Slot til frugt maskine – Casino Slots Players\nFrugterne er fantastiske! Alle kan lide frugt. De smager godt, ser godt ud, er sunde og kan nu også hjælpe dig med at vinde store summer. Fruit Fruit spilleautomater går tilbage til begyndelsen af æraen med spilleautomaten. Spillerne havde det sjovt med de farverige frugtsymboler, der gør det nemt at skelne mellem forskellige ikoner, mens de ser kendte og venlige ud. I løbet af årtier er frugt symboler erstattet af andre ikoner, men frugt spilleautomaten er fortsat det bedste valg for mange spillere.\nFaktisk er frugtbilleder så populære, når det kommer til spilleautomater, at frugtmaskiner ofte henviser til alle typer spilleautomater i Storbritannien. I vores ekspertguide bruger vi imidlertid udtrykket frugtmaskine til at henvise til slots, der har frugter som de fleste af deres symboler.\nDette bringer os til de frugt spilleautomater, der er tilgængelige i dag. Ja, du kan stadig finde spil med klassiske frugtbilleder på de roterende hjul, når du spiller i et kasino eller når du satser på Internettet. Mens de fleste af de tilgængelige spilleautomater nu er ret gamle, er der også nye moderne versioner, der hylder klassiske spil. De nye frugtpladser har mere detaljerede ikoner og kan endda have nogle ekstra funktioner.\nSå hvilke frugter taler vi her? Nå, de fleste gamle skolefrugtmaskiner brugte meget lignende repræsentationer af frugter som kirsebær, vandmeloner, citroner, æbler, blommer, appelsiner og druer. Det er ikke ualmindeligt at finde andre berømte spilleautomater i disse spil, såsom en guldklokke, nummer 7, guldstjerner og BAR-ikoner.\nØNSKEDE! Frugt spilleautomat spiller profil\nDet er godt at huske fra starten, at frugt-spilleautomater ikke kun er til spillere, der elsker frugt. Faktisk er de fleste af de spillere, der elsker disse klassiske spil i dag slotveteraner, der nostalgisk hvad de skal spille deres ungdoms spil. Det er ganske almindeligt at blive forelsket i et slotspil efter at have vundet stort ved en eller flere lejligheder. Nogle af de vigtigste frugtmaskiner er blevet tilføjet som online-versioner af spiludviklere, så de er nu lettere at få adgang til. Hvis du kan lide Fruit Fruit spilleautomat fra år siden, skal du kigge efter det online; måske kan du spille det igen.\nEn anden grund til, at frugtpladser stadig er populære på trods af nye kreationer med meget spændende temaer, er fordi de holder tingene enkle. De fleste af de spil i denne kategori har ikke komplekse ideer med en lille film til introduktion og animationer, der varer flere sekunder, når du får en vindende kombination.\n← Spil Banker Bet i Baccarat\nSådan spiller du europæisk roulette →


Anne Schultz Pinstrup, Carve Consulting, asp@carve.dk\n”Vi ønsker teknologiske løsninger, der skaber værdi for vores borgere, foreningslivet, de lokale virksomheder samt vores medarbejdere. Vi ønsker at tegne en retning for kommunens digitale transformation, hvor ressourcer til både udvikling og drift bliver brugt klogt på alle organisatoriske niveauer, og hvor man får truffet bevidste valg om brugen af digital teknologi”. Det var ønsker hos en kommune, som satte et udviklingsarbejde i gang, hvor medarbejderne blev involveret fra start, og hvor alle tager medejerskab til den digitale transformation.\nEr der forskel på en kommunes og en privat virksomheds tilgang til digital transformation? Svaret er nok både ja og nej.\nJa, fordi kommuner er underlagt en politisk ramme, som kan gøre det mere omstændeligt at agere hurtigt på nye digitale muligheder. Og ja, fordi en kommunes borgere, foreningsliv eller det lokale erhvervsliv kun i få tilfælde kan vælge andre til at levere ydelsen.\nNej, fordi de digitale teknologier er de samme og kan gøre det samme for både en kommunes borgere og en virksomheds kunder. Og nej, fordi kommuner oplever et konstant og stigende pres for at levere offentlig velfærd på en nem og smart måde.