Mange har skrevet om og beskrevet Istedgade, eksempelvis\nVilhelm Bergsøe - Istegade overgiver sig aldrig - Om Folkeopstanden i 1944.\nDan Turell - som lader sin navnløse detektivfigur bo og vandre rundt i kvarteret.\nDesuden findes gaden nævnt - ofte i en romantiserende stil - i adskillige artikler for gæster og turister.\nDet er beskrivelser, som alle har deres berettigelse og kvaliteter, som jeg på ingen måde skal ned- eller eftergøre, men nedenfor finder du usystematiske og subjektive erindringsfragmenter, som jeg oplevede det hele fra den tidligste barndom, indtil jeg i ung voksenalder i 1971 forlod kvarteret.\nSå stor min lyst er til at levendegøre mine erindringer, lige så lille er min længsel efter nogensinde at vende tilbage, undtagen korte ture, eventuelt med kamera.\nDette er et flydende manuskript, hvor nye afsnit kan tilkomme, og hvor et afsnit ikke nødvendigvis kan betragtes som færdigskrevet.\nI mit første leveår boede vi i Absalonsgade 37 B, det vil sige i et baghus, for beboelsesejendommene kunne ligge i op til tre 'lag' fra gaden regnet. Det drejede sig om en såkaldt korridorlejlighed, hvilket indebar, at der i hver ende af bygningen lå et trappetårn, en gang på hver etage herimellem, og fra gangen var der lejligheder til begge sider, små og uden entré.\nI stueetagen af disse bygninger lå der ofte ikke lejligheder, men små værksteder og virksomheder. Jeg har senere fået fortalt, at et kobberslageri udsendte høje og ubehagelige hyletoner, som forhindrede mig i at falde til ro. En sutteflaske med saft hjalp herpå, men havde desværre negative følger for mine mælke- og dermed også mine blivende tænder.\nMin far havde altid boet i lejlighed og flyttede 27 år gammel direkte fra forældrehjemmet og hertil.\nMin mor kom fra et husmandssted fra Randers, og jeg savner næsten ord til at beskrive, hvorledes det kulturchok må have været.\nI slutningen af 1949 flyttede vi til Istedgade 60, 2. midtfor med to værelser i Istedgaard, en af gadens smukkeste og bedste ejendomme.\nDa jeg var fire år, flyttede vi på samme afsats ind til venstre, hvor der var lidt mere plads.\nWC fandtes inde i lejligheden, hvilket på det tidspunkt bestemt ikke var nogen selvfølge.\nOpvarmningen besørgedes af en stor kakkelovn, en såkaldt døgnbrænder, som min mor måtte slide med om formiddagen. Asken skulle bortskaffes, hvorefter der var klar til optænding med avispapir, små brændestykker og koks. Disse blev leveret en hektoliter ad gangen til vores kolde og ret uhyggelige kælderrum.\nKøkkenet var med to gasblus, gasovn og spisekammer, altså ret beskedne muligheder for i længere tid at opbevare fødevarer, som følgelig måtte købes daglig.\nEftersom min far arbejdede i den store isekramforretning Scharling Hansen lige overfor, fik vi ret snart is- og senere elektrisk køleskab.\nVask var der ikke store muligheder for, så vi fik som så mange andre vakset ude. Vasketøjet blev samlet i en brun lærredssæk, afhentet og leveret tilbage duftende og nystrøget.\nldtøj vaskede min mor forsigtigt i hånden og rullede det derefter i avispapir.\nMin mor fik 10 og senere 20 kroner i daglige husholdningspenge, og inden for en radius af 200 m fandtes butikker med alt, hvad man i dagligdagen havde brug for: viktualier, bager, grønt, ismejeri, fiskehandler, købmand. Men det krævede, at 4-5 handlende hver dag blev besøgt.\nSærlig klart står mindet om en materialhandel, Stensbøl, på hjørtnet af Eskildsgade, hvor man kunne købe ruller med brændestykker til optænding. Man førte nemlig også klipfisk, der lå og svømmede rundt i nogle store tønder. Ingen af mine forældre dyrkede dog dette særlige fødemiddel.\nI dag fremtræder huset som et af gadens mest spændende og velrestaurerede.\nJeg synes, jeg fik tidligt rådighed over egne penge, men fra hvornår?\nSlik kunne fås mange forskellige steder. Jeg foretrak lakridskonfekt, og helst fra en slikforretning, som lå nogenlunde midt på min skolevej fra Istedgade 60 til Enghave Plads.\n100g for 1 krone.\nFor samme beløb kunne man få en stor pølse (frankfurter?) med brød hos en pølsemand, der var ganske lang til at stå i den lavloftede vogn under Istedgades eneste træ ved Oehlenschlägersgade.\nFølgelig blev han kaldt Den Store Pølsemand.\nTøj vare dyrt og dyrebart, så min mor stoppede strømper, foretog reparationer, syede nyt, syede om, strikkede og broderede. Men opmaskning af strømper måtte klares af en rulleforretning i Absalonsgade.\nEn del af mit tøj, f.eks. konfirmationshabitten blev købt hos Herr Goldmann. Demi-skirædderi var udbredt. Det vil sige, at tøjet ikke var syet sammen over ryggen og i ærmerne, men blev rettet til efter individuelle mål.\nWest House var leveringsdygtig i arbejdstøj, cowboybukser, flonelskjorter og pull-overs.\nPlus-fours (fire tommer under knæet) og knickers (lige under knæet) var uhyre praktiske for en legende og fodboldspillende knægt.\nSkotøj blev købt i enorm forretning nær Hovedbanegården, eventuelt hos Hector i Frederiksberggade (Strøget). Her kunne man kontrollere pasformen ved at stikke foden ind i et hul, hvor den blev røntgengennemlyst (!). Da der bruges ti gange så mgen stråling til en gennemlysning som til en almindelig røntgenoptagelse, må ubeslutsomme sjæles fødder have fået en betragtelig stråledosis.\nEn særlig form for handel var og er den, der foregår på apotekerne, af hvilke Istedgade havde to.\nDet ene lå lidt længere nede forbi Mariakirken, hvis kirkeplads sidenhen blev landskendt.\nDet andet lå på samme side i den anden ende ved Valdemarsgade.\nDet er meget almindeligt, at omtale nutidens samfund som et servicesamfund, men var det nu ikke også sådan i 1950erne?\nMælk, is til isskabet, koks, petroleum, morgenbrød og aviser kunne man få bragt til gadedøren.\nSkotøj, damestrømper, ja mange forskellige ting kunne man få repareret.\nI Scharling Hansens isenkramforretning og for den sags skyld hos alle handlende kunne man få præcis det kvantum af en vare, som man mente at have behov for, f.eks fem skruer af en bestemt slags, en enkelt pære eller en æske tændstikker. Høflig og venlig personlig betjening var en æressag og ganske naturlig.\nEfter 2. verdenskrig og med det økonomiske og uddannelsesmæssige opsving i 1950erne trådte egentligt børnearbejde, som f.eks. min mor og hendes fire brødre havde været tvunget ind i, mindre almindeligt og efterhånden også reguleret/forbudt.\nMen småtjanser for at tjene til egne lommepenge var der ganske rig lejlllghed til. Min far hade sans for reklame, og min deltagelse i arbejdslivet begyndte med, at jeg stemplede kvitteringsblokke med isenkræmmerforretningen Scharling Hansens navn adresse og telefonnummer.\nNæste trin var omdeling af bogtrykte reklamer for støvsugeren G70 fra Nilfisk. Den kostede den uhyrlige sum af kr. 425.-, men kunne også købes på afbetaling. Min mors eksemplar kørte upåklageligt i ca, tyve år.\nHusstandsomdelte reklamer var endnu ikke så almindelige. Først skulle 100 A4-ark foldes en gang sammen, puttes i en lille skuldertaske, og så var det ellers ud i opgangene, der jo dengang ikke var forsynet med hverken lås eller samtaleanlæg.\nJeg tror ikke, min mor var så glad for at jeg skulle farte rundt i alle skumle baggårde og opgange, men på den anden side var det jo det miljø, vi alle levede i.\nI hvert fald holdt jeg meget af tjansen, for det gav også mulighed for at sprinte op til 4. sal og kun trække vejret en enkelt gang. Ofte var det jo sådan, at der i stueetagen lå forskellige virksomheder, hvis brevsprække kunne være blokeret, så i værste fald blev det kun til otte reklamer i en opgang. Meget bedre - i denne henseende - var de såkaldte korridorlejligheder, af hvilke der kunne være op til otte - på hver afsats.\nDer kom senere et par kampagner for Atlas køleskabe. Den sidste var serien Colorline, hvor man havde dæmpet det knaldhvide med lidt pastelfarver.\nJeg oplevede aldrig noget af det, som jeg tror, min mor frygtede.\nadskiller sig fra reklameomdeling ved, at man skal være vågen og følge listen af abonnenter, der altid biver revideret mellem to uddelingsrunder.\nDer var tale om at dele søndagsaviser ud for en lille bladmand i Absalonsgade, som ved den lejlighed havde to bude i gang. Betalingen var 10 kr. for en liste med 50-60 aviser.\nDengang var morgenaviserne Politiken, Berlingske, Aktuelt samt Land og Folk, hvoraf der til de to sidstnævnte var forbløffende få abonnenter, befolkningsunderlaget taget i betragtning.\nJeg skulle altid holde en pause og kigge i Land og Folk, mest fordi den var så ganske anderledes end de andre. Herluf Bidstrups tegninger kunne også være meget sjove.\nHjemme var det frem til 1957 radioen, der sørgede for oplysning og musik.\nFjernsyn fik vi i 1957 som mellem husstand nr. 50.000 og 100.000 i kongeriget og med det den samme kulturomvæltning som i alle andre familier.\nAf de første programmer (før 1960) husker jeg:\nDoktor Lieberkinds dyreudsendelser\nDen animerede tøjdukke Andy Pandy\nEn reportage fra Danmarks Akvarium\nCasino lå mindre end 100 m væk og tilhørte ikke premierebiograferne, som omfattede: Saga, Kinopalæet, Palladium, Bristol, Metropol, mfl.\nTil gengæld var Casino og Boulevarteatret ('Bulen') på Sønder Boulevard billige. Casinos Danske Sommer indebar en ny dansk film hver dag i hele sommerperioden. Entré 1 kr. ovr hele salen.\nDSB Kino på Hovedbanegården kostede ligeledes 1 kr. og var tiltænkt rejsende til at fordrive ventetid med. Man spillede non-stop med en times forestilling bestående af rejsefilm, tegnefilm og ugerevy med sport, hvor jeg så enkelte optagelser fra OL i Melbourne 1956 og var vildt begejstret.\nGårdmusikanter kom jævnligt, og min mor kastede gerne 5 øre ned indpakket i et stykke avispapir.\nBT løbte min far dagligt, og vi holdt Berlingeren om søndagen. Tegneserierne blev læst, næsten allesammen, så snart jeg kunne, og klimaks indtrådte hver fredag, når min far hjembragte Anders And, en Valash og en Guldbarre. Det var herlig luksus, og inden jeg kunne selv, læste min far højt for mig.\nvar der selvfølgelig en del af i Istedgade og dens sidegader. Min far drak kun alkohol 3-4 gange om året sammen med sin familie, så den del af livet blev der ikke talt meget om. Men mine forældre havde ikke særlig høje tanker om dem, der frekventerede værtshusene.\nDet er måske en del af årsagen til, at jeg kan sidde her med uddannelse, godt helbred og motivation til at udgive erindringer på internettet.\nDer var også dem, spritterne, som ikke kunne betale priserne på værtshusene, men levede på gaden med en flaske vinduessprit i lommen. En af dem gik under navnet Den Blå Dreng.\nLevende musik og optræden\nFør diskoæraen blev der spillet levende musik på langt flere lokaliteter end i dag. Vores nabo, hr. Elsfort var musiker og arbejdede således aften og nat. Han øvede sig ikke hjemme.\nFamiliens to børn, Lis og John blev mine første legekammerater.\nVed casinobiografen lå natklubben Tunesia og på Vesterbros Torv den ret kendte varieté Valancia. Selv i den nærliggende Dannebrogsgade lå La Charmaine, hvor der til ejendomskomplekset Hudegaardens nedrivning i 1970 var levende musik og optræden.\nAlle disse kunstnere og gøglere må åbenbart have set en fordel i at bo i nærheden af hinanden, for i Absalonsgade var der i en gård en karré med lejligheder i to etager med svalegang, hvor der kun boede artister af alle slags.\nDisse mennesker var næppe storforbrugere, men dukkede dog af og til op som kunder hos Scharling Hansen, og min far holdt af at ekspedere dem, tror jeg, bl.a. på grund af deres pudsigheder og sjove accenter.\nDer kørte tre sporvognslinjer gennem Istedgade, nemlig 10, 11 og 16.\nHer ses 10eren i skikkelse af den såkaldte Düsseldorfer, som gik fra Toftegaards Plads til Emdrupvej.\nTIl højre Postillonen, et stort værtshus, som eksisterede ganske længe derefter.\nLinje 10 og 16 krydser på Enghave Plads lige ud for skolen, hvor jeg gik.\nSporvognene var bekvemme nok i deres tid, men de var langt fra lydløse, specielt ikke når de skulle rundt i de skarpe kurver.\nBlandt mine allertidligste erindringer er hestevogne, hvor de kære dyre stod og gumlede i deres muleposer. Foruden de senere nostalgisk kendte vogne fra Carlsberg drejede det sig om Københavns Grundejeres Renhodningsselskab.\nDer var masser af sporvogne af modellen her fra tiden omkring 1. verdenskrig.\nEllers er der blot at nævne, at bilerne blev flere og flere, cyklerne færre, som årene gik.\nVi fik aldrig bil, selv om det nok ville have været økonomisk muligt.\nHam jeg husker bedst - og erne fortæller om - var en mand på skønsmæssigt fyrre år, som gik op og ned ad Istedgade iført det samme kostume i al slags vejr: En 'malerhat' med afskåret skygge, solbriller, en mellemblå kedeldragt, en brun læderrem om livet, en gammeldags 'herremappe' i svineskind i hånden - og nederst intet fodtøj.\nHan indlod sig aldrig i samtale med nogen anden, og jeg hørte aldrig noget nærmere om ham, - hvis der var nogen, der vidste noget.\nMindre spektakulære var de ikke så få 'sprittere', hvilket skal forstås bogstaveligt, idet vinduesspritten først senere blev dødbringende denatureret.\nI den lidt mildere ende var Onkel Hans, det vil sige min mors onkel på mødrene side, der som næsten alle hans søskende var draget fra Hald nord for Randers direkte ind til Hovedstadens muligheder - og taberhistorier.\nHans boede i et lille lejlighed på Gasværksvej, var sikkert uskadelig, men min mor var ikke glad for hans besøg. Jeg har fået dette fortalt og kan ikke huske ham, så der må på et tidligt tidspunkt være aftalt en ordning af en slags.\nISTEDGADE UNDER FOLKESTREJKEN JUNI 1944\nBegivenhederne under det folkelige oprør mod besættelsesmagtens urimeligheder blev nogle af krigens mest blodige og dramatiske i Danmark. Siden samarbejdspolitikkens sammenbrud ti måneder tidligere var forholdet til de tyske myndigheder blevet stedse ringere. Sabotagen og øvrige modstandsaktiviteter var øget, og tyskernes svar var et krav om retsforfølgelse af sabotører ved tyske domstole inklusive dødsdomme.\nVed de første optræk til uroligheder i København krævede besættelsesmagten udgangsforbud kl. 20 og ikke som hidtil kl. 23. På stenbroen i den kvælende sommervarme fik det reagerede folk ved at anlægge gadespærringer og bål i Istedgade.\nDet var en broget skare af tyske politisoldater og danske kollaboratører, som skred til gengældelse i form af regulær terror med nedskydning af tilfældige borgere.\nbesættelsesmagtens krav om udgangsforbud fra kl. 20 og tysk retsforfølgelse samt dødsdomme\nENDEN AF GADEN\nFra Hovedbanegården til Enghave Plads. Halvdelen gennemtrasket gennem ni (følsomme) år. Karakteren grundlagt, personligheden formet.\nEn spadseretur i Gaden må nødvendigvis blive den sidste.


