndaglige nedtrapninger og let fodmassage,\ndrikke nok rent drikkevand,\nregelmæssig doseret fysisk aktivitet, gymnastiske øvelser,\nkorrektion af kropsvægt med vægttab til gennemsnitsværdier,\nbrug af kontrasterende fodbade (skiftevis varmt og koldt vand),\niført komfortable, individuelt matchede sko med hæle, der ikke er mere end fem centimeter høje,\nbegrænser saltindtagelse, både i ren form og under tilberedning.\nI tilfælde af at ovennævnte metoder ikke hjælper, skal du konsultere en læge, bestemme den etiotropiske faktor af de symptomer, der er vist, og begynde at tage de ordinerede medicin.\nHvis kroppen er allergisk over for et bestemt allergen, anbefales det at begynde at tage antihistaminer. De har både generel handling (tabletter eller opløsninger taget oralt) og lokale (salver eller cremer direkte på det berørte integument). Blandt tabletformerne kan Suprastin, Tavegil eller Diazolin skelnes.\nHvis den etiotropiske faktor, på grund af hvilken huden bliver rød og klør i benet, er blevet en infektiøs sygdom, anvendes forskellige antibakterielle midler til behandling. Antibiotika kan anvendes oralt, intramuskulært, intravenøst og topisk, afhængigt af sværhedsgraden af læsionen. Oftest bruges medikamenter, der har et bredt spektrum af handling, som samtidig kan påvirke mange typer patogene mikroorganismer..\nI tilfælde af dermatitis tilføjes lokal behandling med brug af salver til behandlingen af rødme. I alvorlige tilfælde kan det være nødvendigt at bruge hormonelle midler, såsom Advantan salve.\nMed mindre irritation kan du selv slippe af med ubehaget:\nBrug ikke allergifremkaldende hygiejneprodukter,\nbære tøj lavet af naturlige stoffer, især undertøj,\npåfør en beskyttelsescreme afhængigt af sæsonen,\nBrug ikke solbadning,\nsove 7-9 timer,\ngå i parkområdet,\ntag vitaminer og lette beroligende midler (valerian tabletter, moderwort).\nHvis symptomerne på irritation ikke forsvinder på egen hånd om et par dage, skal du gennemgå en undersøgelse og starte behandlingen.\nLægemiddelterapi til hud rødme og kløe\nVed svær kløe, rødme, udslæt ordinerer lægen kompleks behandling, som inkluderer indtagelse af antihistaminer. De er opdelt i tre grupper efter generation:\nSuprastin (1 tablet 3 gange om dagen), Tavegil (1 tablet 2 gange om dagen), Diazolin (1 tablet 2 gange om dagen). Medicinen lindrer kløe hurtigt og effektivt, virker i 5-12 timer, forårsager døsighed.\nClaritin, Claridol, Loratadin, LauraHexal, Zyrtec, Tsetrin, Zodak. Medicinen er ikke vanedannende, virker efter 4-10 timer, har en mindre udtalt beroligende virkning.\nErius (10 ml sirup en gang dagligt), Telfast (1 tablet om dagen). Det ordineres til kroniske hudsygdomme. Virkningen varer fra 12 til 48 timer, lægemidlerne forårsager ikke døsighed.\nHver antihistamin medicin har sine egne kontraindikationer, så kun en læge skal vælge og ordinere det..\nVed alvorlige allergier anvendes Ketotifen. Det blokerer frigivelsen af histamin og forhindrer en ny bølge af allergier. Tag 1 tablet 2 gange om dagen. Efter en uge mærkes den første effekt, efter en måned - en udtalt.\nI de mest alvorlige tilfælde foreskrives hormonelle medikamenter Prednisolon, Dexametozone. Tag dem ikke længere end 10 dage.\nI tilfælde af infektion ordinerer lægen antibiotika. Færre bivirkninger af medikamenter fra penicillin-gruppen. De kan tages i 10 dage.\nTraditionelle metoder til hudirritation og kløe\nRettigheder, der er tilberedt i henhold til folkeopskrifter, lindrer kløe godt.\nOpløs natron i lunkent vand (1 spsk pr. Kop), påfør lotioner eller smør rødme 3-4 gange om dagen. Hvis store områder af kroppen er påvirket (for eksempel er kammer blevet bidt), kan du tilføje soda til badet og lægge sig i 15 minutter.\nGranolie fjerner kløe og forbrænding og afskalning af huden. For at udføre proceduren hos et barn, skal produktet fortyndes 1: 1 med vand.\nHvid lermaske. Du kan anvende det på separate områder eller lave en indpakning.\nDamp urten med kogende vand (1 tsk i et halvt glas), lad den stå i 15 minutter. Tør det berørte område op til 10 gange om dagen. Om aftenen kan du tage et bad ved at tilføje et afkok til det.\nFortynd roesaft med æble cider eddike 1: 1. Påfør lotioner og komprimeres med et serviet gennemvædet i opløsning 2 gange om dagen. Proceduren er nok til at udføres inden for 15 minutter..\nI tilfælde af alvorlig skade, skæres et aloe blad og fastgøres med et bandage i 3 timer. Du kan bruge et serviet gennemvædet i aloe juice.\nSmør rødmen med gul celandine væske 3 gange om dagen eller lav et afkog fra tørre stængler. Hæld 1 spiseskefuld hakket tør celandine i en gryde, hæld et glas vand og kog i 10 minutter. Med det resulterende produkt skal du behandle huden op til 7 gange om dagen.\nBland citronsaft med olivenolie i forholdet 1: 2. Brug til behandling af berørte områder.\nInden folk bruger formuleringer, skal du konsultere en læge.\nI mange tilfælde kan hudirritation forhindres. Det er nødvendigt at overvåge hygiejne, klæde sig til vejret, drikke te med mynte og citronmelisse, ikke bekymre dig om nogen grund, tag vitaminer. Hvis der stadig vises ubehagelige symptomer - test dig.\nBenene behandles med hormonale salver. Efter badeprocedurer, tør kaviar med en svag opløsning af borsyre eller citronsaft.\nBadeprocedurer med periwinkle hjælper. Forbered infusionen. 1 spsk hæld et glas varm væske, hold på lav varme i 10-15 minutter. Tilsæt infusionen gradvist under badeproceduren.\nOg for at slippe af med kløe på kroppen anbefales bade med brændenælde-infusion.\nDet er også nyttigt at bruge en infusion af 1 del violet og streng og 2 portioner ripseblade. Lav te og drikke i løbet af dagen.\nDu kan blande et glas varmt vand, 2 piller diphenhydramin og 1 tsk. bagepulver. Med denne løsning kan kløe fjernes i et stykke tid..\nTag alle urter i samme forhold, slib på en kaffekværn. 2 spsk hæld 0,5 liter varm væske og hold dampen i 5 minutter. Lad natten stå.\nSil derefter og drik to gange om dagen i 1 spsk. 3 måneder.\nMed denne sygdom tilrådes traditionelle healere at tage frugter og blade af sort nattskygge, slibe og tilføje vegetabilsk olie. Gniv salven i problemområder.\nFor at behandle en svampeinfektion skal du lave fodbade. Opløs 100 hydrogenperoxid i 2 liter varmt vand. Procedurens varighed 20 minutter.\nDu kan blødgøre en vatpind med en opløsning af peroxid og påføre den berørte søm og fastgøre den med klæbende gips.\nDerefter rengøres den blødgjorte negle, og clotrimazol salve påføres.\nBugbladet formales til et pulver og kombineres med vegetabilsk olie i forholdet 1: 1. Gnid de berørte områder med denne blanding..\nBirketjærsalve er et effektivt middel mod fnatmider. Blander 1 tsk. tjære, 1 spsk. revet vasketøjssæbe og ghee. Sygdommen forsvinder på den tredje dag.\nHvad skal man gøre med skrælning og kløe\nHvis benene klør under knæene, er huden meget tør, flager af, anbefales det at regelmæssigt smøre kaviaren med en fugtighedscreme, indtage urteinfusioner inde, lave bade og komprimerer.\nSom et middel til oral administration, 1 spsk. l. hæld citronmelisse med varmt vand i mængden af 1 glas. Drik i stedet for te.\nBadeværelsesproceduren med einer vil være nyttig. Tør eller flydende ekstrakt af einer bruges til badeprocedurer. Hæld flydende ekstrakt i 3 spsk.\ntil badeværelset og tør 2 tabletter.\nKompresser fremmer hudhydrering:\n2 tsk marjoram, hæld et glas varm væske, tør problemområderne med en løsning.\nKog burroden i rent vand i 30 minutter, knus den derefter og komprimere.\nDu kan tage dild. Slib dildefrø på en kaffekværn og tag lidt på spidsen af en ske indeni.\nBehandling, hvis benene klør under knæene, hvilken salve at smøre\nFor at påføre salver skal du vide grunden.\nFor eksempel bruges Troxivazin salve til venøs insufficiens, dermatitis, zink salve, svampelæsioner behandles med Clotrimazol.\nAntibiotiske salver bruges til virusinfektion. For eksempel kan erysipelas kun behandles med et antibiotikum..\nFor at situationen ikke forværres endnu mere, er det nødvendigt at vide, hvad man skal gøre, hvis benene klør under knæene:\nBær ikke syntetiske stoffer.\nKløe under knæene: hvad kan være årsagen?\nHvis du spekulerer på, hvordan du kan kurere kløe, skal du først bestemme dens årsag. Det vil sige at starte behandlingen af selve sygdommen og ikke et af dens symptomer. Og så skal du sørge for det berørte hudområde..\nLa-Cree-creme kan bruges som et delikat middel mod hud rødme og kløe. Det har en helende virkning og øger epidermis beskyttelsesfunktioner. De naturlige ingredienser, der udgør cremen (violet, valnøddeekstrakt, avocado-olie osv.) Forbedrer det generelle helbred betydeligt ved at fjerne kløe, hævelse og ømhed i huden. Hvordan kan man lindre kløe med allergier? "La-Cree" produkter reducerer allergiske manifestationer på huden og er perfekt kombineret med antihistaminer.\nBehandling af udslæt i benene afhænger af årsagen. For at genoprette det irriterede dæksel foreskrives lokale midler samt traditionelle medicinmetoder.\nPå apoteker er der et enormt antal salver, der hjælper til behandling af overhuden i benene. I tilfælde af udslæt på grund af forkert barbering kan iført tøj lavet af materialer af dårlig kvalitet, fløde "Bepanten" og "D-panthenol" hjælpe med at eliminere irritation. Disse lægemidler er meget sikre, hvilket gør det muligt for dem at blive brugt af børn, gravide og ammende kvinder..\nHvis årsagen til irritation er infektiøse eller svampepatologier, anvendes antimykotiske, antibakterielle og antiparasitiske lægemidler..\nTraditionel medicin tilbyder et stort antal måder at genoprette huden på. Hvis udslæt skyldes forkert barbering af benene, kan alle genoprettende opskrifter på alternativ medicin anvendes. Hvis årsagen er udviklingen af en hvilken som helst sygdom, skal du kontakte din læge.\nFor at gøre dette påføres halvdelen af arket på benet og bandages. Aloe juice sælges på apoteker. Det bruges også, hvis denne plante ikke er hjemme..\nFølgende urtesamling kan hjælpe med at eliminere irritation på benene:\nCikorie rødder (100 g).\nLungwort blomster (100 g).\nCyanoserot (50 g).\nMistletoe blade (50 g).\nPlanterne blandes og hældes i 5 liter kogende vand, holdes i brand i 10 minutter, infunderes i 2 timer og filtreres. Derefter tilsættes buljongen til badet og bades i ikke mere end 20 minutter. Proceduren udføres hver dag i 14 dage..\nTil kløe og irritation på hudens ben bruges lotioner fra ringblomst tinktur. For at gøre dette hældes en stor skefuld af planten med 100 g alkohol, insisterede på et mørkt sted i 2 uger. Derefter blødgøres stoffet i det resulterende produkt, og benene vikles omkring det. Proceduren udføres 2 gange om dagen.\nDer er mange grunde til forekomsten af irritation på benene, og der er derfor ikke noget specifikt sæt foranstaltninger, der sigter mod at forhindre det. Forebyggelse indeholder generelle anbefalinger:\nOverhold reglerne for personlig hygiejne i de nedre ekstremiteter.\nBehandl rettidigt patologier, der kan føre til irritation af huden.\nBær kvalitet, godt ventileret tøj. Den samme regel gælder for valget af sengetøj..\nUdrydde insekter, der forårsager kløe og rødme.\nForbered huden til depilering og udfør denne procedure korrekt. Tag et varmt brusebad, før du fjerner håret. I processen er det vigtigt at påføre et specielt skum eller gel og et nyt skarpt blad. Efter barbering kan irritation forhindres med en lotion eller creme, der reparerer huden.\nDerfor er irritation på huden på fødderne et almindeligt problem af mange grunde. Hvis dette symptom ikke forsvinder i lang tid eller ikke er forbundet med mekanisk stress, skal du konsultere en læge.\nMærkeligt nok, men rødme i hudens ben kan være forårsaget af banal træthed. I vores tid oplever en person ofte stress, hvilket i høj grad påvirker kroppens ydeevne. Derfor er det livsstilen der kan forårsage forekomsten af røde pletter..\nHvis du besøgte en læge, og diagnosen ikke afslørede nogen sygdomme, er det værd at ændre din livsstil. Når alt kommer til alt kan de vigtigste årsager være følgende: usund kost, der mangler den krævede mængde vitaminer og mineraler, kronisk træthed og stress. Alt dette kan forårsage ændringer i huden, inklusive rødme..\nPrøv at tage en ferie, eller bare gå ture ind i din daglige rutine, og tag en multivitamin. Sørg for at få nok søvn, fyld dit liv med behagelige følelser. Dette kan hjælpe ikke kun med at slippe af med røde pletter, men også forhindre et fald i immunitet og udseendet af forskellige sygdomme..\nAeskulan salve reducerer symptomerne på hæmorroider, har lokalbedøvelse, snerpende, antiinflammatorisk effekt.