\nI denne artikel tegnes konturerne af en konkret kommunes arbejde med at udarbejde en teknologipolitik, som sætter retning for kommunens digitale transformation. Sigtet er at inspirere både private virksomheder og offentlige organisationer til en solid involvering af medarbejderne i udviklingsarbejdet.\nKommunens ønsker blev opfyldt\nProjektet lykkedes i sin første fase. Fundamentet er skabt for, at kommunen kan høste gevinster på det digitale område. Kommunen har fået:\nEt digitalt mindset hos forandringsagenter blandt ledere og medarbejdere. Der er sat fokus på de samlede gevinster ved teknologiske løsninger og en skærpet opmærksomhed på digital ledelse og kompetencebehov.\nEn ramme til udvikling af borgernære løsninger, der skaber værdi for både borger og medarbejder. Arbejdet forankres i et forum med ansvar for tværgående prioritering, hvilket er med til at sikre retning og videndeling på tværs af virksomheden, hvor der forventes gevinster, bl.a. gennem overførbare løsninger.\nMedejerskab til den digitale transformation, vilje til at bruge andres erfaringer og lyst til at drøfte gevinster og værdier forbundet med digitalisering.\nNæste fase består i at sikre forankringen i hele kommunen. Der skal implementeres gode måder at arbejde med udvikling af nye løsninger på, som sikrer det fortsatte medejerskab til den digitale transformation, og som også involverer borgere, foreningsliv og det lokale erhvervsliv. Brugerne skal involveres for at sikre værdi.\nFra automatisering af administrative processer til løft af kerneopgaver via ny teknologi\nKommunen ønskede at udvikle kerneopgaven endnu mere ved hjælp af digitale, teknologiske løsninger for på den måde at styrke velfærdsudviklingen. Kommunen havde allerede erfaring med automatiserede processer på det administrative område, men ønskede at styrke brugen af teknologi i de mere borgervendte funktioner. Det gjorde den, fordi borgerne i stigende grad stiller krav til, og har en forventning om, at man i kontakten med det offentlige kan benytte sig af selvbetjeningsløsninger, og at digitale løsninger stilles naturligt til rådighed på en måde, som giver en sammenhængende ydelse for den enkelte. Det gjorde den samtidig, fordi den gerne vil være en attraktiv arbejdsplads for nuværende og kommende medarbejdere.\nLige som andre offentlige virksomheder arbejder kommunen derfor målrettet på at indføre gode, værdiskabende, teknologiske løsninger, der på én og samme tid letter arbejdsgange for personalet og skaber kvalitet for borgerne.\nDigitaliseringen sker i selve kerneydelsen til borgerne, og det optager naturligvis både ledelse og medarbejdere. Man vil gerne levere høj kvalitet i ydelsen til borgere, foreningsliv og lokale virksomheder. Det stiller krav til faglighed og kompetencer og bør gøre én nysgerrig på potentialet ved de forskellige teknologier.\nFor at tage skridtet videre på det digitale område havde kommunen brug for en ramme og for en fælles forståelse af, hvad teknologi kan og skal. Den havde brug for at håndtere den utryghed, der var blandt medarbejderne om, hvad indførelsen af teknologiske løsninger betyder for jobbet: Forsvinder det? Hvordan bruger man ny teknologi, og hvad hvis ikke man har kompetencerne?\nTeknologiske løsninger handler om at:\nSikre et højere niveau af borgerservice.\nSkabe bedre processer og smidigere arbejdsgange.\nStyrke den gode trivsel og/eller imødegå et kompetencemæssigt problem.\nSikre bedre udnyttelse af ressourcer.\nSikre bedre og mere sikker brug af data.