Ny netværkschef: Det er innovation vi skal leve af | Dansk Markedsføring\nSebastian Franck fra Isobar står i spidsen for Dansk Markedsførings nye Innovation-netværk. Foto: PR\nNy netværkschef: Det er innovation vi skal leve af\nSebastian Franck fra Isobar står i spidsen for Dansk Markedsførings nye netværk ”Innovation”. Her fortæller han, hvorfor der er brug for netværket.\nDansk Markedsføring er i luften med otte nye netværk, der skal give foreningens medlemmer nye muligheder for at udvikle sig sammen med andre.\nEt af netværkene har fået navnet Innovation, og det er Sebastian Franck, Executive Director hos det digitale bureau Isobar, der er netværkschef.\nMarketings største udfordring i 2020, når det handler om innovation er...\n- ...at lykkes. Både forretningsmæssigt og organisatorisk. Der er mange gode ideer derude og alle taler om innovation, men det er svært at få ideerne til at leve i virksomhederne - og få dem til at blive kommercielle succeser. Det er der desværre for få eksempler på.\nHvad kan du med din baggrund og karriereforløb bidrage med?\n- Jeg har arbejdet med det her som rådgiver i mange år. Og med mange forskellige virksomheder med vidt forskellige udfordringer og størrelser. Det har givet mig et indblik i udfordringerne på tværs af brancher.\nHvorfor er der brug for det netværk, som du står i spidsen for?\n- Jeg tror, at de fleste køber ind i den tidligere P&G-CEO Bob McDonalds efterhånden berømte citat: ”We know from our history that while promotions may win quarters, innovation wins decades.” Det er altså innovation som virksomheder og Danmark skal leve af.\n- Teknologi har en central rolle, men det er måden, man bruger teknologien på, der er interessant, når det handler om nye produkter og indtjeningsmuligheder. Ikke teknologien alene.\nDe første netværksmøder bliver afholdt 24. januar 2020 - dagen, hvor The M List lanceres og Årets CMO kåres.\nHvis du ønsker at blive medlem af et eller flere netværk, så læs mere og tilmeld dig her. Eller ring til direktør Thomas Wahl på 22 55 72 44 og tag en snak om hvilket netværk, der passer bedst til dig.


Billige flybilletter Afghanistan Niger (AF-NE) - Flyrejser fra Afghanistan til Niger - eSkytravel.dk\nFlybilletter fra Afghanistan til Niger\nBillige flybilletter Afghanistan Niger\nSe de bedste flytilbud fra Afghanistan til Niger\n✔ Er der særlige tilbud på flyrejser fra Afghanistan til Niger på eSkyTravel.dk?\n✔ Når jeg booker flyrejser fra Afghanistan til Niger, kan jeg så tage mig af forsikringen?\n✔ Hvis jeg booker flyrejser fra Afghanistan til Niger, kan jeg så også booke indkvartering med det samme?\n✔ Hvilke flyselskaber tilbyder flyrejser fra Afghanistan til Niger?\nHos eSkyTravel.dk sørger vi for, at tilbuddet om flyrejser fra Afghanistan til Niger ikke kun omfatter lavprisflyselskaber, men også dem, der specialiserer sig i høj standard.


Krill vs fiskeolie - kender du forskellen?\nKrillolie er den kilde til omega-3 fedtsyrer vi har valgt til dig - og som kommer med alle La Roars skønne produkter. Det er der mange gode grunde til.\nDe fleste har nok hørt om fiskeolie som en kilde til omega-3 fedtsyrer, men hvad med krillolie? Og hvad med forskellen på de to? For der er en forskel både for dig og for miljøet - og dem vil vi gerne uddybe for dig. Vi vil blandt andet demonstrere en af de helt store forskelle, som er oliernes optagelighed, i det sjove lille forsøg du finder nedenstående ;)\nSe forskellen på krillolie og fiskeolie\nForskellen ligger i detaljen og kan umiddelbart ikke ses hverken med det blotte øje eller på etiketten. Se med herunder hvordan co-founder Tine Stampe demonstrerer en af de helt essentielle forskelle på krill- og fiskeolie.\nHvorfor skal krill være din omega-3 fedtsyrerkilde?\nOkay - forsøget gjorde det klart - ingen fiskeolie. Men hvorfor har vi så valgt krill i stedet for plantens ALA omega-3 fedtsyrer? Og dermed også den eneste ikke 100% veganske kilde i La Roars produkter?\nJo, nu skal du høre, det skyldes, at vi skal indtage enorme mængder af plante omega-3 (ALA) for, at få tilstrækkelige mængde og dermed opnå dokumenterede effekt af EPA og DHA. Krillolie er allerede animalsk og indeholder derfor aktive EPA- og DHA-former for omega-3 og kræver ikke yderligere omkostningstung omdannelse af kroppen ligesom plante omega gør.\nKrill er nemlig små omega-3-rige krebsdyr, der trives i det uberørte vand i det antarktiske hav. I modsætning til fisk høstes de ikke i forurenede eller industrialiserede farvande, så de er naturligt lave på toksiner. Vores Omega-Krill™ er naturligt fri for tungmetaller, miljøgifte og affaldsstoffer.\nEr krill høst bæredygtigt og miljøvenligt?\nJa for den da. Bæredygtighed og den næste generation er en essentiel del af La Roars kerneværdier. Derfor var vi naturligvis bekymrede for, om høsten af krill kunne have en negativ indvirkning på fødevareforsyningen til hvaler og andre dyr, der spiser krill før vi valgte at bruge den som omega-3 fedtsyrerkilde. Vi fulgte med krillen helt ned under havet overfalde og undersøgte den i dybden. For at give en idé om den nærmest ubetydelige indvirkning, som krillfiskeri har på krill reserverne, får du lige krill i tal her:\nDet svarer altså til 0,05% af krill populationen om året. Denne procentdel er et godt stykke under konventionen om beskyttelse af antarktiske marine levende ressourcer (CCAMLR) kvote grænser, som alle krill høstere skal overholde. Den fulde mængde, der forbruges af dyr og høstes af mennesker, fornyes hvert år automatisk af moder jord.\nLigeså vigtigt er, som det altid er tilfældet med fødevareforsyning, at kost der indtages fra bunden af fødekæden anses for at være den mest effektive og vedvarende energiudnyttelse og er den mindst byrdefulde på jordens ressourcer. Mao. at spise fra bunden af fødekæden (for eksempel krill, alger, insekter, grøntsager) producerer den laveste mængde drivhusgasser og bruger den mindste mængde vand pr. Kg protein og fedt produceret i maden.\nDerfor er krill, alger og insekter de mest miljøansvarlige og mindst påvirkende fødekilder; næste er grøntsager; og sidst af alt; dyr som fisk, kylling og oksekød, som udgør en enorm belastning for miljøet med hensyn til energioverførsel (CO2-produktion) og vand efterspørgsel. Fisk (som producerer fiskeolie) er faktisk mere truet end krill (som er under nul trussel).\nDen eneste ulempe ved krillolie er omkostninger. Krillolie koster det dobbelte af fiskeolie og plante omega-3'er, men da det er så meget mere effektivt, kan det være godt anvendte penge.\n3 næringsrige facts om din krillolie\nMens fiskeolie kommer i triglycerid-form, kommer krillolie i fosfolipid-form.\nFosfolipider er særlige fedtstoffer, der indgår i cellemembraner.\nDet interessante ved fosfolipider er, at de på grund af deres opbygning optages anderledes end triglycerider. Når vi optager fosfolipider, bliver de i kroppen omdannet til Lysofosfolipid, som kan optages direkte fra tarmen, hvorimod de frie fedtsyrer fra triglycerid er afhængige af enzymer i maven og tarmen. Det er altså kortere vej for optagelse af krillolie end fiskeolie på grund af indholdet af fosfolipider.\nKrill har et naturligt indhold af antioxidanten astaxanthin. Det er herfra krillolien får sin smukke dybrøde farve. Astaxanthin er i familie med carotenoidet betacaroten. I naturen findes Astaxanthin i et bredt udvalg af levende organismer. Mennesker danner ikke selv astaxanthin, og ligesom mange andre carotenoider skal de tilføres med kosten - eller som tilskud. Eksempler på fødevarekilder til astaxanthin alger, ørred, laks, krill, rejer, krebs og gær.\nLa Roar Omega-Krill™ har naturligt indhold af choline - et vitaminlignende næringsstof, som er nært beslægtet med B-vitaminer og findes naturligt i krill olie i modsætning til fiskeolie, der ikke indeholder choline. Choline bidrager til normal lipidmetabolismen og understøtter opretholdelsen af normal leverfunktion.