Alle restauranter i Watch Hill Restauranter i nærheden af Watch Hill Lighthouse\nAlle aktiviteter i Watch Hill Aktiviteter i nærheden af Watch Hill Lighthouse\nSøg USA›Rhode Island (RI)›South County›Westerly›Watch Hill›Forslag til aktiviteter i Watch Hill›Watch Hill Lighthouse\nNr. 1 af 6 aktiviteter i Watch Hill Udmærkelsescertifikatet Fyrtårne, Seværdigheder og vartegn Skriv en anmeldelse\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Få rutevejledning Adresse: Lighthouse Rd., Watch Hill, Westerly, RI Websted Forbedr denne registrering\nTak for din vurdering. Anmeldt 5 dage siden Suzanne C, Stonington, Connecticut\nSe alle Seværdigheder og vartegn i Watch Hill\n109 anmeldelser fra TripAdvisors fællesskab Hvilke hoteller i Watch Hill er der tilbud på?\nRyd alle Begynd din anmeldelse af Watch Hill Lighthouse Klik her for at vurdere\nOpdaterer listen... Rejsende, der kiggede på Watch Hill Lighthouse, kiggede også på\nWesterly, South County Alle aktiviteter i Watch Hill (6)\nHar du været i Watch Hill Lighthouse? Fortæl om dine oplevelser! Skriv en anmeldelse\nHer er de spørgsmål, som tidligere besøgende har stillet, med svar fra repræsentanter fra Watch Hill Lighthouse og andre besøgende\n2 spørgsmål Stil et spørgsmål Har du nogen spørgsmål? Få svar fra ansatte på Watch Hill Lighthouse og tidligere besøgende.\nRetningslinjer for indlæg Få meddelelser om nye svar på dine spørgsmål. Spørg Ofte stillede spørgsmål: Skal jeg købe billet til mit spædban? Hvordan kommer jeg dertil med offentlige transportmidler? Er der en restaurant eller café på stedet? I nærheden af Watch Hill Lighthouse Bedst bedømte seværdigheder i nærheden 91 anmeldelser Flying Horse Carousel\n68 anmeldelser Watch Hill Beach\n10 anmeldelser Watch Hill Carousel\nGennemse alle seværdigheder Bedst bedømte restauranter i nærheden 342 anmeldelser Seasons at the Ocean House\n250 anmeldelser Olympia Tea Room


folketidende.dk - Lolland og Falster samlet et sted - Forside - Motor - Mitsubishi trækker stikket i Europa\n05. august 2020 kl. 05:30 Af Steen Nielsen\n- Vi tror på et højere salg med den nuværende end en ny, som ville blive markant dyrere end den nuværende og dermed udenfor den danske volumenkorridor for PHEV (plug-in hybrid), siger pressechef Hanne Langsig Sørensen til Vildmedbiler.dk.\n- Det er vigtigt for mig at understrege, at alle kunder kan føle sig trygge,” slår hun fast.\n- Vi afventer outcome af Mitsubihis turnaround. Vi har som importør mange års erfaring med fabrikker, der kort eller langvarigt har været økonomisk udfordret, så vi ved, at situationen kan vende hurtigere end forventet. Et fint eksempel på dette er Groupe PSA, slutter hun.


God klima-nyhed: Ser ud som om der er balance i regnskabet - Newsbreak.dk\n19. oktober 2017 05:47 | Af: Newsbreak.dk\nNår permafrosten i Grønland tør op, så frigives der næring til planterne, som igen binder kuldioxid. Og det ser foreløbig ud, som om der er balance i regnskabet.\nNår permafrosten i Grønland tør op, så frigives der næring til planterne, som igen binder kuldioxid. Og det ser foreløbig ud, som om der er balance i regnskabet. Arkivfoto: Scanpix.\nPermafrosten i Grønland tør og frigiver drivhusgasser som kuldioxid (CO2) til atmosfæren. Men nye undersøgelser fra Center for Permafrost viser, at den tøende permafrost også frigiver næringsstoffer, som gør, at planterne samtidig vokser mere.\nPlanterne binder en andel af den kuldioxid, som frigives til atmosfæren, og det ser ud, som om der er balance i kulstofregnskabet i den isfrie del af Grønland. Det skriver Magisterbladet.\n– Det er imidlertid for tidligt at slå fast, om der er balance mellem kulstof, der frigives fra den tøende permafrost i Grønland, og kulstof, der bindes i planter. Der skal flere målinger til, og undersøgelserne skal dække flere klimazoner, flere vegetationstyper og ikke mindst repræsentere flere år, understreger dr.scient. i geovidenskab Bo Elberling, professor og centerleder på Center for Permafrost (CENPERM), som blev etableret i 2012 med en 10-årig bevilling fra Danmarks Grundforskningsfond.\nSådan kan modtageren af Nobels fredspris få afgørende betydning\n– Vi skal have flere variationer med, fx varme og kolde somre, lange vintre og så videre, inden vi med rimelig sikkerhed kan vurdere, om nettobalancen går i nul. Men vi kan ikke sige andet, end at de foreløbige undersøgelser tyder på, at kulstofbalancen er tæt på nul, siger han.\nPermafrosten er levende\n– Og når permafrosten tør, omsætter mikroorganismerne kvælstoffet, som dermed kan gøres tilgængeligt for planter.\n– Vi har undersøgt, om klimaopvarmningen vil betyde, at planterne responderer positivt, så vi får bundet mere kulstof i forbindelse med tøende permafrost, fordi kvælstofpuljen bliver omsat, siger Bo Elberling og illustrerer det med, at hvis planterne får fat i kvælstoffet, svarer det til, at du gøder en stueplante, som så sætter flere blade og dermed optager mere kulstof.\n– For det første har vi konstateret, at der findes planterødder helt nede omkring grænsen til permafrosten, og at planterne rent faktisk kan optage kvælstof fra den dybde. For det andet viser vores forsøg med opvarmning i områder med permafrost, at planterne vokser mere, og at det især er rødderne i undergrunden, der vokser, siger han.\nKigget ned i jorden\n– Når vi gør det gentagne gange over en vækstsæson, kan vi bestemme rodbiomassen, fordelingen af rødder, deres længde og røddernes vækst. I vores opvarmningsforsøg i Vestgrønland ser vi den største vækst under jorden, altså i rodzonen, siger Bo Elberling.\n– Nu har vi foretaget de grundlæggende undersøgelser og går i gang med fase to, hvor forskningsprojektet får en ny drejning. Det er nu, vi skal finde ud af, om resultaterne holder i en større målestok, siger Bo Elberling og fortæller, at de i denne fase kommer til at bruge mange forskellige værktøjer såsom droner, satellitbilleder, statistikker og computermodeller.