\nNy teknologi skal løse reelle problemer\nDet kan være besnærende at implementere teknologiske løsninger, der er avancerede og det nyeste på markedet. Men hvis ikke man har fokus på det problem, der skal løses, og hvis ikke man som virksomhed kan følge med rent kompetencemæssigt, mindsetmæssigt og ressourcemæssigt, så skaber løsningen ikke værdi. Snarere tværtimod.\nVores kommune var ambitiøs på det digitale område, men den havde også meget forskellige faglige områder med hvert deres udgangspunkt for brug af teknologiske løsninger og ambitioner for digitalisering. Den havde brug for at kende sin digitale status i de forskellige områder, hvor ledere og medarbejdere havde varierende fortrolighed med teknologiske løsninger. Det skulle hjælpe til at træffe de bevidste valg, der kunne skabe sammenhæng og synergi på tværs.\nDa medarbejderne er dem, der er tættest på borgeren, og derfor også ofte de bedste til at se potentiale for innovative løsninger, blev de trukket helt tæt på, når der skulle drøftes potentiale, muligheder og hindringer for ny teknologi. Gennem involvering kunne kommunen dele viden, skabe følgeskab og få et miljø med plads til læring og brugerdreven innovation.\nDen systematiske tilgang til problemdreven løsning\nSystematikken til at kortlægge muligheder for problemdreven løsning ved hjælp af teknologi er egentlig ikke så kompliceret, men det er vigtigt at følge processen trin for trin, hvis man skal fastholde fokus på netop problemet, ikke teknologien. Procestrinnene fremgår af figur 1.\nFigur 1: Procestrin for kortlægning af digital status.\nTrin 1 skaber udgangspunktet for metoden. De eksisterende løsninger, dvs. virksomhedens digitale status, skal være kortlagt. Input kommer fra forretningen, men indsamlingen skal være struktureret for, at man kan arbejde med det i en større kreds og på tværs af virksomheden. Der skal foreligge et format for indsamlingen. Det kan fx være et simpelt regneark eller små kort, hvor baggrund, udfordringer, effekt og oplevet modtagelse hos brugeren beskrives ganske kort. Et eksempel fremgår af tabel 1.\nTrin 2 er at fokusere på det problem, der er blevet løst ved hjælp af teknologi. Formålet er at blive bevidst om, hvad der er motivationen for at bruge ny teknologi: Handler det om at forbedre en proces, handler det om at bruge data på en bedre måde, om at udnytte ressourcerne bedst muligt eller er der et kompetenceissue? Der kan selvfølgelig være flere bevæggrunde på samme tid. Det kan være et samtidigt ønske om både høj kvalitet for borgeren og øget trivsel for medarbejderen, eller om både bedre ressourceudnyttelse og bedre brug af data. I private virksomheder vil kunden selvfølgelig stå i centrum af modellen. I en kommune er det borgeren, foreningslivet og det lokale erhvervsliv, der er i centrum, og de teknologiske løsninger skal skabe værdi her.\nModellen fremgår af figur 2.\nFigur 2: Carves model til problemløsning ved hjælp af teknologi.\nCarves model for problemdreven løsning fungerer på den måde, at eksisterende teknologiske løsninger placeres under rette overskrift for at tydeliggøre, hvad der er den primære motivation for at have den givne teknologiske løsning. Det skærper bevidstheden om, at teknologiske løsninger skal skabe værdi og ikke bare implementeres, fordi det er fedt med ny teknologi.\nDet afgørende er, at det sker i en inddragende proces, hvor alle er med til at placere eksemplerne i modellen. Derved bliver der skabt en forståelse for de konsekvenser, der også er ved ny teknologi, fx at opgaver falder bort (og måske bliver erstattet af nogle andre), eller at der er behov for nye kompetencer eller medarbejdergrupper. Desuden vil der givet opstå etiske diskussioner, fx på dataområdet, hvor det skal sikres, at både medarbejder og borger føler tryghed i forhold til brugen af data. Alt dette er med til at skabe en fælles forståelse og referenceramme for ny teknologi som en forudsætning for at kunne tage medejerskab.