Udflugtsmål - Christina Dueholm\nHvordan gør I egentlig med børnene – sover de begge stadig middagslur eller er det kun Louis? Har I så barnevogn med til ham eller hvordan? Hilsen en der snart er mor til to :D\nFebruary 16, 2021 at 13:57\nTillykke med at du venter dig. :)\nEnten tager vi på tur, inden han skal sove og kommer hjem lige før hans lur, så han kan sove derhjemme eller også har vi en klapvogn med til ham. Begge dele fungerer super. Lily sover ikke lur længere. :)\nEt lille tip: Nalle er allerede blevet flyttet. Jeg var forbi med min søn i onsdags og der var de igang med at save ham fri og der var fyldt med gravkøer osv.\nDertil – det var meget meget svært at komme ud på gåben. Jeg tænker, at I kørte, men ville lige skrive, at man skal være klar på en udfordring, hvis man går fra fx Orientkaj metro. Ingen af fortovene var saltede og der sidder lastbiler forbi hvert sekund. Godt 7 km frem og tilbage i ikke særlig gang-venlig vej. Det er jo ingens skyld, men jeg var ret overrasket over, hvor bøvlet det var. Måske andre lige kan bruge den heads-up inden de begiver dig afsted. Den er nok bedst på en dag uden slud!\nDer findes heldigvis flere Trolde at gå jagt efter – Vi har også før været afsted efter de 6 Glemte kæmper.- Det er super sjovt :)\nKig evt. efter ændringerne på trollmap.com eller på ferieogborn.dk/kaempe-trolde-skattejagt-for-hele-familien


Download "Nr. 2 April 2015 27. årgang"\n1 KØBENHAVNS KOMMUNEKREDS Nr. 2 April årgang I dette nummer bl.a.: Et spændende medlemsmøde i LEV København Et liv et værk et portræt Klassisk koncert for udviklingshæmmede Elevrådsarbejde kan føre til mange ting Når vi inddrager borgerne får vi bedre løsninger\n2 LEV Københavns Kommunekreds B E S T Y R E L S E N Formand Næstformand Kasserer Sekretær Bladsekretær Webmaster Bestyrelsesmedlem Bestyrelsesmedlem HB-medlem Bestyrelsesmedlem Danielle Pröschold, Tonemestervej 3, 2400 København NV Tlf Anette-Marie Frimann-Jensen, Hvedevej 32, 2700 Brønshøj Tlf Eva Gjøe, Højmosevej 10, 2400 København NV Tlf Birte Lynghøj, Ole Borchsvej 18, 2500 Valby Tlf Egon Pedersen, Emdrupvej 139, 2400 København NV Tlf Mobil Per Jonasson, Panumsvej 21, 2500 Valby Tlf Gitte Svarre, Holmbladsvænge 1, 1., 2300 København S Tlf Steen Stavngaard, Monrads Allé 46, 2500 Valby Tlf Vibeke Holscher, Apollovej 18, 2720 Vanløse Tlf Redaktør *) Kritisk revisor *) Lasse Rydberg, Borgmester Jensens Allé 31 A 2100 København Ø. Tlf Mogens Rasmussen, Dublinvej 4, 2300 København S Tlf / * Er ikke medlemmer af bestyrelsen, men medlemmer af Kommunekredsen\n3 I N D H O L D Lederen. Af Danielle Pröschold.... side 5 Et medlemsmøde i LEV København - Borgerrådgivning - Familiehuset - Handicapcentret. Af Lasse Rydberg.... side 7 Portræt. Et liv et værk - at være LAVUK. Af Lasse Rydberg... side 13 Nekrolog - Mary Tøpholm ( ). Af Steen Stavngaard... side 19 Og der blev stille - musikken ramte følelsen. Klassisk koncert for udviklingshæmmede. Af Lasse Rydberg.... side 21 KIFU - årets idrætsforening 2014 i København.... side 25 Nyt tilbud ser dagens lys - Skovtours Venner. Af Danielle Pröschold.... side 27 Elevrådsarbejde kan føre til mange ting. Af Maria Lassen... side 31 Når vi inddrager borgerne, skaber vi bedre løsninger. Af Mette Rindal Leck side 33 ANNONCER, SATS OG TRYK Rosengrenen ApS Hovedgaden Låsby Tlf kl og Mail: hvortil alle spørgsmål vedr. annoncer bedes rettet. Udgivelsesplan Her er der en oversigt over LEV Københavns udsendelser samt deadline for aflevering af stof. Tag denne plan med i jeres planlægning, så skaffer I jer adgang med oplysning om arrangementer og lign. Vi skal have dit bidrag senest Udgives Blad nr juli 2015 August Blad nr oktober 2015 November LEV KØBENHAVNS KOMMUNEKREDS 3\n4 Leder marts 2015 Af Danielle Pröschold formand for LEV København Så er vi i fuldt sving igen, og året suser allerede afsted. Her i foråret har vi indtil nu nået at afgive tre høringssvar. Et om København Kommunes udkast til sundhedspolitik, et om ældrepolitik og et om forlængelse af sagsbehandlingstider. I skrivende stund skal der også afgives et om indstilling til ny struktur for STU-tilbud (Særligt Tilrettelagt Ungdomsuddannelse) i kommunen. Et andet vigtigt fokuspunkt er Tusindfryd. Her har kommunens folk besluttet sig for, at den eksisterende model for driften af Tusindfryd ikke fungerer. Derfor deltager vi i et lille udvalg for at finde en ny struktur. Jeg selv har i min egenskab som formand deltaget i møder med bofællesskaber, hvor manglende kommunikation og dialog nok kan siges at være hovedoverskriften. I februar afholdt vi et medlemsmøde, mere herom inde i bladet. Men alt i alt, har det været et travlt forår med mange forskellige opgaver at tage fat i. I løbet af sommeren planlægger vi at afholde et informationsmøde om indsatsen over for mennesker med udviklingshæmning med psykiatriske diagnoser. Det har vist sig at være overordentligt svært at finde ud af, hvor man får hjælp, hvis hverdagen bliver svær for både den unge og de pårørende, hvis ens barn får en psykiatrisk diagnose oveni det i forvejen kendte mentale handi- cap. Hvor går man hen, når man har brug for hjælp, og hvad findes der af viden? I midten af marts lukkede Socialtilsyn Hovedstaden et bosted, fordi dette ikke levede op til de krav, der stilles. Bostedet havde fået et påbud, men da forholdene ikke var bragt i orden, valgte socialtilsynet altså at skride til lukning. TV2 Lorry kontaktede mig for at høre om LEVs holdning til, at man lukkede et bosted og spurgte ind til, hvad det betyder for mennesker med infantil autisme, at de ikke får den hjælp, de har brug for. Jeg stillede op til et interview og roste her socialtilsynene for at lukke de tilbud, der ikke fungerer og forklarede forskellen i livskvalitet for vores målgruppe, hvis de bliver taget professionelt hånd om, eller om det er uuddannet personale, der sørger for dagen og vejen. Kommunen er ved at bygge et botilbud for mennesker med multiple funktionsnedsættelser. Sammen med LEVs formand Sytter Kristensen deltager jeg i en styregruppe, der bl.a. har til formål at give målgruppen de mest optimale betingelser for at kunne kommunikere med omverdenen. At bruge de nyeste digitale løsninger og at indrette bostedet på en sådan måde, at det bliver et fyrtårn, der lyser op og inspirerer andre byggerier. Det bliver spændende at se, om det lykkes. Det er på tide, at der bygges til denne målgruppe, så vi ser frem til, når byggeriet er klar til indvielse. LEV KØBENHAVNS KOMMUNEKREDS 5\n5 I februar afholdt LEV København et medlemsmøde, der især henvendte sig til yngre forældre. Mødets tema var Københavns Kommunes tilbud til børnefamilier. Nedenstående er refererende artikler om mødets tre emner. Et medlemsmøde Refereret af Lasse Rydberg Borgerrådgivningen en slags kommunal ombudsmandsinstitution Hvad er borgerrådgivningen og hvad kan den bistå med - Oplæg ved Borgerrådgiver Johan Busse Borgerrådgivning opstår Da bydelsforsøgsordningen i København for år siden ophørte, havde politikere et ønske om at se på andre måder at inddrage borgerne i byens udvikling og forvaltning. Der opstod i debatten et politisk ønske om, at København skulle have sin egen ombudsmand, som man kender det fra institutionen Folketingets Ombudsmand. Men ordet ombudsmand var beskyttet og kunne ikke sådan bruges om en institution i et andet regi. Men ideen var skabt, og politikerne i København besluttede, at byen skulle have en ombudsmandsordning der fik navnet Københavns Borgerrådgivning. København var den første kommune, der fik en sådan ordning. I dag er der borgerrådgivning i ca. 30 kommuner. Borgerådgivningen blev åbnet i 2004 og har således haft 10 års jubilæum. Borgerrådgiver Johan Busse. Sin helt egen institution Det er en stor fordel for kommunen men også for borgerne at have en sådan institution, idet den samler utilfredshed op fra borgere på tværs af forvaltninger og institutioner. Og det er en pointe at Borgerrådgivningen er uafhængig af forvaltningerne, borgerrådgiveren, og i København er det Johan Busse, er ansat direkte af Borgerrepræsentationen. Det betyder af institutionen er sikret, at den kan tage vurderinger, der er baseret på noget rent fagligt, der er ingen skjult dagsorden eller såmænd politiske der kan præge dets vurderinger. Borgerådgivningen bistår borgerne Efter 10 år kan man se virkningen af at have en sådan institution. Kommunen er Fortsættes side 8 LEV KØBENHAVNS KOMMUNEKREDS 7\n6 blevet bedre til at rette op på sine svipsere, fortæller Johan Busse og siger om Borgerrådgivningen, at den kan sikre, at der er et sted, hvor folk kan gå hen, hvis der er noget, de er utilfredse med. Ved at modtage klager og behandle og vurdere dem kan man undgå, at der efterfølgende kommer 10 andre lignende klager. Det siges, at klager koster penge, siger Johan Busse, men dårlig sagsbehandling koster absolut mange penge. Hovedparten af dem, der klager, har en berettiget grund til at komme med en klage. Det er ikke sikkert de har ret, men der er ofte i klagen en beskrivelse, der giver forståelse for klagerens utilfredshed. Johan Busse bruger billedet af folk i forvaltningerne, at de er gode til at løbe 100 m i det, man kan forestille sig, er en stafet men depechen kommer ikke med. Dette forvaltningsproblem bliver synligt når man står udenfor, som Borgerrådgivningen gør. En væsentlig del af klagerne handler om lang sagsbehandlingstid, det gælder f.eks. Handicapcentret. Som borger er der ikke ret meget man kan gøre ved det. Man kan få medhold, og forvaltningen kan få kritik. Det er kendetegnet ved Borgerrådgivningen, at den skal medvirke til at skabe forbedringer, hjælpe forvaltningerne til at løse deres opgaver bedre, vi skal forebygge en hel masse utilfredshed hos borgerne, siger Johan Busse. Klagerne kan i store træk inddeles om tre forhold: Sagsbehandlingstid personalets adfærd praktiske løsninger. Med hensyn til personaleadfærd er klagerne heldigvis få, men handler om det, man kan kalde dårlig opførsel. De praktiske løsninger kan være mangel på snerydning, pasning i dag - institution, mangler og service på biblioteker m.m. De folk vi møder, siger Johan Busse, har et behov, de ikke kan opfylde selv og har brug for andre, derfor er sagsbehandlingen vigtig. Borgerrådgivningen på besøg Borgerådgivningen sidder ikke bare og modtager og behandler klager. Den iværksætter på eget initiativ undersøgelser, der kan være foranlediget af større sager, eller undersøgelse om områder kan have et forbedringspotentiale. Eksempelvis kan en borger komme til skade, hvis en hjemmehjælper har glemt at slukke for gassen, det kan forvaltningen godt finde ud af, men Borgerrådgivningen kan gå ind og kigge på sagen, og måske se på, at der er noget, der sejler ad helvede til, at på dette område kan Københavns Kommune godt blive bedre. Det er bedre, at vi retter op på problemerne end at komme på forsiden, altså forebygge ved at lave undersøgelse. Borgerrådgivningen kommer også på besøg. Det kan være på en svømmehal for f.eks. at se på tilgængelighed eller det kan være på en institution. Borgeren og klagevej Hvis man som borger har noget at klage over, skal klagen i første omgang sendes til den forvaltning, som klagen handler om. Man har så mulighed for at rette op på de forhold klagen handler om. Hvis man ikke får svar, eller får et svar man mener er utilfredsstillende, kan man så rette henvendelse til Borgerrådgivningen. Der er ingen formkrav til klagen. Den kan være skriftlig men også f.eks. telefonisk. I sidste tilfælde er forvaltningen forpligtet til at skrive klagen ned. Man skal ikke bo i København for at måtte klage, man skal have en relation til kommunen. Erhvervsdrivende kan klage, en svensk turist kan klage f.eks. over en parkeringsbøde. 