Forlæng din rækkevidde med denne Slice skraber med langt robust aluminiumshåndtag, der er let og samtidig føles massivt. Bladvinklen tillader en naturlig håndledsvinkel, hvilket gør skraberen behagelig at bruge.\nDet medfølgende blad 10538 har afrundede hjørner og skraberen kan også bruges med blad med spidse hjørner (10539) eller med bølgeskær (10540). Bladskift udføres uden brug af værktøj.\nSlices fingervenlige keramiske blad har en levetid på op til 11 gange et stålblads levetid hvilket sikrer færre bladskift og reducerer dermed også risikoen for skader. Egnet til både højre- og venstrehåndede. Med ophængshul i skaftet.\nBladet er gnistfrit, ikke-ledende, umagnetisk, er kemisk modstandsdygtige og ruster aldrig. Olie- og smørefri blade.\nProduktinfo 10599 Slice Langskaftet skraber med keramisk fingervenligt blad (493 kB)\nAL/ZN, GFN, PP, TPE, RUSTFRIT STÅL, STÅL, ZIRCONIUM OXIDE\n10538, 10539, 10540\nSlice® Skraber manuel 10591 Inkl.bladnr 10526 fixed blade Udskif.blad\nSlice® Manuel Mini Skraber 10594 Inkl.bladnr 10524 (Rounded tip) Udskif.blad\nSlice® Mini Skraber med auto-tilbageføring 10590 Inkl.bladnr 10524 Rund spids Udskif.blad\nSlice® Knivblad. Lang 120mm med rund ende 10538 4 blade i indpakningen\nSlice® Knivblad. Lang 120mm med spids ende 10539 4 blade (der kan vendes) i indpakningen


SU·PER·SON // Burn So Bright\nNogle gange bliver hverdagen for meget og man drømmer sig væk til et sted, hvor solen altid skinner. Specielt når man rammer November. Det blev til denne sang, som er skrevet både før og efter vi tog med familien til Dubai. Motivet fokuserer derfor på denne eksotiske skyline i varme farver. Lyt til sangen og køb trøjen.\n// Køb T-shirten her\nDansk Skoleidræt // illustrationer\nDansk Skoleidræt skulle bruge nogle simple illustrationer til at forklare nogle komplicerede udfordringer omkring inklusion af børn med funktionsnedsættelser i idrætsfaget. Det var en spændende opgave at skabe et visuelt univers, der var både tydeligt informerende og samtidig i øjenhøjde med børnene. Opgaven er lavet hos Fingerspitz.\nAksel // Ørebøffer\nMin søn Aksel er lige blevet 5 år og har netop skrevet sit andet nummer. På vej til en koncert, hvor han sad og legede med sine støjdæmpende høreværn, begyndte han ud af det blå at synge "Jeg har ørebøffer der og der..." og fortsatte senere med at synge samme linje om og om igen. Vi gik i mit kælderstudie et par dage efter, hvor han improviserede 2-3 vers, uden musik. Efterfølgende lavede jeg et track, der fulgte hans melodi og da sangen var færdig, cyklede vi en tur og optog klip til denne musikvideo med min nye iPhone 11 Pro.\nFamily Baboushka // illustration\nDette projekt startede med at jeg fik lyst til at lave et anderledes familieportræt. Jeg lavede først kompositionen som en Photoshop kollage og brugte den som grundlag til at tegne vores familie som lag i en Baboushka dukke.\nJaxBeads // Filmcovers\nHer er nyeste skud på stammen fra et projekt, som jeg løbende laver lidt på, når jeg har tid. Det går ud på at lave mine yndlings filmcovers i perler. Det er en sjov proces, hvor det handler om at udforme den rigtige forenkling, så man bedst muligt at afkode motivet. Kan du se hvilke film vi ser her?\nAksel // Rulledut\nMin søn Aksel på 4 år er meget musikinteresseret og kom en dag og nynnede et tema og sagde han havde lavet en sang, der hed "Rulledut". Jeg tænkte det kunne være sjovt at prøve og indspille sangen, så vi gik i mit kælderstudie og Aksel improviserede nogle vers på "engelsk", henover temaet, sammen med hans rulledut-omkvæd. Efterfølgende fandt jeg tonearten og indspillede backup instrumenter. Da sangen var færdig, snakkede vi om det kunne være sjovt at lave en musikvideo, så vi tog ned på en legeplads med hans legetøjsguitar og optog nogle klip gennem en fiskeøjelinse fastmonteret på min telefon, hvor han gav den gas. Bagefter fandt jeg en app på telefonen og klippede musikvideoen sammen.\nSU·PER·SON // Capitalized\nMange er drevet af passion for deres arbejde. Andre er drevet af penge og status. Mit seneste fritidsprojekt "Capitalized" handler om det clash, der kan opstå mellem disse, og konsekvenserne ved at ofre passionen for at nå til tops. Det er blevet til en rocksang og et T-shirt design, som jeg synes du skal tjekke ud.\nSU·PER·SON // Take Me Under\nNogle gange bliver tæppet trukket væk under én og man må finde vej op til overfladen igen. Det handler min seneste sang om, så da jeg skulle lave et cover og en T-shirt til den, ville jeg gerne bruge et skibsforlis som symbol. Her faldt jeg over et billede af et kæntret skib, hvor vinklen var ændret, så det så ud som om det var vandoverfladen, der var skrå. Det blev udgangspunktet for denne illustration, som er tegnet med tusch og efterfølgende farvelagt i Photoshop. Lyt til sangen og overvej T-shirten.\nSU·PER·SON // Anyone Can DJ\nDet er efterhånden ved at være nogle år siden jeg levede af at spille musik, men selvom jeg nu fokuserer det meste af min kreative energi på mit arbejde med visuel kommunikation, bobler musikken stadig indeni. For nylig fik jeg mulighed for at færdiggøre og indspille et par nye sange i mit hjemmestudio. Her er den første, hvor jeg også fik lokket en flok gode venner til at synge kor. Og det blev faktisk ret fedt, hvis jeg selv skal sige det. Som tidligere er denne sang også udsprunget af et af mine T-shirt designs. Du kan købe trøjen i min T-shirt shop.\nSøllerød Kro // bogdesign\nDet her er et af de projekter, hvor jeg virkelig har fået lov at dyrke æstetikken. 288 siders opsætning indbundet i et omslag af perlemor med guldfolie præg, bånd og partiel lak på for- og bagsats. Bogen blev til i tæt samarbejde med fotograf Claes Bech-Poulsen, som gennem længere tid, har fuldt Michelin restauranten Søllerød Kro med sit kamera. Alt fra prominente kokke's jagt efter de helt rigtige råvarer, til kroens prisvindende retter, er blevet foreviget og sideløbende beskrevet af skribent Niels Lillelund. Undervejs i processen blev Søllerød Kro i øvrigt kåret til Årets Restaurant i Den Danske Spiseguide. Opgaven har jeg lavet hos Kindly.\nJAX Portfolio © 2012-2021


Mid Asian Ibex i Kirgisistan - Gamekeeper.dk\nMid Asian Ibex i Kirgisistan\nVi kan nu tilbyde jagt på den store Mid Asian Ibex i Kirgisistan. Mid Asian Ibex er den største af Ibex arterne og kan opnå hornlængder helt op til omkring 150 cm.\nJagten kan foregå i følgende regioner i Kirgisistan: Susamyr, Shamsi, Ak Su, Tokmok, Karabel og Emegen. Der er tale om rigtigt bjergjagt og det anbefales at være i rimelig god kondition, for at få det bedste ud af jagten.\nIbex jagten i Kirgisistan starter fra hovedstaden Bishkek, herfra vil man køre til jagtområdet, som ligger fra 8 til 14 timers kørsel fra Bishkek.\n1 Ibex uanset størrelse\nAl transport i Kirgisistan\nAlle tilladelser og licenser, samt 1 tolk i lejeren.\nDer er tale om rigtigt bjergjagt i cirka 3.000 meters højde og det anbefales at være i rimelig god kondition, for at få det bedste ud af jagten. Jagten foregår på hesteryg, for at man nemmere kan dække de store områder som man jager på, det er derfor meget afgørende, at man har prøvet at sidde på en hest og inden jagten. Ofte vil man have et lille telt med sig og i stedet for at ride tilbage til hovedlejeren, overnattes direkte i jagtområdet.\nGennem de sidste mere end 15 år har vores partner haft en succesrate på 95 % på Ibex jagt i Kirgisistan. I de sidste 5 år har alle vore jægere – på nær én, som dog havde chancen – nedlagt Ibex – altså faktisk 100% succes-rate. I 2015, 2016, 2017, 2018, 2019 og 2021 fik alle vores jægere sin Ibex. Alle viste billeder er Ibex nedlagt de seneste 4-5 år af vore jægere.\nDenne jagt kan finder sted i perioden fra den 15. august og frem til den 30. november.\nBedste periode er fra den 20. september til den 25. november.\nKLIK HER for at se Marek Grande Tachezy 56 min. lange film fra denne jagt.\nIndkvarteringen finder sted i hytter, telte eller jurter direkte i jagtområdet i cirka 2.700 meters højde.\nTransport til jagtområdet finder sted med fly fra Kastrup via for eksempel Istanbul til Bishkek med Turkish Airlines.\nTilbagebetaling ved ikke nedlagt Ibex DKK 15.000,-\nPris i alt pr. jæger............................ DKK 47.600,-\nFlybillet til Bishkek (p.t. fra DKK 4.800,-), hjemtransport af trofæer, forsikringer, drikkepenge, eventuel overnatning i Bishkek før og efter jagten (€ 75-100 ) og ekstra trofæafgifter, VIP service $ 110,- ved indrejse og det samme ved udrejse.\nEkstra Ibex, uanset størrelse ........ DKK 27.800,- (skal bestilles og betales på forhånd)\nTilbagebetaling ved ikke nedlagt Ibex nr. 2 DKK 15.800,-\nSuccesfuld Ibexjagt i Kirgisistan oktober 2019\nIbex jagt i Kirgisistan november 2021


Elegante og professionelle vinskabe til din bolig fra Vestfrost\nVestfrost har produceret professionelle vinkøleskabe i mere end 25 år. For 25 år siden var kunderne primært gourmetrestauranter, vinhandlere og professionelle samlere, som alle stiller høje krav til det miljø, vinen opbevares i. Siden er antallet af passionerede vinentusiaster vokset og interessen for korrekt opbevaring og servering steget. Eico er branddistributør af Vestfrost hvidevarer på nordisk niveau – altså i hele Danmark, Norge, Sverige og Finland.\nFAQ - Læs ofte stillede spørgsmål om vinkøleskabe\nSe vores seneste Vestfrost Vinkøleskab katalog\nNyd vinen når den er bedst\nVestfrost er den eneste leverandør, som både designer, udvikler og producerer vinkøleskabe i Danmark. Alle skabene, som er 156 cm og opefter er danskproduceret.\nFor at minimere bevægelser fra kompressoren anvendes kun vibrationsdæmpede kompressorer i Vestfrost vinkøleskabe. Ud over dette er træ bedre til at absorbere vibrationer end plastik og metalhylder, og derfor anvender Vestfrost overvejende hylder af ubehandlet egetræ eller bøgetræ i vinkøleskabene.\nMed varierende højder og med avancerede teknikker, kan Vestfrost vinkøleskabe integreres i de fleste køkkener. Skabet kan stå frit op ad en væg, bygges ind mellem køkkenelementer.\nVestfrost vinkøleskabene fås med forskellige temperaturzoner, hhv. monozone, dualzone og multizone. Monozone eller enkeltzone findes i vinkøleskabe med kun én temperatur. Dualzone indebærer to afdelinger, der er adskilte af en rumdeler. Det giver et skab, der både kan anvendes som opbevarings- og serveringsskab. Multizone giver, i modsætning hertil, to temperaturzoner, der ikke er opdelte, men derimod blandes på midten. Og det giver i realiteten en tredje temperaturzone.\nSE ALLE VESTFROST VINKØLESKABE