\nTabel 1: Eksempel på input fra den lokale kortlægning af digital status.\nDataetiske retningslinjer har fokus på menneskets forrang over teknologiske hensyn. Der er fokus på gennemsigtighed og forklarlighed, ligeværdighed og respekt for borgerens værdighed. Som medarbejder skal man kende til arbejdsstedets retningslinjer for, hvordan man bruger oplysninger om borgerne og hvordan man forklarer det til dem. Dataetik sætter på den måde borgeren i centrum.\nTrin 3 handler om at kigge på teknologier, der vil kunne anvendes til at løse problemerne. Nogle teknologier egner sig til dataindsamling, andre til dataanalyse, og nogle er konkrete produkter. Teknologierne kan ikke det samme, og nogle er måske urealistiske at bruge, fordi de er for avancerede til formålet. Gevinsterne ved brug af ny teknologi kommer, når de bliver brugt rigtigt til formålet – og her skal man som virksomhed også være bevidst om ens egen modenhed i forhold til at kunne bruge teknologien: Hvilken fortrolighed og erfaring har man med selve teknologien? Hvor afprøvet er den? Kan man videreudvikle en teknologi, man allerede bruger, eller skal der noget helt nyt til?\nFigur 3 viser eksempler på tekniske løsninger på de forskellige områder.\nTrin 4 er i virkeligheden den strukturerede drøftelse af potentiale, muligheder og forhindringer ved ny teknologi ud fra et oplyst grundlag og med fælles referenceramme og sprog. Drøftelsen kan være svær, fordi det for nogle netop kan være svært at forstå det med teknologi – men også her fremmes den fælles forståelse gennem involvering og ved at få styr på formålet med teknologien. Det kan afmontere noget af frygten for teknologiske løsninger, fordi man dels får sat ord på det svære, dels har noget at referere tilbage til, hvis man skulle få brug for det på et senere tidspunkt.\nTrin 5 er der, hvor virksomheden formulerer konkret strategi og handleplan for digitaliseringen.\nFigur 3: Carves model til problemløsning med angivelse af teknologier.\nGevinsterne ved forløbet\nGennem et forløb på knap et år arbejdede kommunen med at skabe den ramme, der gør det muligt at arbejde mere bevidst med den digitale transformation og med løsninger, der er til gavn for både borgere, foreningsliv samt lokalt erhvervsliv og kommunens medarbejdere.\nUd af dette arbejde er der især tre pointer, som er værd at trække frem som særlige gevinster ved forløbet:\nTabel 2: Eksempler på teknologiske løsninger med potentiale for overførbarhed.\n1) Et fælles sprog som en måde at håndtere utryghed på\nMed kommunens ønske om værdiskabende digitale løsninger, bevidste valg og retning for den digitale transformation fulgte et naturligt fokus fra både ledere og medarbejdere på de ændringer i arbejdsgange, kompetencebehov og nye arbejdsmetoder, som forventeligt ville komme.\nKommunen arbejdede derfor bevidst med at skabe en fælles forståelse for brugen af ny teknologi, som gav mening for både ledelse og medarbejdere. Det var afgørende at tale samme sprog og at have en fælles referenceramme for at kunne håndtere den utryghed, der var blandt medarbejderne. Ny teknologi kunne have konsekvenser i form af nye krav om særlige kompetencer eller arbejdsopgaver, som måske ville forsvinde.\nDerfor var det også afgørende at tale om, hvad teknologier som AI, Machine Learning, databaseret beslutningsstøtte, chatbots, IoT, droner, osv. dækker over og hvad de kan bruges til.\nVirksomheden søgte inspiration for at blive klogere på to ting:\nDen generelle teknologiske udvikling for at kende de nye muligheder og deres potentiale.\nBrug af teknologi i egen sektor/branche for at få et udvidet og mere konkret billede af mulighederne på de faglige områder.\nSærligt to refleksioner gav genlyd: 1) Når først man går i gang, kan man ikke rulle det tilbage, og 2) Den teknologiske udvikling går så stærkt, at det kræver prioritering, for ellers kan man ikke følge med og opnå gevinster.