8 LEV KØBENHAVNS KOMMUNEKREDS\n7 Når man klager er der en tilbagemeldingsgaranti i Københavns Kommune, man skal melde tilbage til borgeren senest 10 arbejdsdage efter klagens modtagelse ikke nødvendigvis en afgørelse men en meddelelse om, at man arbejder med sagen. Borgerrådgivningen har medvirket til, at sagsbehandlingstiden generelt er blevet kortere, sagsbehandlingen af klager er blevet bedre. Man har fået færre klager over Handicapcentret og færre når det gælder sagsbehandlingstid. Københavns Borgerrådgivning Tlf.: Rikke Nylander fra Familiehuset. Familiehuset et nyt initiativ på handicapområdet Oplæg ved leder af familiehuset Rikke Nylander I marts sidste år startede man Familiehuset som et initiativ i Handicapcentret, et hus der henvender sig til familier med børn og unge med handicap mellem 0 18 år. Huset har 11 medarbejdere med forskellig faglig baggrund. Huset rummer mange forskellige tilbud, og disse tilbud blev demonstreret ved en stor tegning en af medarbejderne havde lavet, på et internt kursus, hvor man lærte at kommunikere bedre bl.a. også ved at tegne. Kurser for forældre til børn med autisme Råd- og vejledningsforløb i korte forløb fra 2 gange til 7 gange. Husets familiekonsulent mødes med familien eller familiemedlemmet både hos dem eller i Familiehuset. Rådgivningen kan være at hjælpe med at skabe strukturer i hverdagen for familien, Foredraget som tegning. eller hvordan får man barnet op om morgenen, eller konflikter mellem søskende m.m. Kontaktperson Hvis et barn eller ung har behov for hjælp til at håndtere særlige forhold i sin hverdag og i sit liv overhovedet, kan man få en kontaktperson, man mødes med fra ½ til 1 år. Fortsættes side 10 LEV KØBENHAVNS KOMMUNEKREDS 9\n8 Søskendegrupper: Søskende broder eller søster med funktionsnedsættelse mødes med andre søskende i samme situation. Grupper for børn og unge med autisme. Møde med andre i en anden ramme (nogle møder ikke andre) se sammen på de sociale udfordringer, tale med andre om at være ung m.v. Forældrenetværk for alle forældre der har barn med funktionsnedsættelse. Familiebehandling i forhold til familier, hvor der er bekymring i forhold til barnets udvikling og relationer til søskende. Familiehuset er frem til 1. juni på Lærkevej 3, Nørrebro. Herefter på Hans Knudsens Plads, Østerbro. Handicapcentret under forandring Oplæg ved myndighedschef Vibeke Ries, Handicapcenter København Fra 1. marts i år fik Handicapcenter København nyt navn Borgercenter Handicap, en større og ændret organisation, der skal øge sammenhængskraften mellem de udførende led og myndighedsledet. Vibeke Ries gennemgik organisationsplanen på side 11. Blandt de overordnede principper, der ligger til grund for den nye måde at indrette sig på, er særligt tre principper: 1. En fælles indgang etablering af en fælles modtagelse 2. Fast sagsbehandler til alle 3. Etablering af tre områder, som understøtter en høj faglighed og helhedsorientering Modtagelsen er den største enhed i centret. Planen er klar, når man hele tiden er opmærksom på de grundlæggende principper bag den. Men der er problemer som planen ikke i sig selv beskriver. F.eks. ved man at overgangen fra ung til voksen kan være meget vanskelig. Derfor er der i ungedelen en gruppe for unge mellem år, så man kan skabe en sammenhæng f.eks. ved at have samme sagsbehandler, når man fylder 18 år og i årene fremover, hvor der er så meget, man skal tage stilling til. Nu er jeg voksen, hvem hjælper mig Det er en lille enhed med forholdsvis mange medarbejdere, der skal kunne håndtere 43 paragrafer, det kræver stor faglig viden og en helt særlig indsats. Udføregruppen omfatter hjemmevejledere, ledsageordningen, dem der skal yde støtte i hjemmet. Beslutningen om en ændret organisation af Handicapcentret, med baggrund i de tre særlige principper, blev modtaget positivt af mødets deltagere, der er forældre til børn med handicap. 10 LEV KØBENHAVNS KOMMUNEKREDS\n9 Myndighedschef Vibeke Ries. LEV KØBENHAVNS KOMMUNEKREDS 11\n10 John Colerick ved LAVUKs sidste udvidelse, de røde huse på den lange mole ved Svanemøllebugten. P O R T R Æ T Et liv et værk at være LAVUK Et portræt af John Colerick Af Lasse Rydberg Handicapprisen 2014 Dette portræt handler om et menneske der har ydet noget særligt over for mennesker med udviklingshæmning, men det er absolut ikke uden offentlighedens opmærksomhed, det kan godt være at personen ikke stiller sig i front, men vedkommende efterlader en virksomhed, der har været banebrydende og er meget omfattende. Det er lederen af LAVUK John Colerick, der fornylig modtog Handicaprådets Handicappris for Portrættet handler således ikke om en ukendt ildsjæl men om en person, der absolut også fortjener at blive set og værdsat. Handicapprisen blev motiveret med, at John Colerick igennem 40 års arbejde har skabt et utal af tilbud, der bidrager væsentlig til at forøge livskvaliteten hos børn og unge med handicap i Københavns Kommune. Han er en ildsjæl i forhold til at øge muligheder og livskvalitet for mennesker med handicap og har som leder på LAVUK Fortsættes side 15 LEV KØBENHAVNS KOMMUNEKREDS 13\n11 dygtigt viderebragt sit menneskesyn til både ansatte, gæster, forældre og borgere med handicap. På en mole i Svanemøllebugten Det er typisk for en ildsjæl og iværksætter som John Colerick, når man skal lave en aftale, så inviterer han mig ud på den lange mole i Svanemøllebugten for at vise mig tre røde og i øvrigt fredede huse, som LAVUK for nylig har købt. I 25 år har LAVUK været gæster på molen og har sejlet bugten tynd i deres mange både. Nu er de herre, ikke i eget hus men i tre, plus containere med grej til både, og såmænd også en, der alene opbevarer skiudstyr. Munden står ikke stille på John Colerick. Selv om det lyder som drømme, så ved jeg, at det handler om den skinbarlige virkelighed, LAVUK i havnen og på vandet, der tiltrækker ikke kun medlemmer, men byder andre børn og unge ind i et samarbejde og fællesskab det er de udviklingshæmmedes virksomhed der er tiltrækkende. En omfattende virksomhed Jeg skrev engang om John Colerick, at hvis jeg spontant spurgte ham, hvor mange aktiviteter, der var på LAVUK og dens virksomheder, ville han ikke kunne svare præcist. Jeg prøver igen og spørger ham, hvad den sidste nye aktivitet er? Han tænker sig om og siger, det kan han ikke lige huske. Jeg sniger mig til at spørge en af de unge medarbejdere, der svarer, abeland. Da jeg fortæller John, at det ved jeg og fortæller ham det, ved han det selvfølgelig godt, men det er en måde at forstå, hvor omfattende en virksomhed LAVUK er. LAVUK er en fritids- og ungdomsklub i Borgervænget med 176 brugere, en voksenklub på Strødamsvej med 246 medlemmer, Pibergården ved Esrum sø og Skolen i Borgervænget (en STU-uddannelse). Mere end 600 brugere, medlemmer og elever på fire matrikler og ca. 200 medarbejdere (relativt mange på deltid for at kunne dække tider med stor søgning). LAVUK åbner kl om morgenen og lukker kl om aftenen 5 dage om ugen. En dag for en tilfældig tænkt bruger kunne være: Starte med at gå til svømning, hjem i klubben og spise frokost, herefter til ridning, hjem til aftensmad og derefter være på musikholdet, hvis det ikke lige var til boksning, og måske holdt klubrådet, som man er medlem af, møde. Man kan selvfølgelig også bare hænge lidt ud, det er derfor der er hjørner der er pædagogfrie. Alle brugerne lever faktisk i en meget overvåget verden, og har brug for et sted til sig selv og sit privatliv. Det er unge mennesker, så følelser fylder meget. Derfor har man lavet pigegrupper og drengegrupper, hvor man kan tale om kærlighed og om det at være ung, forberede sig til festen om aftenen, sminke sig eller få vasket sig, hvis man er dreng, tale om hvad der er god opførsel til en fest, uden at det skal gå ud over den spontane glæde og fest. Virksomheden LAVUK er så omfattende at jeg giver op her og når lige at få med, at i vinters var der 72 brugere på skiferie i Frankrig og 68 brugere på sne-og-kælk i Norge. Andre har i sommers været i Wales for at udforske huler og klatre på klipper, og mere end 200 har været på kolonier i Danmark. Et liv et værk at være LAVUK Jeg har været her i snart 44 år, fortæller John Colerick. Det begyndte med, at medens jeg læste på seminariet, skulle jeg i praktik. Praktikstedets leder var tilfældigvis også Fortsættes side 17 LEV KØBENHAVNS KOMMUNEKREDS 15\n12 leder af en lille fritidsklub kaldet LAVUK. Der manglede en timelønnet medarbejder, og han spurgte, om det var noget for mig, og det var det. Studerede om dagen og var medarbejder i klubben nogle aftener om ugen. Da John Colerick blev uddannet, fik han job i en børnehave men fortsatte med at arbejde i LAVUK om aftenen. Han fandt hurtigt ud af, at pædagog skulle han ikke være og påbegyndte en universitetsuddannelse og var stadig om aftenen på LAVUK. Af private årsager måtte universitetet droppes og det endte med at John Colerick tog bibliotekaruddannelsen, medens hans stadig tjente sine penge i LAVUK. Han blev aldrig bibliotekar, hvad der virkelig var ham påtrængende, for han fik jobbet som souschef med ansvar for personaleledelse, og det var en funktion der var brug for i en virksomhed, der voksede og voksede, hvor ideerne opstod med en inspirerende fart og realisationen af dem næsten i samme takt. Han kan det en god leder skal kunne, være til inspiration, er anerkendende i sin tilgang til medarbejdere og brugere, udstråler dermed tillid til sine omgivelser. Hvor ved jeg det fra? Personaleforeningen på LAVUK har skrevet det om John Colerick og skriver endda Du er LAVUK. Det er deres ungdom det er deres fritid Jeg spørger John Colerick, hvordan opstår de mange ideer, der bliver til aktiviteter. Det sker naturligvis ved, at man lytter til brugerne, ikke kun i bestyrelsen og de råd der er, men ved at tale med den enkelte Det er deres ungdom, det er deres fritid, siger John Colerick. En af de ting som LAVUK har gjort synligt har været at genopdage ungdommen og ungdomskulturen når det gælder unge med udviklingshæmning. Noget som stort set var overset, enten var de børn eller også blev de voksne, et særligt ungdomsliv var der ikke skabt rammer til. Det gjorde LAVUK noget så eftertrykkeligt. For John Colerick er det vigtigt, at der er nogle der tager pulsen på ungdomskulturen, at de unge kommer til orde, at der er medarbejdere der kan høre græsset gro, og det tror jeg på, for på min gang i huset møder jeg meget unge medarbejdere der med deres tøj og attitude udtrykker sig som unge kultursøgende og -bærende. I aften fredag er der metal- og vikingfest, og der vil man se selv det mindste påhit i den eksisterende ungdomskultur vinde frem, hver uge noget nyt der skal prøves, ungdomskulturen er et eksperimenterende liv. LAVUK forvalter at skabe autentiske rammer for et sådant liv. Ideernes sted kunne man kalde det, for det er det vi hele tiden taler om. John Colerick fortæller, at LAVUK bliver inddraget i det nye kulturhus der skal bygges på ydre Østerbro ned mod søen i Kildevældsparken. Stedet skal have et café-køkken. Det er her LAVUK kan få endnu en aktivitet og yde et tilbud til lokalbefolkningen. Det sidste nye er, når man ser bort fra abeland, der er et motorisk aktivitetstilbud, computere og musik, den digitale verden har taget sit indtog og beherskes suverænt af de unge, selv om man påstår de ikke kan læse og regne. Kælderen er der, hvor ungdomskulturen udfolder sig i hverdagen. Det sidste jeg ser inden jeg går, er at festsalen som i aften er stedet for fredagsfesten, lige nu bliver omskabt til en indendørs løbehjulsbane, der kan være noget om, at det ikke er ligetil at følge med. John Colerick der bestyrer en så omfattende virksomhed, har endelig fået sig et lille kontor, som han deler med an anden medarbejder. Han er beskeden, sætter sig ikke offentligt i front, men han skaber virksomhed til stor glæde for mere end 600 brugere og deres pårørende. LEV KØBENHAVNS KOMMUNEKREDS 17\n13 Mary Tøpholm ( ) En af de helt store personligheder i dansk handicappolitik er død. Mary har igennem et meget langt liv været med til at gøre en afgørende forskel for mennesker med udviklingshæmning. Mary blev uddannet teoretisk fysiker og var også her med til at forandre den gængse opfattelse af, hvad man som kvinde kunne arbejde med. Hun var en af de første kvindelige fysikere, som fik en stilling på Løvens kemiske fabrikker. Dengang var det ikke almindeligt som kvinde at søge om og arbejde med teoretisk fysik, men også her var Mary med til at bryde en barriere ned. Men det er Marys indsats indenfor handicappolitik, vi i dag kender hende mest for. Mary blev mor til Niels, som i dag er 52 år. Han blev på grund af en sygdom i den tidlige barndom handicappet, og Mary blev klar over, at der var meget store mangler på området med at hjælpe mennesker med udviklingshæmning til et godt og meningsfyldt liv. Mary måtte slås for at Niels kunne få en god støtte i børnehaven, og allerede i begyndelsen af 1970 erne arbejdede Mary ihærdigt med Københavns Kommune for at børn med udviklingshæmning kunne få et fritidstilbud. Reaktionen hos det politiske Fortsættes side 20 LEV KØBENHAVNS KOMMUNEKREDS 19\n14 system dengang var forbavselse, fordi disse børn havde jo fri hele dagen, så hvorfor skulle man dog oprette et fritidstilbud til dem? Men det lykkedes