Konjunktivitis: Symptomer, diagnose og behandling – Symptoma\nDenne form for sygdommen manifesteres af begge betændelserøjne, hævelse og limning af øjenlågene fra sekretion af pus, rødme og fotofobi. Uafhængigt af bakteriel conjunctivitis kan ikke klare. [da.ladyland98.com]\nTildele prodromal sygdom karakteriseret ved conjunctival-corneal syndrom, hvor der kun subjektive data - kløe øjenlåg, tåreflåd, fotofobi, og strukturelle ændringer i øjet er endnu ikke påvist. [da.iliveok.com]\nHvis du udvikler sløret syn med pinkeye, skal du straks se din øjenlæge. Nogle vira forårsager ardannelse af hornhinden. Irriterende. for pinkeye forårsaget af et irriterende stof, brug vand til at vaske stoffet fra øjet i fem minutter. [onlinelaege.com]\nSymptomerne er stærke smerter i øjet (almindelig Øjenbetændelse (konjunktivitis) giver sjældent stærke smerter), sløret syn, rødme af øjet, pusdannelse. Hornhindebetændelse behandles med øjendråber eller –salver. [netdoktor.dk]\nAlmindelige (1-10%): Øjensmerter, punktformige epiteldefekter på hornhinden. Ikke almindelige (0,1-1%): Konjunktivale gener, øjenlågspåvirkning. [thea-nordic.dk]\nøjne Sløret syn Øget lysfølsomhed Se din øjenlæge hvis du har nogen af disse symptomer på pinkeye. [onlinelaege.com]\nDa øjendråberne hurtigt forlader øjet med tårevæsken, er det vigtigt at behandle øjet hyppigt. [netdyrlaege.dk]\nSpecifik antiparasitisk behandling involverer den sekventielle eller samtidige anvendelse af ditrazinet, som virker på mikrofilaria og antrolisten, som påvirker voksne helminths. [da.iliveok.com]\nI denne sygdom karakteriseret ved inflammation af et transparent og meget tyndt lag af øjet (bindehinde) og forekommer i børn vanskeligere og kræver lang behandling. [da.ladyland98.com]\nBehandling af øjenbetændelse Det er ikke altid nødvendigt at behandle mild øjenbetændelse, fordi symptomerne ofte forsvinder af sig selv efter et par uger. Enhver behandling af øjenbetændelse afhænger af, hvad der forårsager tilstanden. [louisnielsen.dk]\nBehandlingen af allergisk konjunktivitis Består hyppigst at lokalt antihistamin og eller mastcelle stabiliserende øjendråber. [infosundhed.dk]\nØjedråber er almindeligt givet til behandling af konjunktivitis. Lær hvordan du effektivt indsætter øjendråber. [onlinelaege.com]\nForebyggende Du kan ikke forebygge mod øjenbetændelse, men du kan vaccinere mod Katteinfluenza, så din kat er beskyttet mod nogle af de årsager, der kan give øjenbetændelse. [kattens-vaern.dk]\nFor at forebygge dette er det godt at holde hygiejnen i top, så man undgår spredning. Søg læge hvis øjet ikke er helet efter en uge. hvis der er kommet fremmedlegemer i øjet, der ikke kan fjernes ved skylning. hvis kun det ene øje er betændt. [isundhed.dk]\nMed hensyn til allergisk konjunktivitis kan forebyggelse af allergener og vedligeholdelse af dine kontaktlinser medvirke til at reducere risikoen. Hvis nogen i din husstand har pinkeye, skal du sørge for at vaske hænder ofte og grundigt. [onlinelaege.com]\nFor at forebygge resistensudvikling, vil det formentlig være hensigtsmæssigt at undgå at bruge stoffet ved banale lidelse som øjenbetændelse. Chloramphenicol bør foretrækkes. [pro.medicin.dk]\nZaditen kombinerer den mastcellestabiliserende effekt, som virker forebyggende på den allergiske betændelsesproces i øjet, med en H1-receptorblokerende virkning som lindrer ved udbrud1. [thea-nordic.dk]


Slægten DVD Film → Køb billigt her - Gucca.dk\nBaron Helmuth, herre til godset ‘Næsset’, er en primitiv og lidt enfoldig mand med et voldsomt temperament. Han er ugift og bor sammen med sin mor, enkebaronessen. Da Alvilda gør sit indtog på... Læs mere.\nSikkerheden er utrolig vigtig, når man handler på Internettet, og vi vægter selvfølgelig sikkerheden højt. For at sikre dig tryghed når du køber hos Gucca, benytter vi naturligvis kun en NETS godkendt løsning for online betaling. Handel og betaling er derfor fuldstændig sikkert.\nGucca giver altid 30 dages fuld returret, helt uafhængig af hvilken type vare du måtte have købt hos os. Så hvis du skulle fortryde dit køb, og ikke ønsker at beholde varen, så kan du uden dårlig samvittighed sende den uønskede vare retur til os, og så refunderer vi pengene. Før du sender din returvare tilbage, er det en fordel, at kontakte os først.\nVi ved, at du er utålmodighed efter at få dit produkt, og vi har derfor skruet op for leveringshastigheden, så produktet kommer sikkert og hurtigt frem til dig. Indenfor 1-2 hverdage vil du modtage din vare. Det eneste som kan udskyde leveringstiden, er, hvis varen mod forventning ikke er på lager. Der vil aldrig være tvivl om lagerstatus, for det fremgår ud for den enkelte vare, inden du bestiller varen. Er du alligevel i tvivl om leveringstiden eller en vares lagerstatus, så tag fat i os.\nHandler du hos os, så kan vi tilbyde dig at vælge blandt mange forskellige former for betaling. Her skal du naturligvis benytte den betalingsmulighed, der passer dig bedst. Lige meget hvilken metode du gør brug af, kan du trygt og sikkert handle hos os. I vores FAQ får du en oversigt over alle vores betalingsmuligheder. Først når din vare bliver sendt, bliver beløbet hævet fra din bankkonto.\nSkulle du støde på problemer eller have spørgsmål, i forbindelse med dit besøg på Gucca.dk, så tag endelig kontakt til os. Imellem kl. 10-15 alle hverdage sidder vi klar ved telefonerne og på e-mail, og vi er klar til at give dig den assistance, du efterspørger, med godt humør og et smil på læben.\nKøber du hos os, har du altid mulighed for at følge din ordre hele vejen, fra den forlader vores adresse, og til du har den i hænderne. Du kan få adgang til din personlige ordreside, så snart købet er fuldendt. Her kan du se, hvornår dit produkt afsendes. Når forsendelsen forlader vores lager og er på vej til dig, får du en mail med leveringsinformation fra os.\nPoul Reichhardt Bodil Udsen Birgit Sadolin Allan Olsen Jens Okking Helle Hertz Folmer Rubæk Anne Marie Helger Stefan Ekman Stine Bierlich Masja Dessau Otte Svendsen\nSlægten, Dvd, Movie\nVores brugere har bedømt Slægten DVD til 4 ud af 5 stjerner - baseret på 13 bedømmelser og 10 anmeldelser\nFantastisk spændende og hyggelig, den kan jeg varmt anbefale, hilsen fra Frank. 🥰\nFantastisk dejlig film. Godt sprog og dygtige skuespillere.\nDet er en rigtig god, og velspillet film. Man får helt ondt af Jens Okking i denne her film\nSuper hurtig levering. Godt produkt. Kan varmt anbefales. Tak!\nsom altid perfekt service fra Gucca\njeg syntes det var en god film og se hvordan det var før i tiden sådan noget kan jeg godt lide venlig bente kok\nproduct_stock_yes product_offer_yes product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_dvd path__forside path__film path__dvdfilm path__danskefilm path__slægten


Barnets sprogevner gemmer sig i generne - Jubii\nDu har en stor del af ansvaret for, hvor god dit barn er til at lære fremmedsprog. Meget af sprogforståelsen er genetisk betinget, mener norske forskere.\nKasper Skov Jensen, Aller Media\nDANMARK: Hvis den engelske udtale er perfekt, når du hjælper dit barn med lektierne, er der en god chance for, at de gode engelskkundskaber går i arv.\nStrækmærker - det kan du gøre ved dem\nKorttidshukommelsen er vigtig\nNorske forskere har undersøgt omkring 100 tiårige for at finde ud af, hvorfor nogle er gode til fremmedsprog, mens andre har svært ved det. Undersøgelsen viser, at børn med en god korttidshukommelse også har et godt sprogøre - og en god kortidshukommelse er arvelig, skriver Forskning.no.\n- Sammenhængen mellem godt sprog og kortidshukommelsen var klar i alle de tests, vi udførte, siger undersøgelsens leder, Mila Vulchanova, fra Norges Teknisk-Naturvidenskabelige Universitet, ifølge Forskning.no\nIfølge forskerne spiller korttidshukommelsen en afgørende rolle i alle former for sproglig indlæring, fordi ord og sætninger skal gentages igen og igen, før barnet kan huske dem. Heldigvis kan korttidshukommelsen trænes, fortæller Vulchanova, der først kommer med en lille advarsel.\nPå Søndag.dk, kan du læse, hvordan den voksne hjerne holdes i topform


Horizon 2020: Ny køreplan for tilskud — Uddannelses- og Forskningsministeriet\nDu er her: Forside Aktuelt Nyheder 2017 Horizon 2020: Ny køreplan for tilskud\nHorizon 2020: Ny køreplan for tilskud\nEuropa-Kommissionen har offentliggjort en opdateret version af tilskudsaftalen med uddybende forklaringer og eksempler. Deltager du i igangværende projekter, eller er du med i budgetlægningen i ansøgninger til Horizon 2020, så brug den nye ’køreplan’ til at forstå og navigere i kontrakten med EU.\nTilskudsaftalen er en kontrakt mellem tilskudsmodtager og Europa-Kommissionen. Tilskudsaftalen definerer tilskudsmodtagerens rettigheder og forpligtelser, herunder blandt andet:\nDen kommenterede tilskudsaftale rummer en række uddybende forklaringer og eksempler, og anviser overfor tilskudsmodtagere, hvad EU’s sagsbehandlere og revisorer kan forventes at godkende. Du kan derfor bruge den som rettesnor for, hvordan du f.eks. beregner din timesats eller registrer dine timer i projektet.\nOpdateringerne til tilskudsaftalen omfatter yderligere forklaringer og eksempler samt rettelser til eksisterende forklaringer og eksempler. Det er muligt at finde en liste over alle opdateringerne i starten af den kommenterede tilskudsaftale.\nTilskudsaftalen (Annotated Model Grant Agreement (AGA) (pdf)\nKursus om afrapportering i Horizon 2020\nEr du ikke helt klar på reglerne for afrapportering af Horizon 2020-projekter, som er en del af kontrakten med EU? Så er der hjælp at hente på EuroCenters kursus: Bliv en ørn til afrapportering i Horizon 2020. Kurset afholdes i København den 7. december 2017.\nPå kurset får du forståelse for principperne bag afrapportering i Horizon 2020 og overblik over kravene. Efter kurset kan du udarbejde regnskaber, der opfylder EU’s regler og kan klare en eventuel EU-revision.\nBliv en ørn til afrapportering i Horizon 2020, den 7. december 2017 i København\nWebinar om afrapportering\nEuroCenter i Styrelsen for Forskning og Uddannelse har afholdt en række webinarer med fokus på afrapportering af Horizon 2020-projekter.\nDu kan se eller gense webinarerne her:


Regionsrådsformand: Vi mangler løsninger på akutte problemer | TV ØST\nSundhedsminister Ellen Trane Nørby fremlagde i dag en rapport med 18 forslag der ska skabe større lighed i sundheds-systemet i hele landet. Forslagene ska blandt andet løse problemet på lægemanglen i yderområderne.\nI januar fremlagde sundhedsminister Ellen Trane Nørby 18 konkrete forslag til at skaffe læger til yderområderne. Men det var ikke nok, mente Jens Stenbæk.\n18. jan 2017, kl. 17:16\nDer er ikke lutter applaus fra regionsrådsformand Jens Stenbæk (V) til den rapport, som sundhedsminister Ellen Trane Nørby (V) onsdag fremlagde med konkrete forslag til at skaffe læger til yderområderne.\n- Der er absolut gode takter i forslagene, men jeg er stadig bekymret for, om vores borgere får lige så gode lægeforhold, som de får i resten af landet, siger han til TV ØST.\nI rapporten er der 18 konkrete forslag til, hvordan problemet med lægemangel i yderområderne kan løses.\nJeg er stadig bekymret for, om vores borgere får lige så gode lægeforhold, som de får i resten af landet\nJens Stenbæk (V), regionsrådsformand\nUdfordringen er stor i vores region\nMen den rapport er ifølge Jens Stenbæk ikke tilstrækkelig til at løse problemerne i regionen. Problemerne med lægemanglen er nemlig særligt store i vores region.\n- Det er et meget stort problem. I øjeblikket mangler vi over 100 speciallæger og vi mangler også et stort antal yngre læger. Når man har en ambition om, at man skal skabe lighed i sundheden i hele landet, så er det en stor udfordring for regionen, fortæller regionrådsformanden.\nNedtoner problemet her og nu\nHan mener ikke, at de 18 forslag kommer med konkrete værktøjer på de voksende udfordringer, som regionen står over for lige nu.\n- Det, jeg er bekymret over, er, at man nedtoner det problem, vi står med og siger, at det løser sig nok hen mod 2040. Det er ikke godt nok for vores borgere. Vi skal have nogle mere håndfaste løsninger her og nu på de problemstillinger, vi står overfor, lyder det fra Jens Stenbæk.\nI rapporten fremgår det, at Region Sjælland er den region med flest syge, ældre og personer på førtidspension.\nVi skal have nogle mere håndfaste løsninger her og nu på de problemstillinger, vi står overfor\nLæger i yderområderne skal have højere løn\nFor at imødekomme den store forskel, der kan være på patientgrupperne mellem landsdelene, er det et forslag i rapporten, at lægerne i de belastede områder skal kunne få en højere løn. Og lige netop dét forslag er kærkomment hos regionrådsformanden.\n- Vi har manglet muligheden for at honorere særskilt til vores praktiserende læger, sådan at man kan gøre det mere attraktivt at nedsætte sig som praktiserende læge i yderområderne. Hidtil har man fået samme honorar, uanset om man har mange syge borgere eller raske borgere, siger Jens Stenbæk.\nSundhedsminister Ellen Trane Nørby vil nu forsøge at få opbakning til forslagene i Folketinget. Inden da vil regionrådsformanden lede efter løsninger på problemerne med lægemangel her og nu.


Lise Jonasen er blevet udnævnt til ny administrerende direktør for HiQs danske datterselskab HiQ Wise A/S, efter den nuværende direktør Gilbert Jensen har besluttet at forlade selskabet. Lise Jonasen har arbejdet i såvel konsulentbranchen som telebranchen i adskillige år. Gilbert Jensen vil fortsat være tilknyttet HiQ som en del af selskabets advisory board.- Jeg kom til HiQ for lidt over et år siden og har siden min start taget del i udviklingen af vores danske datterselskab sammen med Gilbert Jensen og de mange dygtige medarbejdere i HiQ Wise, et spændende og udfordrende job. HiQ Wise\nHiQ udvikler nyt informationssystem til Copenhagen Airports A/S - øger sikkerheden for passagerer og fly\nti, jan 27, 2004 12:00 CET\nHiQ udvikler nyt informationssystem til Copenhagen Airports A/S - øger sikkerheden for passagerer og fly IT- og management konsulentvirksomheden HiQ udvikler i samarbejde med Copenhagen Airports A/S et informationssystem. Systemet kortlægger samtlige flys bevægelser på jorden, hvilket bidrager til at øge sikkerheden. Copenhagen Airport er SAS' hovedlufthavn og dermed knudepunkt i Star Alliance. Lufthavnen er godt trafikeret med mere end 250.000 operationer (afgange og ankomster) og ca. 18 millioner passagerer pr. år. - HiQ arbejder med systemarkitektur, teknikvalg, specifikation og\nHiQ vinder kontrakt for amerikanske Lockheed Martin - skal evaluere systemer til Joint Strike Fighter\non, nov 26, 2003 12:00 CET\nHiQ vinder kontrakt for amerikanske Lockheed Martin - skal evaluere systemer til Joint Strike Fighter IT- og managementkonsulent virksomheden HiQ er af Lockheed Martin i USA blevet tildelt en af de første kontrakter i Danmark i forbindelse med det fælles jagerfly Joint Strike Fighter. HiQ skal evaluere brugen af flyets systemsoftware til flysimulatorer som en del af den nye træningssimulerings platform til Joint Strike Fighter. "HiQ har arbejdet med træningssimulerings systemer til fly i mange år, og vi er stolte over, at Lockheed Martin har tildelt os netop denne kontrakt. Det viser, at\nHiQ udvikler informations- og sikkerhedsløsninger til Københavns Lufthavne\non, jun 26, 2002 14:16 CET\nHiQ udvikler informations- og sikkerhedsløsninger til Københavns Lufthavne IT- og managementkonsulentvirksomheden HiQ indgår aftale med Københavns Lufthavne og udvikler informations- og sikkerhedsløsninger til passagerer og fly. Københavns Lufthavn er SAS' hovedlufthavn og dermed knudepunkt i Star Alliance. Lufthaven er godt trafikeret med knap 300.000 operationer (afgange og ankomster) og ca. 18 millioner passagerer pr. år. HiQ Wise har arbejdet sammen med Københavns Lufthavne siden 2000 med især udvikling af informations- og sikkerhedssystemer. - HiQ arbejder med udvikling af den\nHiQ indgår rammeaftale med Orange i Danmark\nti, jun 25, 2002 14:05 CET\nHiQ indgår rammeaftale med Orange i Danmark IT- og managementkonsulentvirksomheden HiQ indgår rammeaftale med teleoperatøren Orange i Danmark. Aftalen omfatter konsulentydelser inden for systemudvikling og management. HiQ har allerede i en periode haft en rammeaftale med Orange i Sverige. - HiQ har arbejdet sammen med Orange siden begyndelsen af 2001 om bl.a. vurdering af telecomleverandører, virksomhedsudvikling, forretningsanalyser og contract management. Orange er på forkant med den tekniske udvikling og er en interessant kunde for HiQ, siger Gilbert Jensen, der er adm. direktør for HiQ