\n2) Viden som en måde at skabe stolthed på\nKommunen ønskede et fælles overblik over nuværende digitale løsninger, og hvad de blev brugt til. De faglige områder havde allerede i større eller mindre grad taget forskellige teknologiske løsninger i anvendelse, og flere administrative arbejdsgange var allerede automatiseret, men viden blev ikke delt på systematisk vis. Der var derfor et potentiale i at dele viden om konkrete løsninger.\nKortlægningen af den digitale status viste en guldgrube af viden og gode eksempler, hvor ny teknologi havde skabt direkte værdi for brugere og medarbejdere. Fx brug af VR-briller i undervisningssituationer, eller droner til opmåling af kolonihaver. Tabel 2 viser flere eksempler på konkrete løsninger, der har potentiale til yderligere anvendelse.\nEn kommune med mange forskellige faglige områder kan ikke nødvendigvis bare tage en teknologisk løsning og så anvende den som ’plug-and-play’ på et andet fagligt område. Brugerne er nogle andre, problemet kan have et twist, områdets digitale modenhed kan være på et andet niveau. Ikke desto mindre viste de mange gode eksempler et potentiale for at udnytte ressourcerne mere optimalt.\nBilledet af, hvor mange løsninger der var i brug, rykkede ved medarbejdernes opfattelse af kommunens digitale status. De ansattes stolthed over arbejdspladsen blev styrket, og der kom et godt fundament for – og en lyst til – at dele perspektiver og udnytte potentialet ved teknologiske løsninger på tværs af kommunen.\nLæringsrummet var åbent. Det, der først kunne virke skræmmende for medarbejderne i forhold til brugen af ny teknologi og konsekvenserne for ens job, blev vendt til en stolthed over, at der i flere af de forskellige funktioner allerede blev anvendt teknologiske løsninger, og der kom en åbenhed og nysgerrighed overfor nye løsninger. Men det blev også italesat, at der er brug for opmærksomhed på medarbejdere, som ikke føler sig klædt på til at arbejde digitalt. At der er brug for at arbejde med udviklingen af digitale kompetencer, så medarbejderne trygt kan bruge teknologi til at indsamle og analysere viden og bruge de konkrete tekniske redskaber i mødet med borgeren.\nFormålet med at udnytte potentialet ved ny teknologi handler ikke kun om at bringe nyt ind. Det kan også handle om at understøtte velkendte løsninger gennem tilpasninger. Tidlig i forløbet blev der peget på behovet for at have et formelt forum til at dele viden om teknologiske løsninger.\nMed overblikket over kommunens digitale status blev det endnu tydeligere, at der er mange gevinster at hente ved at kende til konkrete måder at bruge ny teknologi på. Selv om løsningen ikke kan overføres fuldt og helt, så kan viden om anvendelsen og gevinsterne åbne for, at man søger efter en anden teknologi til løsning af et konkret problem.\nUanset hvad, så var refleksionen, at videndeling kan sikre bedre udnyttelse af ressourcerne til både udvikling og brug af ny teknologi – både internt i virksomheden og eksternt i samarbejdet med andre aktører.\n3) Pejlemærker som en metode til at skabe medejerskab\nPejlemærkerne blev defineret undervejs i forløbet. Fordi potentialet er varierende for de forskellige faglige områder, ønskede kommunen nogle pejlemærker, som alle faglige områder kunne se sig selv i og fylde ud med konkrete tiltag.\nPejlemærkerne skulle være en vejviser og nogle elementer, som man altid skal forholde sig til, når man undersøger, overvejer og ønsker at bruge en konkret teknologi. Formålet var at skabe sammenhæng og synergi på tværs af de faglige områder og i samarbejdet med eksterne aktører.\nResultatet af drøftelserne blev et ønske om:\nStyrket organisatorisk forankring.\nBedre ressourceudnyttelse og gevinstrealisering.