faktisk med en stor indsats at få modparten overbevist om, at det også for mennesker med udviklingshæmning var et vigtigt livsindhold at få et godt fritidsliv. Noget vi i dag anser for helt naturligt og nødvendigt, men hvor man i 70 erne skulle flytte bjerge for at få noget sådant igennem. Senere lykkedes det Mary at får etableret værestedet Tusindfryd på Amager, og dette fritidstilbud er i dag et meget værdsat element i livet for rigtigt mange mennesker med udviklingshæmning. På det mere organisatoriske plan var Mary aktiv i Landsforeningen LEVs styrende organer og var i mange år med i bestyrelsen i LEV København, hvor hun altid var parat med gode ideer og forslag til forbedringer på alle områder for mennesker med udviklingshæmning. Mary sloges altid, hvis hun ville have noget igennem, og var utrolig ihærdig og fastholdende i sit engagement, hun var utrolig skarp til at argumentere for sine synspunkter. Denne evne fastholdt hun til det sidste, og mangen en borgmester eller direktør er blevet overrasket over den iver og dygtighed, hvormed Mary argumenterede for sine standpunkter. Hun oprettede sin Niels Tøpholms Kulturfond, der i en årrække har hjulpet mange personer med økonomisk støtte til rejser og arrangementer. Jeg sad i bestyrelsen for fonden og lærte Mary at kende som et menneske med stor forståelse for andre mennesker i nød. Det har været en stor fornøjelse at få lov til at lære Mary at kende. Æret være hendes minde. Steen Stavngaard Se vores hjemmeside på 20 LEV KØBENHAVNS KOMMUNEKREDS\n15 Og der blev stille musikken ramte følelsen Klassisk koncert for udviklingshæmmede en opdagelse Af Lasse Rydberg Koncertsalen i København er godt fyldt, 244 mennesker med udviklingshæmning og deres ledsagere er ikke til den sædvanlige musikfestival med nutidens rytmiske musik, de er til klassisk koncert en klassisk musikoplevelse for udviklingshæmmede. Det er på en af de spæde første forårsdage, så det er naturligt at kalde koncerten Klassisk forår. Det er ikke en anmeldelse af en koncert, men en opdagelse i koncertlivet, når det handler om klassisk musik og det publikum, der er udviklingshæmmet. I en klassisk koncert er der en særlig forventning til publikums adfærd, hvor det kan være pinligt forstyrrende at få et hosteanfald. Det vil måske gå helt galt, hvis man forestillede sig udviklingshæmmede som publikum, med deres medlevende eller medlydende tilstedeværelse. Koncerten går i gang, første afdeling med barokmusik, iklædt lidt punkattitude og med alt andet end barokinstrumenter, med en madkasse og et gebis som rytmegruppe, når det skal være. Men musikken rammer. Fra den nervøse og kåde og også angste larm, der opstår og er voldsom før koncerten, vokser en stilhed der sker noget betydningsfuldt. Det sker igen og med en større stilhedsopmærksomhed, da det bliver Fortsættes side 23 LEV KØBENHAVNS KOMMUNEKREDS 21\n16 menneskestemmens kærlighedsarier. Det er en genoplevelse af, er kunsten god, så rammer den mennesket uanset om man er udviklingshæmmet eller ej. Man ved i dag at mange udviklingshæmmede har et helt intakt følelsesliv som vi ikke har lært at fortolke og kommunikere med, det er måske det musikken gør? Koncerten er en fest, der starter med kaffe og lagkage før et par små koncerter, så er der middag med lækker buffet og endelig den sidste koncert. Seks timers klassisk musikfestival og fest. Jeg træffer Hanne Raymond fra Strandparkcentret, der næsten blusser af glæde og stolthed med fortællingen om et arrangement, der har 13 år på bagen og næsten starter, når det foregående slutter, hun griner og siger, at hun køber de utallige gule kandelaberlys lige efter påske, så er de billige. Hun fortæller med stor begejstring om et års planlægning, og er stolt over at alle på Strandparkcentret stiller op, og allermest stolt over, at de superviserer alle deltagerne, og de gør det godt. Jeg sniger mig ud fra koncerten og ser, der knokles med humør. Midt i travlheden får jeg stoppet Ole Alber, der er konferencier, og som er den der har ansvaret for koncertprogrammet. Han siger i farten, at han er den der oprindeligt fik ideen til de klassiske koncerter først i Jylland, inden han flyttede til København og fortsatte projektet, nu på 13. år. Han fortæller, at i planlægningen skal der altid være noget vokalt, det rammer udviklingshæmmede, og man skal også langt omkring med instrumenter, hvad der i høj grad lykkedes i dag, med firkantede træfløjter m.m. Det er en oplevelse at være publikum til en klassisk koncert, hvor musikken kan indtages, en siddende med ryggen dertil, en stående med synet som medhør, en med øreværn, en med langsom skubben sig frem i sin kørestol næsten rytmisk gennem tværgangen. De er der alle, de forstyrrer os ikke, de modtager musikken som en stor følelse, der hvor de er. LEV KØBENHAVNS KOMMUNEKREDS 23\n17 KIFU - Årets Idrætsforening 2014 i København Formand for KIFUs aktivitetsudvalg Jan Charles Kristensen får overrakt prisen af borgmester Carl Christian Ebbesen. KIFU Københavns Idrætsforening for Udviklingshæmmede, fik i december 2014 æren af at blive Årets Idrætsforening i København. Det er fritid- og kulturforvaltningen, der hvert år hædrer en forening, og i den anledning blev repræsentanter fra foreningen budt på en lille reception på rådhuset. Selvfølgelig med de traditionelle rådhuspandekager. Med til at modtage prisen var aktivitetsudvalget (bestående af idrætsudøvere fra alle idrætter), bestyrelse, trænere og sekretariatet. Kultur og fritidsborgmester Carl Christian Ebbesen sagde i sin tale bl.a. at KIFU var med til at gøre København til et bedre sted at bo. Han sagde endvidere: Vi valgte KIFU fordi, jeres klub er noget helt særligt, når det kommer til muligheden for, at dyrke sportsaktiviteter, som udviklingshæmmet i København. Og ikke mindst - fordi I engagerer jer i mennesker, og alt det gode man kan hente ved, at være medlem af en idrætsforening. Egentlig er I bare en helt almindelig forening, med voksen- og børnehold, stævneaktiviteter, klubture og meget, meget andet. Men så er I også alt det, der gør jer til en anderledes og spændende forening, og som vi giver jer årets pris for Det lyder så enkelt. Men det er det bestemt ikke. Vi ved godt, at der ligger stor entusiasme, energi og mange, mange frivillige timer bag, hver gang en forening har succes. Her er KIFU et forbilledligt eksempel og det er med stor glæde, at jeg ønsker et stort tillykke med titlen som Årets idrætsforening i København I 2015 bliver KIFU 25 år, så de kr der følger med prisen, skal bruges til levende musik til festen. I forlængelse af begivenheden, blev ledelsen af foreningen inviteret i Lounge på TV2. Så formand for bestyrelse Anders Kildedal, leder af aktivitetsudvalget, Kaj Kristensen, og leder af sekretariatet, Dorte Mørk, fik lejlighed til at fortælle Københavnerne om foreningen. Her blev det bl.a. pointeret at det er helt centralt for foreningen, at træningen foregår rundt omkring på kommunens idrætsanlæg, at klubidentitet har betydning for alle, og at foreningens frivillige er med til at give medlemmerne et anderledes møde. LEV København ønsker KIFU hjertelig tillykke med prisen det er et forbilledligt arbejde der er udført og også et vigtigt pionerarbejde. LEV København LEV KØBENHAVNS KOMMUNEKREDS 25\n18 Nyt tilbud ser dagens lys Skovtours på bowlingtur. Af Danielle Pröschold. Formand for Foreningen Skovtours Venner Det her er simpelthen en af årets gode historier. I starten af januar 2015 så en ny forening for unge med udviklingshæmning, dagens lys. Foreningens navn er Skovtours Venner, og som navnet antyder, har det noget med aflastningstilbuddet Skovtours at gøre. Foreningen er stiftet af nogle forældre, hvis børn er flyttet på bosted. De unge savner de venner og aktiviteter, de havde på Skovtours. Vi forældre havde spurgt Skovtours, om det var muligt at arrangere nogle ture a la Gamle elevers fest et par gange om året. Det kunne desværre ikke lade sig gøre, men vi blev foreslået at søge paragraf 15 midler i Københavns Kommune til at arrangere ture for. Som sagt så gjort, vi søgte Københavns Kommune om midler til at afholde månedlige ture for unge, der tidligere har benyttet Skovtours og andre, der falder inden for målgruppen. Vi var heldige og fik bevilliget penge til vores forslag. Det har taget sin tid at få alt op at stå. Men den 1. lørdag i marts fandt den første tur sted. En bowlingtur til Big Bowl i Valby. Fortsættes side 29 LEV KØBENHAVNS KOMMUNEKREDS 27\n19 Her mødtes ni unge, spiste frokost, bowlede og snakkede om, hvilke aktiviteter de kunne ønske sig at lave. Forslagene lød på bagedag, svømmehal, biograftur og fodboldtur mv. Nu skal personalet i tænkeboks og evaluere på hvilke forslag, der kan realiseres. Når denne proces er afsluttet, vil de unge modtage et turkatalog, hvor deres forslag har udmøntet sig i planlagte ture. Da vi har fået midler til projektet, vil det blive gratis at være medlem af Skovtours Venner og dermed få mulighed for at deltage i arrangementerne. Se billeder fra den første tur på skovtursvenner.dk Hvis du også er flyttet på bosted og er gammel Skovtours-medlem og har lyst til at komme med på tur, så er du velkommen til at kontakte Casper på gmail.com Rent praktisk vil turene foregå ved, at man melder sig ind i Skovtours Venner. Medlemmerne bliver afhentet på deres bosted, bliver transporteret hen til aktiviteten enten via offentlig transport eller i bus, og bragt hjem til bostedet igen, når aktiviteten er slut. Ligesom på Skovtours-turene vil der blive afholdt evalueringsmøder, hvor medlemmerne kan formidle, hvilke ture der var et hit og deres ønsker til fremtidige ture. Noget af det spændende ved at have modtaget paragraf 18-midler er, at det er et samskabelsesprojekt. Det vil sige, at vi skal samarbejde med et kommunalt tilbud om aktiviteten. Vi har naturligvis valgt at arbejde sammen med aflastningstilbuddet Skovtours og glæder os til at få input fra dem til, hvordan vi kan skabe et supergodt tilbud. Desuden lægger bevillingen også op til, at der skal deltage frivillige i de aktiviteter, vi tilbyder. Det er et samarbejde vi ser frem til. På den første tur deltog der en frivillig, men vi arbejder kraftigt på at få rekrutteret flere. Dem vil vi finde på fx pædagoguddannelserne. Vi satser på at både de og vi får noget ud af samarbejdet. Hvis vi gør det godt nok, så vil de måske få lyst til at arbejde inden for specialområdet, og her kan vi altid bruge flere hænder. LEV KØBENHAVNS KOMMUNEKREDS 29\n20 Diplomet fra SOS Byerne. Uddannelsescenter UIU. Elevrådsarbejde kan føre til mange ting Af Maria Lassen Lærer og elevrådstilforordnet på UIU En kold og regnfuld januardag sad elevrådet på UIU (Uddannelsescenteret UIU) og skuttede sig. Vi var i gang med at gennemgå dagsordnen, men pludselig skete der noget... En 3. års elev kom med den idé, at UIU skulle samle ind til et godgørende formål. De andre elever var straks med på idéen og havde både forslag til hvem og hvor- Fortsættes side 32 LEV KØBENHAVNS KOMMUNEKREDS 31


Villa: Sct Knuds Alle 6, 6740 Bramming, 105m2 - ejendrøm - Din lokale ejendomsmægler\nForside / ejendomme / Villa / SMUK RØDSTENSVILLA I BRAMMING\nSkøn lukket have grænsende til "Biblioteksparken" og Andesøen\nI hjertet af Bramming finder man dette skønne hjem med mange løbende moderniseringer. Villaen har et smukt ydre, der oser af historie. Dertil er beliggenheden ideel, for dig der drømmer om en central beliggenhed, men stadig med naturen i baghaven.\nVillaen har løbende renoveringer med bl.a. vinduer fra 2004, hvortil nogle desuden er nyere. Alting renoveret i materialer, der passer perfekt til villaens stil. Tilhørende villaen er der en god garage med redskabsrum.\nI stueplanen er der en nydelig entré, som forbinder villaen på en harmonisk måde med 1. salen. I stueplanen er der et badeværelse fra 1993. Køkkenet er ligeledes renoveret i 1993, her er man i naturlig forbindelse med en stor og møbleringsvenlig opholdsstue. Til sidst er der et rummeligt soveværelse, som helt unikt har egen håndvask.\n1. salen byder på 3 store værelser, hvoraf det ene med fordel kan anvendes som et aktivitetsrum for børn i alle aldre. Perfekt ruminddeling, hvor voksen- og børneafdeling er en mulighed.\nKælderen har gode disponible rum, uanset om behovet er til et værksted, eller opbevaringsmuligheder. Her er det kun fantasien der sætter grænsen.\nejendrøm glæder sig til at fremvise dette fantastiske hjem, så kontakt os allerede i dag for en gratis fremvisning!\nEjerudgift pr. måned 1.509 kr.