Sygeplejefaget | Page 7 | DSR\n5 faglige minutter: Flere mænd, tak\nFlere mænd i sygeplejen vil kunne hjælpe til at skabe en mere klar fagidentitet og derved højne kvaliteten.\nSygeplejersken 2007 ; (9): 66. Debat\n97 pct. af danske sygeplejersker er kvinder, og gad vide om spørgsmålet om kønnet i sygeplejen medfører den samme berøringsangst som hos retsvæsenet, hvor 31 af 44 dommere i Københavns Byret er kvinder. Men hvor det i faget - ifølge Weekendavisen uge 15/2007 - er dybt tabubelagt overhovedet at antyde, at mænd og kvinder måske dømmer forskelligt.\nSygeplejersker træffer ikke deciderede domme som inden for retsvæsenet, men deres vurderinger og handlinger udgør en markant magtfaktor for mange menneskers liv hver eneste dag. Beslutninger træffes ud fra en sygeplejeetisk og faglig viden om - vil de fleste sikkert nagelfast svare - hvad det bedste er for netop denne patient/klient, ubetinget af den enkelte sygeplejerskes køn og personlige sym- og antipatier. Men som inden for retsvæsenet har vi ingen studier, der viser, om dette har bund i virkeligheden. Det kunne derfor være relevant med et studie i en afdeling bemandet udelukkende med mandlige sygeplejersker - hvis man ellers kunne støve så mange op?\nMin erfaring med kønsforskelle er, at mandlige sygeplejersker sjældent har denne overmoderlige indstilling, hvor man påtager sig rollen som den, der ved bedst, f.eks. om patienten har brug for en tæt følelsesmæssig kontakt til en sygeplejerske. Derudover er mænd i sygeplejen - qua deres rationelle tilgang til arbejdslivet - ofte igangsættere af vigtige diskussioner om, hvad sygeplejersker skal, kan og vil, hvilke opgaver der skal prioriteres, og på den måde aktive i at skille skæg fra snot i forhold til fagets identitetsproblemer - der ifølge et studie udført af DSI 2006 bekræfter det, vi har vidst i 100 år:\nDer er (stadig) et stort gab mellem sygeplejerskers ideal-faglige identitet og den virkelighed, der rent faktisk praktiseres. Sygeplejersker løser (stadig) en alt for bred vifte af opgaver. Arbejdet er (stadig) præget af konstante afbrydelser og samarbejdsproblemer med især lægerne og hjemmeplejen. Den omsorgsfulde patientkontakt, der (stadig) fylder meget i sygeplejerskernes ideale verden, støder (stadig) sammen med det faktum, at den direkte kontakt til patienterne i dagligdagen fylder under 30 pct., og den vigtige samtale om sygdom, liv og død er stort set ikke eksisterende. (Rapporten "Sygeplejerskers fagidentitet og arbejdsopgaver på medicinske afdelinger" kan hentes på www.dsi.dk).\nSat på spidsen finder mandlige sygeplejersker sig ikke længe i værtinde- og rengøringsopgaver og en plejetyngde, der sætter selv en jord- og betonarbejder skakmat, eller i at blive dirigeret rundt med af andre faggrupper. Som en mandlig kollega en gang sagde til en læge, der bad ham hente et prøvesvar "Jeg har rigeligt af mit eget at se til, det må du selv hente."\nMænd hverken kan eller skal redde sygeplejen, men en bedre kønsfordeling vil efter min mening kunne hive teltpælene hurtigere op, så faget kan komme videre mod kernen. Også videre end dertil, hvor nogle sygeplejersker ifølge DSI-undersøgelsen føler sig som rigtige sygeplejersker, når patienterne bliver glade for at se dem. Få jer et liv, fristes man til at sige.Lad os komme væk fra forestillingen om, at en omsorgsmoral bygger på en kvindelig moral - og se så at få rekrutteret de mænd!\nMen noget skal ændres. Ud over en bedre løn - for alle vel at mærke - må kvindelige sygeplejersker se kritisk på arbejdskulturen, hvor behovet for tryghed, enighed og bekræftelse samt madopskrifter og babyafføring præger det kollegiale samvær.\nFordommen om, at alle mænd i faget er bøsser, må aflives - rekrutteringen styrkes ikke af, at heteroseksuelle mænd til stadighed skal kæmpe mod en mistanke om en latent homoseksuel disponering. Endelig vil en maskulin betegnelse for sygeplejerske, f.eks. sygeplejer, kunne lokke flere til.\nEt godt greb om sygepleje\nUnødvendig kløft. At tale om sygeplejens teori og praksis skaber let den opfattelse, at de to ord er modsætninger. Hvis man i stedet taler om at gribe og begribe sygepleje, kan man se, hvordan begreberne tværtimod må supplere hinanden.\nSygeplejersken 2005 ; (4): 40-41. Sygeplejefaglige artikler\nJacob Birkler , cand.mag.\nI dag skal sygeplejestuderende i langt højere grad end tidligere læse og forstå en lang kongerække af sociologer, filosoffer, pædagoger, psykologer og ikke mindst sygeplejersker. Men hvad kan vi egentlig bruge disse mange teoretikere og deres abstrakte teorier til i praksis?\nIdeen er, at der skal tilegnes en stadig større mængde viden, som afspejles i en stadig mere krævende og kompleks sygeplejepraksis. De nyuddannede sygeplejersker kan således besmykke sig med en akademisk titel, som med tiden vil hæve det faglige niveau i praksis. Det er i hvert fald tanken.\nDenne udvikling har medført, at stadig flere erfarne sygeplejersker stiller sig undrende og ikke sjældent kritiske over for disse forandringer. På mine studiebesøg på flere af landets sygehuse hører jeg ofte, hvordan erfarne sygeplejersker beskriver de nyuddannede kolleger med dyb respekt og ydmyghed, når det gælder refleksionsevne og videnstilegnelse, men langt mere kritisk, når det gælder den grundlæggende sygepleje og tilgangen til patienten generelt.\nDenne problematik er ikke ny. Det er for længst blevet en kliche, når man udtaler, at teori er én ting og praksis noget andet.\nEn lang række sygeplejersker har tilmed skrevet opgaver, specialer og afhandlinger om forholdet mellem teori og praksis og den kløft herimellem, som alle gerne vil bygge bro over. Der synes dog ikke at være nogen simpel løsning på denne problemstilling.\nEnhed af modsætninger\nMin tanke er imidlertid den, at det er selve udgangspunktet for diskussionen, der er problematisk. Med andre ord skabes der i reglen et uløseligt problem, når vi anvender ordene teori og praksis. Vi starter med en modsætning, hvor de to ord definitorisk er hinandens modpoler.\nOrdet teori betyder egentlig spekulation og abstraktion, hvor praksis betyder handling. Vi vil derfor gerne forene noget, som vi starter med at definere som en modsætning. Med et analogt eksempel kunne man spørge, hvordan begrebsparrene højre og venstre eller bakke og dal skulle kunne forenes?\nNu forholder det sig imidlertid sådan, at sygeplejens teori og praksis er komplementære. Teori og praksis består som en enhed af modsætninger. Sygeplejeteorien er derfor indeholdt i praksis, om vi nu kender den eller ej, og praksis skulle gerne være indeholdt i teorien, ellers er dens værdi meget ringe.\nFor bedre at kunne få øje på denne enhed og for at kunne\ngøre en forening værdig må vi starte et andet sted. Vi må starte med at anvende nogle andre ord, som ikke adskiller, men forener sygeplejen.\nEnheden mellem teori og praksis synliggøres via ordene greb og begreb. I modsætning til ordene teori og praksis har ”greb” og ”begreb” den samme historie og henviser begge til det at gribe om noget, enten med hånden eller med ordet.\nTypisk vil jeg først begribe en vanskelig situation, når jeg har haft et fysisk greb om situationen, og det er i reglen først, når jeg har et vist begreb om sygepleje, at jeg kan få bedre greb om de mange enkeltsituationer. Eksempelvis vil sygeplejersken muligvis fysisk kunne gribe om en svær situation med en svært dement patient, som modsætter sig sengevask. Det fordrer dog samtidig, at hun har begreb om den situation, mange demente befinder sig i.\nMen dette begreb om de svært demente er samtidig skabt på baggrund af de mange måder, disse situationer med svært demente kan gribes på. Det er denne gensidige afhængighed, som er frugtbar at forstå.\nMed begrebet foretages der ofte en generalisering ud fra de mange erfaringer, sygeplejersken har med at gribe i praksis. Omvendt må det gælde for de sygeplejestuderende, som ikke må forgribe sig på patienterne gennem de mange nye tilegnede begreber, men ydmygt lade ethvert nyt greb i praksis være regulerende for den måde, patienten begribes på. Først her vil teori og praksis kunne forenes.\nMen hvordan bliver vi så bedre til at gribe og begribe sygeplejen? Vi må her spørge os selv, om sygeplejens idealer er noget, der opfindes eller opdages? Skal vi med andre ord starte med at opfinde nye teorier gennem begreber eller erfare sygeplejen gennem forskellige greb i praksis for dernæst at opdage nogle sammenhænge, som skaber teorierne?\nDette spørgsmål vil være det samme som at spørge til hønen og ægget, og hvad der kommer først. Det afgørende er at se den gensidige nødvendighed af grebet i og begrebet om den gode omsorg. Teorier om sygepleje bliver opdaget og opfundet på samme tid, hvilket afspejles i enheden mellem sygeplejen som greb og begreb.\nJacob Birkler, cand.mag. i filosofi og psykologi, underviser på Ribe Amts Sygeplejeskole og er forfatter til lærebogen ”Filosofi og sygepleje,” Munksgaard 2004.\nFaglig kerne. Sygeplejens kerne er svær at italesætte. Derfor bliver den let til en hellig gral, som kun sygeplejersker kan se. Men sygeplejen kan ikke udvikles og videnskabeliggøres, hvis man kun beskytter denne kerne og ikke er villig til at udfordre den.\nSygeplejersken 2005 ; (4): 38-40. Sygeplejefaglige artikler\nSygeplejen profileres i dag som en videnskab. Videnskabens centrale idé er skabelsen af ny viden på et stringent grundlag. Men hvad er det egentlig, vi vil skabe viden om, når det gælder sygepleje?\nVi må med andre ord spørge til sygeplejens egenart, hvilket er en del af sygeplejens videnskabelige projekt. Det helt grundlæggende spørgsmål bliver derfor: Hvad er sygepleje? Når man søger svaret på dette spørgsmål, vil der helt basalt være to veje at gå.\nFor det første kan sygeplejen defineres begrebsligt. Vi kan således analysere sygeplejebegrebet og dets historie eller se på beslægtede nøgleord såsom omsorg og empati.\nFor det andet kan vi se på sygeplejen som fænomen, dvs. se på den måde, sygeplejen rent faktisk bliver praktiseret på. Selvom der ikke nødvendigvis er overensstemmelse mellem sygeplejebegrebet og den måde, begrebet afspejles på i professionen, er det et nødvendigt udgangspunkt og måske endog et mål for sygeplejevidenskaben.\nNu er jeg ikke sygeplejerske, men videnskabsteoretiker ansat på en sygeplejeskole, og vil derfor ikke forsøge at svare direkte på ovenstående spørgsmål. Det, jeg imidlertid meget ofte gør, er at spørge sygeplejersker rundt om i landet, hvordan de forstår sygeplejens egenart.\nHvad er sygepleje egentlig? Dette spørgsmål afføder i reglen mange spændende dialoger. Svaret er imidlertid aldrig entydigt. Sygeplejen som fænomen praktiseres som et mangfoldigt erhverv, hvor stadig flere kompetencer eller dueligheder bliver integreret i professionen. Sygeplejersken skal således dygtiggøre sig med støtte fra vidt forskellige fagområder såsom fysiologi, pædagogik, mikrobiologi, religion, filosofi, anatomi, psykologi, jura, sociologi. Listen kan som bekendt gøres endnu længere. Alle disse fagområder er med til at forme sygeplejens professionsidentitet.\nDen hellige gral er et magisk bæger, kilde til ungdom, sundhed, visdom og sandhed. Gralen er det bæger, som Jesus brugte ved den sidste nadver, og som hans blod senere blev samlet op i under korsfæstelsen. I sagnkredsen om Kong Arthur er gralen den genstand, som ridderne af det runde bord stræber efter at finde.\nMen lommekniven har netop den særegne funktion, at den samler en lang række egenskaber i ét fornuftigt redskab. I stedet for at gå rundt med både en stor kniv, saks, proptrækker osv. samler man alle disse funktioner i denne ene lommekniv.\nMan har gennem mange år forsøgt at producere stadig mere komplette lommeknive, som indeholder flere funktioner. Men jo flere funktioner, jo mere uhåndterlig bliver kniven. Som det antydes, synes der at være flere lighedspunkter i forhold til sygeplejen.\nI bestræbelsen på at udvikle sygeplejen medtænkes stadig flere fagområder, hvilket ofte kaster en skygge hen over sygeplejens helt grundlæggende funktionsområde. Men hvad er egentlig sygeplejens helt grundlæggende funktion? Er det kniven, saksen eller det, som knytter disse sammen?\nSygeplejen som lommekniv\nMen hvor er det ankerpunkt, hvorfra ny viden om sygepleje kan gro? Svaret på dette spørgsmål kan let ende i et paradoks. På den ene side er sygeplejen i sig selv et selvstændigt fagområde, og på den anden side er sygeplejen en forening af en række fagområder, som allerede er veletablerede videnskabelige grunddiscipliner.\nHvis der således satses på et eller flere af de fagområder, som er indeholdt i sygeplejen, synes det vanskeligt at skabe ny viden, hvis man ikke blot vil give fagområderne en ny omsorgsmæssig iklædning.\nArbejder sygeplejersken eksempelvis med psykologien, vil hun ofte stå i skyggen af psykologiens vidensområde. Arbejder sygeplejersken med filosofi, pædagogik eller religion, vil hun på samme måde møde særdeles veletablerede fagområder, som allerede er velopdyrkede.\nDette gælder ikke mindst de naturvidenskabelige fag, hvor specielt lægevidenskaben har en lang tradition bag sig. Fra sygeplejen lyder svaret derfor ofte, at det særegne ved sygeplejen er dens evne til at samle alle disse mange funktioner eller kompetencer i én profession, hvor der arbejdes med et fælles mål, nemlig omsorgen for det lidende menneske.\nPå dette ene punkt giver det mening billedligt at sammenligne sygeplejersken med en lommekniv. Lommekniven er kendetegnet ved at indeholde flere funktioner, som samles i ét redskab.\nAlle disse funktioner, om det nu er saksen eller kniven, er ikke ideelle i sig selv. Skal man derfor kun bruge en kniv, vil man stræbe efter at finde en større og bedre kniv. Skal man bruge saksen, vil man ligeledes være bedre hjulpet, såfremt man fandt en større saks.\nUsynlig for andre\nDet interessante er, at der blandt sygeplejersker ofte er enighed om, at sygeplejen rent faktisk har en faglig kerne, men at denne er svær at italesætte. Det er denne kerne, jeg vil kalde sygeplejens hellige gral. En gral, som de fleste sygeplejersker forsvarer eksistensen af, men som ingen helt og fuldt kender konturerne af.\nTrods dette har denne gral en stor betydning i sygeplejen. Den skaber en faglig identitet, som afgrænser faget fra andre fagområder. På sygeplejeskoler i særdeleshed beskyttes sygeplejefaget derfor som det særlig værdifulde, som der må værnes om.\nI den forstand er sygeplejens hellige gral en protektionistisk kerne, som sygeplejen er parat til at kæmpe for med fagets eksistens som indsats. Den hellige gral er med andre ord sygeplejens livgivende princip. Samtidig er gralen hellig i den forstand, at det kun er sygeplejersker, der kan komme i nærheden af den. Hvis ikke man er sygeplejerske, vil man aldrig få gralen at se.\nTanken med denne artikel er at fremdrage en helt grundlæggende videnskabsteoretisk pointe, som synes at være relevant i sygeplejens fortsatte videnskabeliggørelse. Pointen er, at man ikke former en videnskab ved at beskytte et fagfelt, men ved at udfordre det.\nBilledligt skal man ikke beskytte gralen, men fortsat søge efter den. Det er først, når man indser, at man aldrig finder den, at gralen kan give evigt liv til den videnskab, man forsøger at skabe. Troen på, at gralen findes, er den eneste tro, sygeplejevidenskaben bør fostre. Resten er viden skabt på uvidenhedens fundament.\nKonkret betyder det, at sygeplejevidenskaben bør udfordre fagets egenart med et kritisk blik for samtidig at undgå et dogmatisk fundament, hvor ”vi alene vide.” Hermed bliver man fri for en scene, i stil med kejserens nye klæder, hvor sygeplejevidenskabens iklædning lyser af mere savn end gavn.\nJacob Birkler, cand.mag. i filosofi og psykologi, underviser på Ribe Amts Sygeplejeskole.\n1400 til fagdag\nMandag morgen den 17. november stod der rigtig mange sygeplejersker og ventede på intercitytog på perronerne rundt om i Danmark.\nSygeplejersken 2003 ; (48): 11. Øvrige artikler\nOmkring 1.400 havde meldt sig til Sygeplejefagdagen i Odense, en halv gang flere end arrangørerne i Dansk Sygeplejeråd havde regnet med, og den store sal i Odense Congress Center blev fyldt. ”Man kan virkelig se, at her er en faggruppe, der vil noget med sit fag,” indledte indenrigs- og sundhedsminister Lars Løkke Rasmussen, da det blev hans tur til at gå på talerstolen.\nDagen igennem var der taler, prisoverrækkelse, workshops og udstillinger i det store messeområde. Dagens workshops var samlet under to hovedoverskrifter: Om formiddagen drejede det sig om kvalitetsudviklingsprojekter, om eftermiddagen om nye roller til sygeplejersker.\nHenvisningsret til sygeplejersker\nHudløst ærlig information\nDet grå kit\nPolitiske udmeldinger viser, at sygeplejersker som faggruppe ikke har været gode nok til at tydeliggøre, hvad det netop er, en sygeplejerske kan. Implementering af VIPS-modellen på Gentofte Amtssygehus har medført, at sygeplejerskerne har diskuteret, hvad sygeplejerskens funktion er. ''Det kit, der får patientforløbet til at hænge sammen,'' var ét af buddene.\nSygeplejersken 2002 ; (20): 50-52. Sygeplejefaglige artikler\nTove Lindhardt , sygeplejerske, cand.cur.\nHvorfor skal sygeplejersker dokumentere, og hvad er det, sygeplejersker skal dokumentere? Og hvilke faggrupper kan dokumentere hvilken del af plejen? Det var nogle af de spørgsmål, der dukkede op under implementeringen af dokumentationsmodellen VIPS (velvære, integritet, profylakse, sikkerhed) på Amtssygehuset i Gentofte.\nVIPS-konsulenterne har opdaget, at det er andet og mere end et nyt journalsystem, vi er i gang med at indføre. Et tegn herpå er, at diskussionerne meget hurtigt er kommet til at dreje sig om sygepleje, og de antagelser den hviler på. Det er ikke nødvendigvis VIPS i sig selv, der er skyld i det, men snarere de overvejelser, man er nødt til at gøre sig, når man drøfter og arbejder med dokumentation af sygeplejen.\nDet er ikke nyt at arbejde med forbedring af sygeplejerskers dokumentation. Det er forsøgt gennem mange år. Vi har i sygeplejen haft en tendens til at forsøge at løse vores dokumentationsproblemer ved at tage et nyt redskab i brug. Vi har vendt formatet, så det står op, respektive ligger ned, vi indfører smarte ringbind og papirer, eller vi lægger journalen ind til patienten. En anden ofte anvendt taktik er den, vi forsøger her på sygehuset med VIPS: vi indfører en ny model.\nHvis man imidlertid tror, at man ved at finde et nyt redskab eller en ny model eller for den sags skyld ved at indføre elektronisk patientjournal (EPJ) kan redde sygeplejerskers dokumentation, tror man fejl. Vore samarbejdspartnere og VIPS-eksperter i Sverige formulerer det således: Shit in - Shit out! Hverken dokumentationen eller sygeplejen bliver bedre end den hånd, der fører pennen eller rammer tastaturet. Hvis man vil have sygeplejedokumentationen til at fungere efter målet, må sygeplejersker tage stilling til, hvilken sygepleje de vil stå for i deres afdeling eller på deres sygehus. Først derefter kan man begynde at overveje, hvordan der skal dokumenteres. Dette gælder såvel papirversionen som en EPJ.\nDerfor er det heller ikke VIPS-modellens skyld, hvis projektet på Gentofte Amtssygehus ikke lykkes. Modellen er i orden, men vores tese er, at såvel den, som de øvrige bestræbelser, der har været på at forbedre sygeplejedokumentationen, hviler på en anden måde at tænke og praktisere sygepleje på, end sygeplejersker i almindelighed gør i praksis. Den stiller dermed også krav om, at sygeplejersker ændrer selve deres praksis. Derfor udfordrer den vort fagsyn.\nLad os se efter, om vi kan finde et fagsyn gemt i VIPS-modellen.\nVIPS er i sig selv bare et sorteringsredskab for sygeplejeinformation. Det består af bogstaver og ord, som er sat sammen i en bestemt struktur. Hvordan kan det blive en udfordring for sygeplejerskers fagsyn? Er bogstaver værdiladede? Er ord? Er den måde, de sættes sammen på, når de danner en sætning, værdiladet? Lad os se lidt på VIPS' struktur.\nVIPS er struktureret efter sygeplejeprocessen. Den kender de allerfleste af os. Men er vi klar over, at den i sig selv indebærer nogle antagelser, som antyder en bestemt form for sygeplejepraksis?\nTag f.eks. de to første led - Sygeplejeanamnese og sygeplejestatus. Det er vurderingen.\nDe to næste - Sygeplejediagnose og sygeplejemål - er analysen.\nDet næste - Sygeplejehandling - er ordinationen.\nOg til sidst - Sygeplejeresultat - er effekten.\nHvad antyder disse ord?\nFor det første, at der er noget, sygeplejersker skal vurdere, analysere og ordinere, samt at der kan opnås en effekt ved sygepleje. Det siger noget om et vidensgrundlag og nogle færdigheder, der skal i anvendelse.\nIndlæggelsessamtalen, hvor data til sygeplejeanamnese og sygeplejestatus indhentes, er altså ikke slet og ret observation og objektiv registrering af data. Dét, der observeres - data - såvel patientens udsagn som hårde data, skal under indsamlingen vurderes og sammenholdes med henblik på at afgøre, hvilke data det yderligere er nødvendigt at indhente. Under samtalen med patienten lytter og vurderer sygeplejersken og stiller spørgsmål til det, patienten fortæller, og hun selv observerer. De tegn, hun opdager, forfølges, indtil et helt billede har dannet sig.\nSygeplejeanamnesen og sygeplejestatus er altså både en intellektuel og kommunikativ handling og sygeplejerskens første vurdering af patientens tilstand. Dette danner grundlaget for udarbejdelse af sygeplejediagnoser og realistiske mål - analysen. Vurderingen kræver således viden på et vist niveau inden for alle fagets vidensområder samt holdninger og kommunikative færdigheder, så relationen mellem patienten og sygeplejersken bliver tilstrækkelig tillidsfuld.\nAnalysen er en intellektuel bearbejdning af data, hvor problemstillinger indfanges. Men det er ikke blot en problemformulering. Der indgår overvejelser over, hvad årsagen til problemet er, og hvilke konsekvenser problemet får for patientens mestring af dagliglivet. Resultatet af analysen - sygeplejediagnose og mål - er dét, som sygeplejen skal rette sig mod. Det er altså retningsgivende for sygeplejersken og siger hende, hvilke opgaver hun har i relation\ntil denne patient. Disse opgaver og deres mål siger endvidere noget om, hvad sygeplejersker skal beskæftige sig med. Altså hvad sygepleje handler om, som er væsensforskellig fra fysioterapi, lægefaget, tandlægefaget og psykologens område.\nOrdinationen. Har sygeplejersker ordinationsret? Ja, til at ordinere sygepleje. Det forudsætter, at plejeplanen både skrives, læses og ikke mindst følges. Og drøftes, naturligvis. Altså at sygeplejersker respekterer hinandens ordinationsret og ikke gør sygepleje til en privatsag, hvor hver gør, som hun nu synes eller mener er rigtigst.\nDet viser sig altså, at ordene og strukturen i modellen er værdiladede. De siger, at sygeplejersker har et bestemt domæne, et område, som de - og kun de - har kompetence til at tage beslutninger om. Altså et selvstændigt område.\nDe siger endvidere, at det er en forudsætning, at beslutningerne træffes på grundlag af viden og færdigheder på et vist kompetenceniveau.\nOg hvordan er det så forskelligt fra dagens praksis, som jeg indledte med at hævde, det var?\nVIPS-konsulenterne har i kontakten med sygeplejerskerne under implementeringsprocessen opdaget, at sygeplejersker generelt har vanskeligt ved at definere deres fagområde. Ved et fokusgruppeinterview med både unge og ældre sygeplejersker kom gruppen f.eks. til enighed om, at sygeplejerskers funktion er at være dét kit, der får patientforløbet til at hænge sammen. Det betød så, at man måtte tage de opgaver, der bød sig til her og nu. Under devisen ''Det skal jo gå. For patientens skyld.''\nNår man ikke har et klart fagsyn, kan man heller ikke sige klart til og fra i forhold til opgaver. Det kræver, at man ved, hvilke opgaver sygeplejersker skal løse, og dermed hvilke de ikke skal løse. Sygeplejersker løber med denne uklarhed en risiko for at få en konstant vikarierende funktion i forhold til opgaver, som burde have været varetaget af andre faggrupper. Det er patienten ikke tjent med, og det giver problemer med at rekruttere nye sygeplejestuderende. For hvilken tiltrækningskraft har det at være det kit, der ''ligesom får det hele til at hænge sammen?''\nNår man ikke kan definere sit fagområde, kan man heller ikke trække grænser mellem sig selv og andre faggrupper. Derved bliver det vanskeligt at definere, hvornår det netop er en sygeplejerskes kompetence, der skal i brug, og hvornår det godt kan være en anden faggruppe. Hvornår patienten har brug for netop den kompetence, det giver, at have gennemført et 3,5-årigt sygeplejestudium.\nNår grænserne er uklare, bliver alle desuden lige og måske lige så grå som det kit, vi netop har talt om. Det er heller ikke et godt udgangspunkt at rekruttere på. Hvilken status giver det egentlig at være sygeplejerske?\nPolitiske udmeldinger viser, at vi som faggruppe ikke har været gode nok til at tydeliggøre, hvad det er, netop sygeplejersker kan, som ikke kan erstattes af andre faggrupper med kortere uddannelser. Hvis der dybest set ikke er nogen forskel, som ikke kan udlignes ved kurser og kompetenceudvikling, må den nødvendige konsekvens vel være at nedlægge sygeplejerskeuddannelsen?\nPraksis bestemmer fagsynet\nMen tilbage til dokumentationen. Hvad kan vi gøre for at skabe en praksis, som gør det muligt at udvikle og bruge den dokumentationspraksis, vi stræber imod?\nFørst og fremmest tror jeg, at sygeplejersker udvikler fagsyn efter den praksis, de befinder sig i. Og det, der efterspørges i denne praksis.\nHvad er det så, der spørges mest efter i den daglige praksis i afdelingerne? Som oftest er det den teknisk assisterende del af sygeplejen og ikke mindst den koordinerende sygepleje. Kit-funktionen. Læger efterspørger mest fra sygeplejersker, eksempelvis prøvesvar, udførelse af ordinationer samt assistance til instrumentelle opgaver.\nDet bliver vedkommende at se på, hvad sygeplejersker i praksis efterspørger hos hinanden? Min erfaring er, at det er sjældent, vi spørger hinanden om plejeplaner, sygeplejediagnoser, mål og effekten af de iværksatte plejetiltag. Snarere om droppet er løbet ind, hjemmeplejen kontaktet, røntgenbillederne hentet, skyllerummet ryddet. Lige så væsentligt er spørgsmålet, hvad sygeplejeledere spørger efter hos deres sygeplejersker?\nDet giver os faktisk en vej at gå, hvis vi gerne vil have en anden sygepleje ind i vores praksis i afdelingerne og til at fremgå af dokumentationen: Nemlig at beslutte os for at efterspørge sygepleje af hinanden. At det er det, vi sætter på dagsordenen og drøfter, og det vi sætter struktureret tid af til. At det er dét, vi organiserer vor praksis ud fra. Og ikke mindst, at det er dét, vi forventer, at vore sygeplejefaglige ledere efterspørger og fokuserer på.\nOmvendt vil denne bevidstgørelse og den tilhørende dokumentation klæde vore ledere på, idet de får materiale til deres argumentation for sygeplejen, dens plads, rammer, normeringer og organisering.\nDette indlæg blev afholdt under Sygeplejesymposiet år 2001 på Amtssygehuset i Gentofte, hvor Tove Lindhardt er ansat som forsknings- og udviklingssygeplejerske.