\nBedre brug af data.\nUndervejs i drøftelserne var der også et stærkt fokus på de værdimæssige aspekter af den digitale transformation, dvs. det handlede også om ledelse og kultur og om, ’hvad er det for en kommune, vi gerne vil være’. Derfor fortsætter drøftelserne om:\nHvordan sikrer vi, at medarbejderne kan forholde sig kritisk til data og bruge data på en forsvarlig måde?\nHvordan sikrer vi, at den enkelte borger ikke føler sig overvåget gennem øget brug af data?\nHvad er digital ledelse?\nHvad er digitale kompetencer, og hvad gør det digitale ved fagfagligheden?\nHvilket serviceniveau vil – og skal – vi tilbyde? Er det anderledes, når det er digitalt?\nHvad gør vi med kolleger og borgere, som ikke rigtig kan det med teknologi?\nFigur 4: Teknologikort.\nProjektet blev startskuddet til en videre proces\nEn af refleksionerne i løbet af processen var, at ’vi er ikke færdige, når først vi går i gang’. Med andre ord: Ambitionen om at have en fælles forståelse for ny teknologi og pejlemærker til at sætte retning er startskuddet til en mere strømlinet og bevidst måde at arbejde med teknologiske løsninger på i kommunen.\nEt af pejlemærkerne handler da også om styrket organisatorisk forankring. Kommunen ønsker sammenhæng og synergi i forhold til brug af ny teknologi i mødet med borgeren, foreningslivet og det lokale erhvervsliv. Det er også et element i det at være en attraktiv arbejdsplads.\nVed at trække medarbejderne tæt på opfordrer man som ledelse til at lade de tusind blomster blomstre. Alle opfordres til at se og forfølge potentialet i at bruge teknologiske løsninger som en del af opgaveløsningen, men ressourcerne til udvikling og implementering er desværre ikke uanede. Derfor skal der prioriteres – og der skal skabes gennemsigtighed i prioriteringen for at understøtte motivationen for den brugerdrevne innovation.\nOpgaven med prioritering placeres i kommunen i et tværgående it-porteføljeråd, som også har til opgave at holde overblik over den digitale status og fastholde fokus på gevinstrealiseringen. Rådet skal forholde sig til de forskellige forslag, der kommer fra ledelse og medarbejdere fra de faglige områder og på den måde søge at udnytte ressourcerne bedst muligt.\nKommunen bruger et teknologikort til at understøtte den brugerdrevne innovation og skabe gennemsigtighed over indkomne forslag, se figur 4. Teknologikortet opfordrer til at tænke i sammenhæng og synergi samt i kompetencebehov, og da alle kan stille forslag, er alle også med til at tænke større end blot ens eget arbejdsfelt.\nArbejdet begynder først rigtigt nu\nProjektet blev sat i søen for at skabe en retning for kommunens digitale transformation. Det lykkedes, og projektet blev reelt startskuddet til en kreativ proces i kommunen med bred involvering af medarbejderne i at finde teknologiske løsninger på kendte problemer i kerneopgavernes udførelse.\nNogle af de væsentlige elementer var:\nFælles sprog og referenceramme for ny teknologi.\nTeknologikort med fokus på løsning, gevinster og sammenhænge.\nDer forventes medejerskab til den digitale transformation helt ud i yderste led, og de værdimæssige drøftelser fortsætter om, hvad det er for en kommune, man gerne vil være. Arbejdet begynder først rigtig nu.\nForfatter: Anne Schultz Pinstrup\nAnne har faciliteret udvikling af politikker og pejlemærker gennem en årrække i offentlige virksomheder, bl.a. på uddannelses- og sundhedsområdet. Udviklingsarbejdet har altid været forankret i en bred kreds af interessenter for at sikre holdbare løsninger med stærkt medejerskab. Siden 2018 har Anne været i konsulentfirmaet Carve Consulting, som hjælper virksomheder i både den offentlige og private sektor med digitale transformationer, implementering af nye arbejdsgange og tekniske løsninger samt digitale End-2-End-processer.