Willemoesgade 40, st. th, 2100 København Ø – Se vigtig info\nWillemoesgade 40, st. th\nWillemoesgade 40, st. th, 2100 København Ø\nLejligheden på Willemoesgade 40, st. th i København Ø er opført i 1900 og indeholder 2 værelser, et køkken og et badeværelse fordelt på 47 m2. Lejligheden er en andelsbolig i foreningen ANDELSBOLIGFORENINGEN WILLEMOESGAD. Bygningen er bevaringsværdig (bevaringsværdi 4).\nLuftfoto af Willemoesgade 40, st. th, 2100 København Ø fra foråret 2019. Matriklen er markeret med den grønne polygon og adressens koordinater (55.6978°N, 12.5842°E) er den lille grønne cirkel.\nSundhed — Willemoesgade 40, st. th, 2100 København Ø\nWillemoesgade 40, st. th, 2100 København Ø er en lejlighed og dermed langt mindre udsat for radonforurening end enfamiliehuse i samme område. Radonrisikoen er derfor lav.\nWillemoesgade 40, st. th, 2100 København Ø ligger i den gamle København kommune, der er klassificeret som Radonklasse 2. Det betyder at 1-3% af husstandene i området vurderes at have et radonniveau på 200 Bq/m3 eller mere (WHO anbefaler at koncentrationen ikke overstiger den øvre grænseværdi på 100 Bq/m3). Som udgangspunkt er risiko for Radon i boligen derfor middelhøj.\nDet geologiske underlag på Willemoesgade 40, st. th, 2100 København Ø er Marint sand og ler (Se Geologi og Geoteknik), der ikke øger risikoen for Radon.\nEjendommen Willemoesgade 40, st. th, 2100 København Ø er opført i 1900 (Se Boligoplysninger) og sandsynligvis ikke radonsikret mod undergrunden (først med bygningsreglementet i 1998 blev der stillet krav om, at nybyggeri skal radonsikres).\nWillemoesgade 40, st. th, 2100 København Ø er en lejlighed. Lejligheder i etageejendomme har et gennemsnitligt radonniveau på ca. 25 procent af niveauet i enfamiliehuse i området.\nDer er relativt lav risiko for Radon på Willemoesgade 40, st. th, 2100 København Ø.\nDer er ingen registreret jordforurening på ejendommen Willemoesgade 40, st. th, 2100 København Ø.\nKortet ovenfor viser jordforureningerne i området omkring matriklen 1776-Udenbys Klædebo Kvarter, København, der hører til Willemoesgade 40, st. th, 2100 København Ø (matriklen er markeret med med grøn). De røde omrader er egentlige jordforureninger (V2) og blå områder er mulige forureninger, der ikke endnu er undersøgt (V1). - Åbn stort kort\nDownload en officiel jordforureningsattest for Willemoesgade 40, st. th, 2100 København Ø. Tryk på knappen og en PDF-fil vil blive dannet via Danmarks Miljøportal.\nJordforureningsdata indsamles, opdateres og adminstreres af regionerne. Hvis du vil vide mere om jordforurening omkring Willemoesgade 40, st. th, 2100 København Ø bør du kontakte den ansvarlige myndighed hos Region Hovedstaden\nDer er middelhøj luftforurening på Willemoesgade 40, st. th, 2100 København Ø.\nDer er ikke registreret trafikstøj på adressen Willemoesgade 40, st. th, 2100 København Ø\nKortet viser trafikstøj i området omkring Willemoesgade 40, st. th, 2100 København Ø. - Åbn stort kort\nNedenstående tabel viser trafikstøj i 1.5 meters højde på Willemoesgade 40, st. th, 2100 København Ø om dagen:\nMed et opførselsesår i 1900 er Lejligheden på Willemoesgade 40, st. th, 2100 København Ø ikke udsat i forhold til PCB forurening.\nWillemoesgade 40, st. th, 2100 København Ø er bygget før 1950, i en periode hvor der ikke anvendtes PCB i bygningsmaterialer. Dog skal du være opmærksom hvis ejendommen er renoveret i perioden 1950-1977, og f.eks. har fået isat termovinduer eller døre.\nDrikkevand på adressen Willemoesgade 40, st. th, 2100 København Ø har hårdhed: 18 - 24. Det betyder at vandet er klassificeret som hårdt. Hårdhedsgraden er baseret på et gennemsnit for kommunen. Vi anbefaler derfor, at du undersøger hårdhedsgraden hos dit lokale vandværk.\nRisiko for oversvømmelse — Willemoesgade 40, st. th, 2100 København Ø\nDer kan være risiko for oversvømmelse ved kraftig regn og/eller regulære skybrud på adressen Willemoesgade 40, st. th, 2100 København Ø.\nWillemoesgade 40, st. th, 2100 København Ø ligger ikke i en lavning og som udgangspunkt er risikoen for at regnvand samler sig på adressen under skybrud derfor lav.\nRisikoen for oversvømmelse ved skybrud afhænger i høj grad af en boligs placering i terrænet. Kortet ovenfor viser lavninger (markeret med blå) udregnet fra Danmarks Højdemodel. Sorte firkanter er nedløbsriste. Matriklen der hører til Willemoesgade 40, st. th, 2100 København Ø er markeret med med grøn. De Blå områder viser den potentielle maksimale udbredelse af skybrudsrelateret oversvømmelse hvis alle lavninger bliver helt fyldt med vand. - Åbn stort kort\nDen gennemsnitlige befæstelsesgrad i området omkring Willemoesgade 40, st. th, 2100 København Ø er 80 procent. Det betyder, at ca. 80 procent af overfladen er bebygget eller belagt med asfalt, fliser, brosten mv., der hindrer regn- og overfladevand at sive ned i jorden.\nI perioder med kraftig nedbør vil det øverste jordlag have en middellav hydraulisk ledningsevne på 100 - 125 mm/dag i området omkring Willemoesgade 40, st. th, 2100 København Ø. Selv i ubebyggede områder vil regnvand derfor blive på overfladen og kun relativt langsomt trænge ned i jorden.\nWillemoesgade 40, st. th, 2100 København Ø ligger i et område hvor grundvand kan udgøre et problem*.\nWillemoesgade 40, st. th, 2100 København Ø er opført førend 1960. Det betyder at boligejer kan få et gratis og uforpligtende fugttjek af kælderen (normalpris 995,- inkl. moms). Fugt er et problem for 90% af alle danske kældre - Fugt giver forhøjet risiko for sundhedsskadelig skimmelsvamp, astma, allergi, lugtgener, mug, saltudtræk og pudsafskalninger på kældervæggene.\nWillemoesgade 40, st. th, 2100 København Ø er ikke i umiddelbar risiko for oversvømmelse ifm forhøjet vandstand i nærmeste vandløb.\nKortet ovenfor viser hvilke områder, der kan blive berørt i tilfælde af en vandstand på 100 cm over det normale niveau i nærmeste vandløb. Push-pin markøren angiver adressen Willemoesgade 40, st. th, 2100 København Ø. Data er stillet til rådighed af Klimatilpasning.dk. Se nærmere på det interaktive Vandløbsflodskort - Åbn vandløbskort\nWillemoesgade 40, st. th, 2100 København Ø ligger i en højde på 5.9 meter over havets overflade.\nKortet ovenfor viser hvilke områder, der kan blive berørt i tilfælde af en vandstand på 590 cm over det nuværende gennemsnitlige havniveau. Push-pin markøren angiver adressen Willemoesgade 40, st. th, 2100 København Ø. Data er stillet til rådighed af Klimatilpasning.dk. På det interaktive stormflodskort kan du vurdere andre områder og vandstandsstigninger - Åbn stormflodskort\nBoligfakta og Økonomi — Willemoesgade 40, st. th, 2100 København Ø\nLejligheden på Willemoesgade 40, st. th i København Ø er opført i 1900 og indeholder 2 værelser, et køkken og et badeværelse fordelt på 47 m2. Lejligheden er en andelsbolig i foreningen ANDELSBOLIGFORENINGEN WILLEMOESGAD.\nNedenfor har vi samlet flere BBR informationer om Willemoesgade 40, st. th, 2100 København Ø.\n✓Generelle BBR informationer om Willemoesgade 40, st. th, 2100 København Ø\n✓BBR materialer og installationer for Willemoesgade 40, st. th, 2100 København Ø\n✓BBR arealer for Willemoesgade 40, st. th, 2100 København Ø (Bygning nr. 1)\nHent den officielle BBR meddelelse for Willemoesgade 40, st. th, 2100 København Ø. Tryk på knappen for at hente PDF-filen via boligejer.dk.\nLejligheden på Willemoesgade 40, st. th har energimærke E.\nSammenligning af energimærket E for lejligheden på Willemoesgade 40, st. th (byggeår: 1900) med bygninger fra samme byggeperiode (●) og periode for sidste ombygning (1989, ●).\nOffentlige tilskud: Håndværkerfradraget giver mulighed for at fratrække energirenoveringsudgifter op til 12.500 kr. pr. voksen i husstanden (dog ikke materialer). På Willemoesgade 40, st. th er der desuden mulighed for energisparetilskud via HOFOR Fjernvarme P/S, der forsyner bygningen med fjernvarme. Læs om ansøgningsprocedure og tilskud hos Dansk Fjernvarmes Handelsselskab.\nLånemuligheder: Hvis du skal låne penge til energirenoveringer, så er pengeinstitutter stort set altid positivt indstillede fordi det simpelthen er gode investeringer, der giver vedvarende besparelser på varmeregningen. Willemoesgade 40, st. th er endda i den specielle situation at 3 renoveringer er markeret som rentable.\nHent den officielle energimærkerapport for Willemoesgade 40, st. th, 2100 København Ø. Tryk på knappen for at hente rapport via energisparebygning.dk\nDen primære opvarmningskilde på Willemoesgade 40, st. th, 2100 København Ø er fjernvarme. Der er ikke registreret supplerende varmeinstallationer.\nLejligheden på Willemoesgade 40, st. th, 2100 København Ø er med det nuværende energimærke E relaltiv dyr at opvarme (se energimærkedata).\nWillemoesgade 40, st. th, 2100 København Ø modtager fjernvarme fra HOFOR Fjernvarme P/S\nDer er er ingen hæftelser på ejendommen Willemoesgade 40, st. th, 2100 København Ø.\nSlå boligen op direkte på tinglysning.dk her: https://www.tinglysning.dk/m/ejendom/9e868077-2239-4eec-aeb1-6e6fd692c388 »\nKøbenhavn Kommune har tildelt lejligheden på Willemoesgade 40, st. th, 2100 København Ø en samlet bevaringsmæssig værdi på 4. Bevaringsværdi 4 er generelt set en høj vurdering og der er oftest tale om en pæn bygninger med en tidstypisk arkitektur, der ikke er skæmmet af utilpassede udskiftninger og ombygninger.\nBevaringsværdi af Willemoesgade 40, st. th\nFBB rapporten beskriver bebyggelsesmiljøet omkring lejligheden på Willemoesgade 40, st. th som: "Købstad - Etagebyggeri (blok-karakter)".\nOriginalitetsværdi (score 4). Kommentar: "N.V.+D.Grim træbeklædning på underfacaden".\nArkitektonisk værdi (score 6). Kommentar: "hist.hj.bygn. i røde sten,mark.underfacade i kv. puds".\nLejligheden på Willemoesgade 40, st. th er et eksempel på byggestilen historicisme, som specielt blomstrede i Danmark i perioden 1850-1910. Historicistiske bygninger er ofte pompøse bygninger, der gør brug af træk fra forskellige historiske stilarter - læs mere ».\nEn bevaringsværdi på 4 indikerer en middel bevaringsværdighed. Der er normalt ikke restriktioner på bygninger med middel bevaringsværdi. Hvis du har brug for definitive svar omkring bygningens frednings- eller bevaringsstatus (f.eks. i forbindelse med sagsbehandling), kan du tjekke eventuelle restriktioner i Lokalplanerne der gælder for Willemoesgade 40, st. th, 2100 København Ø eller kontakte København Kommune direkte.\nLokalområdet — Willemoesgade 40, st. th, 2100 København Ø\nBeboerne i området omkring Willemoesgade 40, st. th, 2100 København Ø er mestendels conzoom®-typen Hjerterum\nWillemoesgade 40, st. th hører til afstemningsområdet 1. Syd hvor der er 11.045 stemmeberettigede borgere.\nBaseret på Rigspolitiets statistiske opgørelser vurderes indbrudsrisiko på Willemoesgade 40, st. th, 2100 København Ø at være lav.\nI perioden fra første kvartal 2016 og frem til og med andet kvartal 2018 er der anmeldt 166 indbrud i et område på en kvadratkilometer omkring Willemoesgade 40, st. th. Indenfor 1km2-kvadratcellen er der 11349 adresser. Omregnet betyder det at der i perioden årligt har været hvad der svarer til 5.85 indbrud per 1000 adresser. Det giver en estimeret indbrudsrisiko på 0.59 pct.\nWillemoesgade 40, st. th hører under skoledistriktet ØSTERBRO (Langelinieskolen). I skoledistriktet er der én folkeskole, nemlig Langelinieskolen.\nDer er gode bredbåndsmuligheder på Willemoesgade 40, st. th, 2100 København Ø.\nSe fibernet dækningsgrad omkring Willemoesgade 40, st. th\nDer er god 4G mobildækning på Willemoesgade 40, st. th med vejledende downloadhastighed op til 100 - 200 Mbit/s. I Danmark findes der tre store mobilnetværk, der håndterer mobiltelefoni og mobilt bredbånd. På Willemoesgade 40, st. th er dækningen for de tre netværk:\nSe 4G-dækningskort på Willemoesgade 40, st. th\nInternet og Mobildækning Willemoesgade 40, st. th, København Ø\nAnbefalet bredbånd på Willemoesgade 40, st. th\nBaseret på pris, hastighed, popularitet og kundetilfredshed anbefaler vi Fastspeed 1000/100 Mbit/s (Kabel TV-stik) » på Willemoesgade 40, st. th.\nFind andre tilbud og meget mere information om internet, og mobildækning på Willemoesgade 40, st. th, 2100 København Ø her.\nAnbefalet Mobilt Bredbånd på Willemoesgade 40, st. th\nBaseret på pris, hastighed, popularitet og kundetilfredshed anbefaler vi CBB (Mobilt bredbånd) 75 GB + Trådløs » på Willemoesgade 40, st. th.\nJordarten under Willemoesgade 40, st. th, 2100 København Ø er Marint sand og ler.\nBestil en detaljeret undergrundsrapport for Willemoesgade 40, st. th, 2100 København Ø. Rapporten er udarbejdet af den rådgivende ingeniørvirksomhed Geo, der er Danmarks førende eksperter inden for jord og vand. Normalpris: 799,-\nGeologiske boringer i nærheden af Willemoesgade 40, st. th\nTabellen nedenfor lister de 10 nærmeste boringer sorteret efter afstand fra Willemoesgade 40, st. th.\nHvor langt er der fra Willemoesgade 40, st. th


Magasin tilbudsavis 17.08.2017 - 28.02.2018 - side 49 | Dine Tilbudsaviser\nStartside > ... > > Arkiverede tilbudsaviser > Magasin > Arkiverede tilbudsaviser Magasin > Magasin tilbudsavis - 17.08.2017 - 28.02.2018 - side 49 - IKKE LÆNGERE GYLDIGE\nMagasin tilbudsavis - 17.08.2017 - 28.02.2018 - side 49 - IKKE LÆNGERE GYLDIGE\n49 LAD DET HELE BLANDE SIG Særligt én beklædningsgenstand summer den nye tendens godt op: Ki Kimonoen var allersterst for to somre siden, men den er stadig med i modebilledet. Hos Rabens Saloner ser vi tydeligt inspirationen fra vintage japanske kimonoer, og hos Ganni ser vi dem med mere vestlige print, hvor det hele blander sig. Kimonoen har også givet inspiration til jakker med store ærmer, og på skofronten hitter japanske slip-ins, så vi ser helt tydeligt en esterlandsk inspiration, forklarer Rikke Agnete Dam, der også peger på, at moden er blevet langt mere feminin og har faet mere fokus på kroppen Silhuetterne er blevet mere kropsnaære med fx slå-om-kjoler og -bluser, og stilarterne mikses på kryds og tværs. 90'er-jeans mikses med blomsterprint med østerlandsk inspiration, og til det bruger vi de amerikanske sneakers. For du behøver ikke at springe ud i blomster, farver og print fra top til tå. Ligesom de fleste mærker stadig har gode, klassiske basics i kollektionerne, er de stadig gode byggesten i din garderobe. 64 DEN SKANDINAVISKE MINIMALISMES DOMINANS ER HELT KLART PÅ RETUR 95 DRØN PA FARVER OG MØNSTRE Og det er ikke kun hos de store modehuse, at der bliver brudt med den stramme, skandinaviske stil. Selv et mærke som svenske Acne Studios, der var (og er) en af de fremmeste eksponenter for den skarpe stil, har udvidet deres sortiment med sager, hvor der ifelge Rikke Agnete Dam er "totalt drøn på print og farver". Og også de danske mærker fyrer den af med den nye kærlighed for farver og print. Danske Ganni har længe været foregangsmænd for den stil, vi ser hitte lige nu, og også de retter sig mere mod en anden del af verden end før. Både i deres designmæssige udtryk med masser af farver, menstre, print og fine detaljer, og i deres samarbejder og salgs- steder. De er brudt igennem i både England, Frankrig og USA, mange af de mest toneangivende fashionistaer elsker deres tøj, og de har lavet samarbejder med modegiganter som Netaporter.com og Mytheresa.com," fortaeller Rikke Agnete Dam, der også fremhæver andre danske mærker. Baum und Pferdgarten har altid været relativt farverige og skabt tøj med masser af detaljer. De har mikset det sporty med det feminine, og de rammer fuldstændig plet i den drejning, moden har taget, og deres popularitet vokser hele tiden. De har bl.a. lavet taj med gren glimmer, og i efteråret kommer vi i det hele taget til at se masser af glimmer, som traditionelt er ret udansk, også hos fx By Malene Birger. Alle er kommet med på den mere iøjnefaldende bølge, hvor der bruges blomster og striber-gerne på samme tid, og helst tilsat lidt leopard, hvis varighed er utrolig," fortæller Rikke Agnete Dam.