Billeder: Flere markeringer af Danmarks befrielse og uddeling af æresbevisninger - sn.dk - Stevns\nMindestenen for frihedskæmper Poul Emil Rosenstand Jacobsen, Korsnæbsvej Rødvig. Foto: Hjemmeværnskompagni Stevns\nArtiklen: Billeder: Flere markeringer af Danmarks befrielse og uddeling af æresbevisninger\nStevns - 06. maj 2021 kl. 10:38\nHjemmeværnskompagni Stevns har ved en stille markering af 76 års dagen for Danmarks befrielse lagt kranse ved fire forskellige mindesten i kommunen.\nDet skete ved mindestenen for frihedskæmper Poul Emil Rosenstand Jacobsen, Korsnæbsvej Rødvig. Og ved 5. maj-stenen i Gjorslev Bøgeskov, der er rejst til minde om jødernes flugt til Sverige fra Stevns.\nDerudover blev der lagt en krans ved 5. maj-stenen i Mindelunden Højeruplund, der er rejst til ære for de stevnske modstandsfolk. Her talte Kaptajn Michael Hansen fra Hjemmeværnsdistrikt Midt- og Vestsjælland om 4. maj og friheden.\nDer blev også lagt en krans ved Halifax-stenen i Højeruplund, der er rejst til minde om en flybesætning fra Royal Air Force.\nMichael Sørensen sluttede aftenen af med at blæse The Last Post på trompet.\nI forbindelse med højtideligheden i Højeruplund blev pokalen »Årets hjemmeværnskammerat« overrakt for året 2020. Det var Birger R. W. Wulffeld, der var blevet valgt til at modtage titlen og pokalen.\nBegrebet "Årets hjemmeværnskammerat" dækker en person, der som medlem af Hjemmeværnskompagni Stevns i det forløbne år har deltaget aktivt i kompagniets arbejde og som af medlemmerne i kompagniet betegnes som en god hjemmeværnskammerat.\nAlle kan indstille en person til denne udmærkelse. Det er kompagniets ledelse, der ud fra de indstillede personer vælger den, der skal\nmodtage vandrepokalen. Traditionen blev skabt i 2009, hvor kompagniet indkøbte en vandrepokal til dette formål.\nVed højtideligheden i Højeruplund fik oversergent Lars Bo Jensen også tildelt Hjemmeværnets 25-årstegn.\nHjemmeværnets Anciennitetstegn er et dansk fortjensttegn benyttet af Hjemmeværnet og blev indstiftet 25. november 1973.\nMedaljen er præget i sølv og på adversen er der et tryk af en egekrans der indrammer en krydset økse og maskinpistol samt en hånd holdende en fakkel og øverst en kongekrone.\nPå reversen er der indgraveret teksten »For frivillig tjeneste i Hjemmeværnet«. Medaljen er ophængt i et marineblåt krydsbånd med fire smalle hvide striber, to lyseblå striber og en bred grøn stribe.