Nu skal erhvervsstøtten uden lup - Avisen.dk\nNu skal erhvervsstøtten uden lup\nErhvervslivet får årligt støtte på 20 milliarder kroner - en stor del af ordningerne bliver ikke løbende tjekket efter i sømmene. (Foto: Foto: Colourbox)\nMindst 37 erhvervsordninger har udbetalt milliarder af støttekroner siden 1995 uden at være blevet vurderet. Det skal nu være slut.\n27. april 2012 06:15\nSkal erhvervsstøtte år efter år udbetales uden at blive vurderet. Det spørgsmål besvarer regeringen nu ved at tage erhvervsstøtten, der årligt koster statskassen 20 milliarder kroner, under lup.\n37 erhvervsstøtteordninger har siden 1995 betydet udbetalinger på 40 milliarder kroner - det er sket uden at politikerne har taget stilling til, om ordningerne skal fortsætte. Det skriver Ugebrevet A4.\nHvert år bliver der uddelt støtte for 20 milliarder kroner. Sidste år til 140 ordninger, der sender pengene til erhvervsliv, foreninger og institutioner.\nNu skal det være slut med at støtteordninger kan køre i det uendelige uden at blive vurderet af politikerne, mener regeringen.\n- Det er klart, at når man snakker om så stort og substantielt beløb, så vækker det eftertanke. Man kunne få den mistanke, at der ikke bliver stillet tilstrækkeligt krav til erhvervsstøtteordningerne, siger socialdemokraternes erhvervsordfører, Benny Engelbrecht, til Ugebrevet A4.\nRegeringen vil konkret udstyre erhvervsstøtteordningerne med såkaldte 'solnedgangsklausuler', der skal fordre en aktiv beslutning for om ordningerne skal fortsætte.\n- Det betyder ikke nødvendigvis at alle disse ordninger skal nedlægges, men det betyder, at man får et 'forklar eller forsvind'-princip ind i erhvervsstøtten. Det betyder, at såfremt man ikke kan bevise, demonstrere eller forklare, at det vi bidrager økonomisk til, er en fordel for samfundet, så er det meget vanskeligt at opretholde ordningen, lyder det fra Benny Engelbrecht.\nHan bakkes op af De Radikales erhvervsordfører Andreas Steenberg.\n- Der er nogle af ordningerne, der har eksisteret siden en gang i 60'erne. Og det er rigtig mange penge, vi bruger på de her ordninger, så derfor bør vi med jævne mellemrum kigge på, om de skal fortsætte, siger han.\nVenstres erhvervsordfører Kim Andersen er enig i at ordningerne skal evalueres løbende. Han frygter dog, at bureaukrati kan betyde ordningernes død.\n- Jeg synes, det er helt rimeligt med løbende evalueringer af, om ordningerne har den ønskede effekt for det danske erhvervsliv. Men jeg frygter, at regeringen nu går ind og lukker ordninger for at tage pengene og bruge dem til noget helt andet. Så har de ro i baglandet i regeringen, men det er forfærdeligt for dansk erhvervsliv, hvis det er tilfældet, siger Kim Andersen.\nDansk Erhverv støtter ideen om løbende evaluering.


Opasia vælger Google\nOffentliggjort: 02.05.01 kl. 11:35\nBaggrunden for valget af Google er, at søgemaskinen er den bedste til at fremskaffe de mest relevante søgeresultater, skriver TDC Internet i en pressemeddelelse. På verdensplan har Google indekseret over 1,3 mia. sider, og på det danske marked er der nu indekseret over 5,5 mio. sider.\n- I takt med det stigende antal sider på Internettet er der behov for værktøjer, som kan sortere de mange informationer og gøre de relevante informationer tilgængelige for den almindelige bruger, siger Christian Peytz, mediedirektør i TDC Internet.\nOpasia indfører samtidig Looksmart som katalog over danske internetsider.