Calendar Girl 1: januar-februar-marts af Audrey Carlan | kr. 124,95\nSpar 75,00 kr (38%)\nCALENDAR GIRL 1 er den første bog i den stærkt vanedannende Calendar Girl-serie af Audrey Carlan, og her hører vi om januar, februar og marts.\nDet er et helt specielt år i Mia Saunders’ liv. Hver måned tilbringer hun i en ny by med en ny mand, i sin kamp for hurtigt at skaffe en million dollars til at betale sin fars spillegæld. Mia har altid taget sig af både sin far og søster. Og igen beslutter hun sig for at tage sagen i egen hånd. Hun får job som escortpige i Exquisite Escorts, og missionen er ganske enkel: Hver måned rejser hun videre til en ny by, hvor en ny mand venter.\nMia flytter i JANUAR ind hos sin første klient, som er den charmerende manuskriptforfatter Wes Channing. Han har brug for Mias selskab til række events i Hollywood. I FEBRUAR er hun muse for den berømte franske kunstner Alec Dubois. Hun skal stå model for en række malerier til en stor udstilling i Seattle. I MARTS hyres hun af den rige, italienske restauratør Tony Fasano. Hun skal ledsage ham til en familiemiddag i Chicago. Mia har svært ved at glemme Wes igen - men kærlighed er ikke indeholdt i kontrakten, og Mias mission skal fuldføres.\nCALENDAR GIRL er en serie bestående af 12 afsnit. CALENDAR GIRL 1 samler de 3 første afsnit for januar, februar og marts. Hver måned i et år flytter Mia Saunders ind hos en ny mand i en ny by. Rejsen begynder her.\nAudrey Carlan er en amerikansk bestsellerforfatter. Hun skriver sexede kærlighedshistorier, der er så hotte, at de kan få din e-bogslæser til at smelte. Den populære CALENDAR GIRL-serie har på rekordtid solgt over 2 millioner eksemplarer i USA alene og udkommer foreløbig i 18 lande. Serien er hendes første udgivelse på dansk.\nForfatter(e): Audrey Carlan\nDimensioner: B: 132 H: 197 D: 49 mm\n15 boganmeldelser af Calendar Girl 1: januar-februar-marts\nCalendar girl er meget anderledes i forhold til de kærlighedsromaner man typisk ser, hvor hovedpersonerne ender med at få hinanden til sidst, hvilket er et frisk pust til de ellers mange fortællinger, hvor man på forhånd ved, at den slutter med at de får hinanden. I denne bog rykker Mia videre selvom der er nogle uopklarede følelser for Wes, som er hendes første klient. Det bliver spændende at følge med i Mias resterende måneder.\nDer gik et helt år fra udgivelsen, til jeg kom i gang med at læse Calendar Girl og eg havde virkeligt store forventninger til denne serie. Men jeg må sige, jeg er skuffet. Efter al den omtale, havde jeg virkelig forventet en god, dyb historie. Jo der er nogle saftige sexscener,men historien er tynd , gentager sig selv og er meget kliché. Mia, der er nødt til at blive escortpige for at kunne betale sin fars spillegæld og forsørge sin lillesøster og som møder kærligheden, men føler at hun er nødt til at fortsætte som escortpige for at lære sig selv bedre at kende...... Nej, jeg tror ikke jeg skal læse resten af Calendar Girl. Men den er hurtigt læst. Nem at komme igennem og du vil ikke ligge søvnløs.\nNu er jeg jo den store krimi fan, men det afholder mig ikke fra en gang imellem at ty til noget andet. Calendar Girl 1. er første ud af i alt 4 bøger, hvor man følger Mia Saunders, som er kommet i knibe. Blair, som er en af hendes tidligere kærester, har lånt Mias far penge. Jan skylder nu Blair 1million, og hans gorillaer har allerede gennembanket Mia far, som nu ligger i koma på hospitalet. Mia ser ikke en anden udvej end at blive tilkoblet hendes moster Milles "Miss Milans" escort bureau, så hun kan betale sin fars gæld og samtidig beskytte og betale sin 19 årige søster Madisons skole. Mia kommer til at leve sammen med en ny mand i en ny by i en måned af gangen. Man følger Mias rejse gennem de første 3 måneder: Januar,febuar og marts. Hun starter i Januar ved den lækre manuskript forfatter Wes, hvor hun skal ledsage ham til forskellige arrangementer.\nCalendar Girl er det nyeste skud på stammen af bøger inden for erotik-genren. Mia Saunders vil redde sin far ud af en spillegæld og tager derfor jobbet som eksklusiv escortpige, der gennem 12 måneder skal være ledsager for 12 forskellige mænd. Bogen er skrevet i et meget let og billedligt sprog, men samtidig er historien fyldt med en del klicheer. Hvis du har brug for en bog, som du kan koble total fra til, og hvor du ikke skal tænke særlig meget over dens temaer, så er Calendar Girl det oplagte valg.\nCalendar Girl er et dejligt nyt pust inden for den erotiske genre, og bevæger sig heldigvis ikke rundt i samme søle som Fifty Shades. Mia Saunders må hjælpe sin far med at betale en spillegæld af, og får derfor job som escortpige. Hun skal gennem et år, være ledsager for tolv forskellige mænd. Bo hos dem og spille enten kæreste, flirt eller bare holde andre kvinder på afstand. Mia er en stærk kvinde karakter, hvilket er rigtig skønt og giver hende et stort ekstra like. Hun finder sig ikke i at blive trampet på, og ser sex som et behov for hende lige så meget som for en mand. Og det er nogle ret saftige scener der er tilstede, men uden den voldsomme mande dominans der ellers har plaget genren. Bogen er en forfriskning på en stille dag, og giver varmen på de kølige nætter ;)\nEfter weekendens læsemarathon havde jeg brug for noget læsestof, hvor jeg bare kunne koble af og ikke behøve at tænke for meget. Netop det var min eneste forventning til Calandar Girls af Audrey Carlan. Og den forventning blev heldigvis indfriet. Hvad jeg ikke havde regnet med var så, at jeg ville blive så optaget af denne bog, at jeg sneg mig til at læse, så snart jeg havde et sekunds pause i min dag, og lige skulle have et par sider eller 100 inden jeg skulle sove sent ud på aftenen, selvom jeg skulle op kl. 4.45 næste morgen. Derfor blev den da også læst på to dage, trods arbejdet også skulle passes begge dage. Jeg er en af de mange piger, som er med på Fifty Shades bølgen, og måske havde troet at denne serie ville være i samme genre. Serierne er dog rigtig langt fra hinanden på trods af, at det gennemgående tema er erotisk. Hvor handlingen i Fifty Shades er af en karakter, der kan give røde ører bare ved tanken, og som er lidt mere tys tys at tale om, så er handlingen i Calendar Girls noget mere mainstream, omend langt fra den virkelighed jeg selv, og folk jeg kender, lever i. Jeg nød, at hver måned i bogen bidrog med en helt ny historie og en ny “main man”, for på intet tidspunkte nåede det at blive trivielt, ligesom man heller ikke blev hverken forblændet af personerne eller trætte af dem. Jeg glæder mig til bogen med de næste tre måneder udkommer d. 30. Juni og ved dermed hvad et par dage af min sommerferie kommer til at gå med.\nFørst og fremmest er jeg glad for, at jeg havde fået fingre i formatet, med tre historier i én, for efter at have læst Januar, sprang jeg direkte videre til Februar og Marts. Jeg var så godt underholdt, at jeg måtte have mere med det samme. I virkeligheden er historien jo ikke voldsomt original. Har man læst Fifty Shades eller S.E.C.R.E.T og set Pretty Woman, så har man ligesom været der. Alligevel kan denne Calendar girl noget nyt, da den formår at levere en ny historie med en ny vedkommende morale for hver måned der går. Graden af perfektion irriterer mig lidt - hovedpersonen, Mia, er en knivskarp og sej kvinde. Trods en barsk barn- og ungdom er hun en moderne mønsterbryder, der sætter sin familie over alt. Hun er udelukkende havnet som escort pige for at redde sin far ud af en dødensfarlig spillegæld. Hun bliver beskrevet billedligt smuk med runde og erotiske former, hår der er kraftigt og sort som ibenholt, og et sæt bryster der kan lægge selv en homoseksuel mand ned. Hun er med andre ord perfekt. Og hvorfor har hun aldrig menstruation? Med al den sex, og på alle tider af måneden, undrer det mig, at hun aldrig døjer med alle de kvindelige gener, vi andre gør.... Nå, men det til side, så er hun perfekt. Hendes klienter er guddommelige eksemplarer af det mandlige køn. Veltrænede, veltalende, charmerende, soignerede, stinkende rige og en Gud i sengen. Så jo, det er god underholdning, og jeg vil gerne læse de resterende bøger i serien, da der er elementer i handlingen, der har fanget min opmærksomhed, og som endnu ikke er afsluttet. Dog vil jeg sige, at der ikke er meget nyt under solen, og det hele er jo lidt urealistisk. At romantisere escort faget på denne måde er også altid lidt farligt, og det er klart, at det vil kunne støde mange. Men man æder det råt, fordi det taler til vores drømme og fantasier. Det er jo et drømmescenarie af kaliber, at kunne bevæge sig som en gudinde igennem livet, og blive eftertragtet af ligesindede guder, der ikke kan tænke klart når du er i rummet. Dén fantasi bliver til fulde udlevet i denne historie, men byder også på diverse moraler, der vil kunne ramme et bredt publikum.\nOh my god!! Fifty shades of grey kan godt pakke sammen, Især på beskrivelserne af de "hæftige fortællinger" Calendar girl er smæk fyldt med erotik så det basker! Fra første til sidste side fanger bogen en og ens opmærksom fuldstændig, og inden man har set sig om så har man slugt hele bogen! Mere vil have mere! Jeg glæder mig ihvertfald til de næste bøger i rækken kommer!\nI Calendargirl Girl følger vi Mia Saunders , som skal have skrabet 1 mill$ sammen for at betale sin fars spillegæld. Selv ligger han i koma, efter et møde med lånehajens tæskehold. Mia får tilbudt et job hos Esquisite Escorts, som hun efter nøje overvejelse tager imod. En ny kunde hver måned i en ny by. Mia har altid tiltrukket sig de forkerte mænd, så hendes erfaring med mænd er mest negativ, dog går hun ind i det, men lover sig selv at passe godt på sig selv. Mias første klient er Wes Channing, Januar opgaven. Han er en virkelig hottie. Bogen beskriver hvordan Mia har og har haft det, ydmere beskriver den nøje, de erotiske scener, der løbende kommer. Det er vidt forskellige opgaver, Mia bliver sat over for. Som læser forstår man nemt hvorfor en mand i diverse tilfælde hyrer Mia. Hyggelig læsning i et sobert sprog.