Der er introdage på ITU for nye bachelorstuderende den 21.-23. august 2017. Den 24. og 25. august vil der også være mulighed for at deltage i sociale aktiviteter som en del af studiestarten. Derudover inviteres alle nye bachelorstuderende med på en rustur, som ligger den 2.-4. september. Introdagene giver dig et socialt, fagligt og praktisk indblik i livet som studerende på ITU. Til introdagene vil du som det første blive budt velkommen af Rektor Mads Tofte samt møde dine nye medstuderende og dine Tutorer. I løbet af introdagene vil du arbejde med et fagligt introdags-projekt, og der vil også være fokus på hyggeligt og afslappet samvær, hvor du har god mulighed for at lære dine nye medstuderende at kende. Du vil også møde Studie- og Karrierevejledningen, studenterorganisationerne og andre fra ITU, der fortæller om dagligdagen på ITU og om regler, retningslinjer og muligheder. Mere information om din studiestart og programmet for introdagene er tilgængeligt fra midten af juli måned.\nDer er introdage på ITU for nye kandidatstuderende den 24.-25. august 2017. Introdagene giver dig et socialt, fagligt og praktisk indblik i livet som studerende på ITU. Til introdagene vil du som det første blive budt velkommen af Rektor Mads Tofte samt møde dine nye medstuderende og dine Tutorer. I løbet af introdagene vil du arbejde med et fagligt introdags-projekt, og der vil også være fokus på hyggeligt og afslappet samvær, hvor du har god mulighed for at lære dine nye medstuderende at kende. Du vil også møde Studie- og Karrierevejledningen, studenterorganisationerne og andre fra ITU, der fortæller om dagligdagen på ITU og om regler, retningslinjer og muligheder. Mere information om din studiestart og programmet for introdagene er tilgængeligt fra starten af juni måned.\nGæstestuderende fra et dansk universitet\nGæstestuderende modtager en velkomstmail med login-oplysninger og diverse praktiske informationer. Du kan også finde information om studiestart, regler, retningslinjer og praktisk information på vores Study Guide fra midten af juli måned. Semestrets kurser starter i uge 35 for alle studerende.Specialpædagogisk Støtte\nDu kan søge om specialpædagogisk støtte (SPS) til at gennemføre dit studie, hvis du lider af en funktionsnedsættelse. Det kan fx være ordblindhed, syns- eller hørehandikap eller en psykisk funktionsnedsættelse som f.eks. Asperger eller autisme. Det fremgår ikke af eksamensbeviset, at du har modtaget SPS. Kontakt Studie- og Karrierevejleder Sara Gjerløv på mail: sagj@itu.dk (eller tlf. 72 18 50 64) for at høre mere om, hvordan du kan søge. Kontakt\nDet er Studie- og Karrierevejledningen, der arrangerer introdage. Du kan finde Studie- og Karrierevejledningen i kontor 3D05 og 3D07, ringe til os på 7218 5240 eller skrive en mail til studentadvisors@itu.dk. Mød os også på Facebook: facebook.com/studyandcareer. Hvis du har spørgsmål til din ansøgning eller af anden administrativ karakter, kan du kontakte Student Affairs and Programmes.\nTelefon: 7218 5205


Få rådgivning og find nye vækstmuligheder - FirmConnect\nEtablering af et rådgivningsorgan bestående af eksisterende virksomheder, samt nye StartUps\nInvestering, rådgivning, resultat!\nVores mission er at give vores samarbejdspartnere en unik mulighed for at få kommunikationskanal for rådgivning. Derudover vil vi gerne give unge studerende bedre muligheder for at udleve drømmen om at blive iværksætter. Derfor støtter vi, de studerendes iværksætteri gennem professionel vejledning og samarbejde.\nSom samarbejdspartner, og derfor del af det større erhvervsnetværk, bliver din opgave, på lige fod med alle andre at agere rådgiver for både netværket og nye StartUps. Som tak for dette, vil du eller andre i din virksomhed, selv have mulighed for at gøre brug af de mange unikke profiler, der er del af netværket, samt deltage i netværksmøder, med henblik på afdækning af nye samhandelsmuligheder, vidensudveksling og innovative samarbejdsmuligheder. Sammen kan vi være med til at styrke det danske erhvervsliv og skabe kontinuerlig vækst hos hinanden.\nDin rolle og muligheder\nRådgiv face 2 face\nHold oplæg og del din erfaringer\nDeltag i netværksmøder med fokus på fremtidige handelsmuligheder\nFå individuel sparring\nAfdæk ukendte risici og kundebehov\nFind nye vækstmuligheder og innovative samarbejdsmuligheder\nHar du spørgsmål til FirmConnect?


Den Aeroponiske Kultur 💫 Webstedet For Den Praktiske Havearbejde. 2019\nAeroponics er et af de nyeste og lovende forskningsfronter inden for gartneri og blomsterdyrkningssektoren i et beskyttet miljø.\nDet kan sammenlignes med dens forfader, hydroponi med den forskel, at i hydroponics, planter er på en inert substrat (af argex typen pozzolan eller pimpsten), vandede med regelmæssige mellemrum og hvor strømforsyningen er ved regelmæssig indtagelse en næringsopløsning (genanvendt eller ej).\nI aeroponics, støttefunktioner og vand og næringsstoffer, sædvanligvis opfyldt af feltet, tilvejebringes ved "plante indehavere", typisk er fremstillet af plast, og af permanente sprays (tåge) næringsopløsning baseret på mineralsalte drejning i lukket kredsløb ved hjælp af en pumpe. Så vi har både 100% vandtilgængelighed og 100% lufttilgængelighed, og dermed vækstpræstationen.\nDet bliver da muligt at emballere alle indstillinger på næringsmediet (næringsstofkoncentrationer og deres respektive andel, pH, temperatur, etc.) for at få den bedste resultater kultur.\nAnvendt rationelt giver denne teknik en betydelig kvantitativ og kvalitativ stigning i produktiviteten, en betydelig reduktion af arbejdskraft, gødning og vand; og frem for alt en drastisk nedgang i energiforbruget af drivhusafgrøder.\nVigtigstePraktisk havearbejdeDen Aeroponiske Kultur