\nCalendar girl af Audrey Carlan er en bog delt i 12 afsnit, hver måned i 2016 udkommer der et nyt afsnit som e-bog, og hvis man har tålmodighed (det kan jeg allerede sige, efter at have læst første afsnit, at det har jeg ikke) kan man hver 3. måneder købe de tre foregående måneder i bogform. Spændende måde at udgive en bog på, som læser ved man hvornår, man får glæde af næste afsnit (selv om det ikke er til at holde ud at vente) og man har noget at glæde sig til hele året. Mia Saunders er årets calendar girl, for at skaffe 1 million dollars til at betale sin fordrukne fars spillegæld til den låne haj, som har fået banket ham gul og blå, så han nu ligger i koma. Derfor indvilliger Mia i at ligge skuespillerkarrieren og kærlighedslivet på hylden i et år, for at arbejde hos sin moster, som driver et eksklusivt escort bureau. Hver måned flytter Mia hjem til en ny mand, for at være hans ledsager, muse eller hvad de nu har behov for. I løbet af de tre første måneder finder Mia hurtigt ud af, at der ikke kun er penge, hun får ud af dette arrangement, men hun lære også en masse om sig selv, kærlighed og venskab. Januar; Jeg blev også forelsket, ville ønske det kunne holde for evigt og altid blive husket. Februar; Hot dam, den franskmand burde alle kvinder have en måned. Marts; Av mit hjerte. Kærlighed findes i så mange former og nuancer, og kan gøre så ondt. Jeg fik "Januar" til at læse og anmelde, var knap en tredjedel igennem før jeg var på nettet og købe bogen med de tre første måneder i. Jeg var fanget fra starten, Audrey Carlan skriver super lækkert, en god blanding af tanker, følelser, handling og beskrivelse af omgivelserne, og sproget er let og lige til. En af de typer bog, som man bare kan sætte sig tilbage i sofaen og nyde, mens man skiftevis får bankende hjerte, røde kinder og en tåre i øjet. Jeg glæder mig rigtig meget, til at følge med i Mia Saunders liv resten af året. Birkelund & Bøger\nFor Mia Saunders har livet ikke været nogen dans på roser. Moderen forlod hende, hendes søster og faderen, da Mia og søsteren var børn og siden har hun intet hørt fra moderen. Faderen skylder 1 million dollars og ligger på sygehuset som konsekvens af manglende betaling på spillegælden. Det er nu op til Mia at sørge for, at spillegælden kommer ud af verden. Derfor tager hun et job hos Exquisite Escorts. Jeg var rigtig spændt på at læse " Calender Girls" hvor læseren i januar, februar og marts følger Mia i hendes tilværelse som Escortpige. Jeg må indrømme, at jeg langt hen ad vejen ikke brød mig synderligt om Mia, som jeg syntes var for dominerende overfor søster og meget kynisk over for Wes og Alec, men i mod slutningen af bogen kom jeg til at synes bedre og bedre om Mia og jeg syntes bogen fik en meget bevægende slutning. Jeg glæder mig til at læse de næste afsnit om Mia Saunders og jeg anbefaler varmt " Calendar Girl".\naf Rikke W.,\nNemt læst januar, meget direkte i sproget og ikke i tvivl om hendes behov. Starter med pengenød og et familiemedlem der gerne hjælper... Et år med en ny mand hver måned som hovedpersonen skal flytte ind hos. Sex en et tilvalgt men det har hn svært ved at modstå, for Januar manden er hot. Om de kan glemme hinanden når hun rejser videre og hvad der så sker, ja det må resten af bøgerne vise\nMia har et problem. Hendes far har ikke bare skaffet sig en kæmpe spillegæld, men han har også fået så mange bank at han ligger på intensiv, uden mulighed for at rette op på sit eget liv. Mia, som helt siden hun var barn, har været vant til at tage sig af både sin far og lillesøster, er nu den eneste der kan skaffe penge til at betale farens gæld tilbage. I et helt år skal hun arbejde som escortpige. Hver måned flytter hun ind hos en ny mand, og tager del i hans liv. Det er en rigtig pretty woman historie, med flotte mænd og masser af sex.\naf Susan ,\nAnmeldelse af "Calendar Girl" Unge, smukke, rapkæftede Mia er tvunget ind i escort-branchen, for at skaffe penge til at dække sin fars spillegæld. Hun skal tilbringe 24 dage hos den hotte, sympatiske manuskriptforfatter Wes. Hun skal i den periode agere date og stå til rådighed. Dog er det frivilligt om hun vil indlede et seksuelt forhold, hvilket vil udløse en stor økonomisk bonus........... Det behøver hun ikke spekulere over særlig længe og så er vi ligesom i gang. De indleder et hot forhold og man er som læser med HELE vejen. Men kan Mia gennemføre uden at indvolvere sig følelsesmæssigt? Kan Wes slippe hende igen? Kan hun rejse videre til den næste mand, der venter måneden efter? Man må formode at forfatteren Audrey Carlan er en stor fan af Pretty woman". Inspirationen er i hvert fald tydelig. Escortpige og rigmand mødes, sød musik opstår. Romantisering af prostitutionsbranchen. Klichéerne står i kø og handlingen er desværre ikke overvældende. Dette er kun første bog ud af en serie på 12, der beskriver 12 måneder med 12 nye mænd. Jeg tror ikke jeg behøver at læse de 11 andre.\nAt være eller ikke være..... Calendar Girl beskrives bedst som en sommerflirt, hvor duften af nyslået græs, og smagen af den lækreste chokolade fylder dine sanser. Bogen er skrevet i meget billedligt sprog, så det føles som om det er en god ven, der fortæller dig hendes historie, og du derved næsten er der selv. Historien minder mest af alt om en moderne udgave af Pretty Woman, der møder mr. Grey. Den er hurtigt læst, og dens problemstillinger vil ikke følge dine tanker længe, men kan du acceptere det, er du godt underholdt hele vejen. Køb bogen i lufthavnen på vej mod ukendte destinationer eller giv den som værtsgave til en god ven, eller køb den i stedet for fredagsslik en dag, du vil forkæle dig selv.


Daniel Sørensen | Version2\nKommentar til FBI: Sådan hackede russiske spioner sig ind på en halv milliard Yahoo-brugere Fredag, 17. marts 2017 - 11:00\n...lyder efterhånden lige så troværdigt som enhver anden politisk udmelding.\nKommentar til Amerikansk start-up samler informationer fra sociale medier og sælger dem videre - til blandt andre FBI Fredag, 17. oktober 2014 - 10:10\nRe: Og FBI vil lige nøjagtigt kunne\n...med nok data, være i stand til at kategorisere en masse andre ting ud fra de oplysninger de allerede har ved at sammenligne dem med andres data. Ud fra hvilken musik du kan lide, hvilke bøger du læser, yndlingsfarve, fobier, familierelationer, om det er den tid på måneden, etc., kan man med no...\nKommentar til Her er beviserne mod hackersagens tiltalte Torsdag, 9. oktober 2014 - 12:52\n"Og mit væddemål står stadig: 1 fadbamse på at Svartholm Warg bliver dømt." Selvfølgelig bliver han dømt. De hader ham. Grundlæggeren af Pirate Bay slipper ikke let. Den mest plausible teori er at han / de er blevet sat op. Der er alt for meget på spil ved ikke at smide ham i fængsel....\nKommentar til Professor: Apples nye sikkerhedspolitik er dårligt nyt Tirsdag, 23. september 2014 - 11:08\nEr der en positiv vinkel på Appel-sager?!\nKommentar til Bing: Skotterne stemmer nej til løsrivelse fra Storbritannien Fredag, 19. september 2014 - 10:58\nKommentar til Bing: Skotterne stemmer nej til løsrivelse fra Storbritannien Fredag, 19. september 2014 - 9:59\nKommentar til Bing: Skotterne stemmer nej til løsrivelse fra Storbritannien Fredag, 19. september 2014 - 8:42\nKommentar til To slags nørder: Det skal jeg se på Copenhell 2014 Mandag, 19. maj 2014 - 11:46\nKommentar til Tiny Data: Hvem vinder Melodi Grand Prix? Fredag, 9. maj 2014 - 16:27\nRe: Proper journalisitk!\nHahaha :-D Not gonna happen - med mindre der går Clockwork Orange-behandling i den.\nKommentar til Tiny Data: Hvem vinder Melodi Grand Prix? Fredag, 9. maj 2014 - 13:31\nFede observationer du har med og meget imponerende at du formår at få noget interessant ud af et melodi grand prix.\nKommentar til Anonymous: Vi har hacket FBI Tirsdag, 4. februar 2014 - 14:56\nHaha, ja. lisa.moore@ic.fbi.gov - moore.lisa\nKommentar til "Store patter", "naboerne, de svin" eller "ZyXelG296tel", hvad hedder dit wifi? Torsdag, 21. november 2013 - 11:14\nKommentar til Bekræftet: Stærkt forsinket, dansk luksus-Android endelig til salg Onsdag, 29. maj 2013 - 15:34\nKommentar til Nu kan du også få Google Chrome på iPad og iPhone Søndag, 1. juli 2012 - 14:10\nKommentar til Google bruger 16.000 computere til at genkende en kat Onsdag, 27. juni 2012 - 13:33\nArtiklen påpeger at man normalt korrigerer AI'en, når den skal lære noget. Hvis dette ikke er tilfældet, er det ud over min fatteevne hvordan AI'en ved at det så rent faktisk er en kat den genkender. Det kan godt være den har regnet det ud fra tags, titler eller andet. Men nogen har vel defineret...\nKommentar til Ny Linux-kerne giver højere sikkerhed og bedre grafikkort-understøttelse Onsdag, 23. maj 2012 - 12:18\nRe: HD 7000?\nHehe. Jeg klukkede også lidt ved mig selv og tænkte straks på mit gamle Radeon 7200 DX7 kort. Måske red. skulle rette det til "Radeon HD7000-kort"\nKommentar til Trætte af Windows-ventetid: iPads giver lærerne arbejdsglæden tilbage Tirsdag, 17. april 2012 - 11:30\nJeg tænkte også straks, at det er da en af de dårligere løsninger på længere sigt. Jeg gad godt ved hvor meget ekstra tid der bliver brugt på opgaver hvor der skal skrives en del eller redigering af anden slags, samt hvor store ekstraudgifterne bliver når der skal dock til alle sammen. Hvis de ik...\nKommentar til 'Twilight er verdens bedste film' er lige så elendigt kodeord som 'password1' Onsdag, 21. marts 2012 - 10:34\nEr det ikke bare et spørgsmål om 1337?\nHvorfor ikke kombinere det komplekse med det simple? Hvad med "7w!1!9h7.5UX" Den er da til at huske.\nKommentar til Gadget-kalenderen: AMD's nye Radeon 7970 klarer seks skærme på ét grafikkort Fredag, 23. december 2011 - 12:07\nIkke første gang med seks skærme.\nHD5870 kunne også godt klare seks skærme. Dog tror jeg begge kort bliver tvunget i knæ hvis man gerne vil spille Battlefield 3 over alle seks skærme, på samme tid, i native opløsning.\nKommentar til Politiets teori: 14-årig nordsjællandsk dreng bag Paypal-hacking Onsdag, 14. december 2011 - 11:57\nHvis jeg har en trøje på hvor der står "slå mig", kan jeg nok ikke, i retten, argumentere for at det ikke var min egen skyld.


Roskilde håndværker - BIRK'S EL ApS\nSandet 4, 4130 Viby\nTlf.: 2096XXXX20967701 - vis nummer\nBirksel er en virksomhed som ligger i en lille by Viby Sjælland tæt på Roskilde. Her har vi udført elarbejde siden 2001 for både privat personer og større byggeprojekter. Om du skal have tilsuttet et komfur, lavet en el-installation i dit nye hus eller tænker på at få etableret sol eller vind energi, kan du trygt kontakte os. Vi udfører også midlertidige installationer på byggepladser samt udlejning af byggetavler, kabler, affugtere og andre el-artikler.\nAlt i El-installationer - Solenergi - Udlejning af Byggetavler - Kabler og affugtere\nGratis tilbud fra BIRK'S EL ApS\nSkriv kort hvad det er, din opgave drejer sig om, eller ring på 2096XXXX20967701 - vis nummer