I nat blev flere skud affyret mod rockergruppen Satudarahs klubhus i Maribos bymidte. Politiet ser med stor alvor på sagen.\nBandekonflikten findes og i udkantsdanmark. Her kæmper bl.a. Saturdarah mod Mongols i Maribo og Sakskøbing på Lolland Falster. Fold sammen\nFredag d. 06. oktober 2017, kl. 09.05\nKlokken 00.20 i nat blev der affyret flere skud midt i Maribo rettet mod Satudarahs rockerborg på Vestergade 36. Det oplyser Sydsjællands og Lolland-Falsters Politi i en pressemeddelelse.\nIfølge politiets oplysninger blev ingen ramt af skuddene. En lille mørk bil blev set køre fra adressen, og politiet søger nu vider, der har set bilen enten ved adressen eller tidligere på aftenen.\n»Det er uacceptabelt, når bandemiljøets konflikter fører til skyderier mod en lokalitet i en bymidte. Vi ser derfor på episoden med stor alvor,« siger politiinspektør Kim Kliver.\nDet vides ikke, hvem der affyrede skuddene. Men som Berlingske for nylig berettede, er Satudarah i øjeblikket i konflikt med gruppen Mongols MC.\nSiden midten af marts har politiet beslaglagt syv våben, anholdt 14 personer fra de to grupperinger, hvoraf fire er dømt, resten er stadig varetægtsfængslet. Politiet har også foretaget razziaer og anholdelser, rykket ud til nedbrændte kiosker og skudepisoder, attenderet borgermøder, og fredag den 15. september oprettede politiet en visitationszone i Maribo.\nSatudarah har indrettet sig bag Euro-paller på 1. sal over en tatovør på Vestergade midt i Maribos bymidte. Rundt om ligger frisøren, tøjbutikker og beværtninger. Her har Satudarah holdt til siden 2015.\nKonflikten mellem Mongols MC på den ene side og Satudarah på den anden handler om narkotika. Og beskyttelsespenge, organiserede indbrud og røverier. Og om retten til at skaffe sig monopol på markedet. Det har Kim Kliver tidligere fortalt til Berlingske.\n»Det, vi skal indse, er, at i alle dele af Danmark, er der et købedygtigt marked, og der er tale om mange penge at hente. Det er dét, der er afgørende for deres tilstedeværelse. Den traditionelle opfattelse af, at de primært holder til i storbyerne, den passer ikke,« siger han.\nSydsjællands og Lolland-Falsters Politi har den seneste tid arbejdet for at fjerne hovedaktørerne fra begge grupper, »så personkredsen fra begge grupper føler politiets ånde i nakken«.\n»Samtidig skal politiets indsats ikke medvirke til at skævvride magtbalancen grupperne imellem. Vi ved desuden, at de ikke går efter almindelige mennesker, men prøver at ramme modparten og deres interesser i miljøet,« siger Kim Kliver.\nDer er i alt 45 rockerborge eller tilholdssteder for bander i Danmark i følge tal fra Rigspolitiet, som Berlingske har fået aktindsigt i.\nMongols har, siden de slog sig ned i Danmark i slutningen af sidste år, konstant været i konflikt blandt andet med Satudarah, Loyal to Familia og NordVest Copenhagen i hovedstaden. Ifølge Michael Kjeldgaard, der er politiinspektør ved Nationalt Efterforskningscenter i Rigspolitiet (NEC), har Mongols ikke en fast base på Sydsjælland eller i resten af Danmark, men holder til omkring Albertslund og Taastrup. Oprindeligt kommer gruppen fra USA, hvor de var i krig mod Hells Angels.\nSatudarah kom til Danmark i 2013 fra Holland, hvor de er den største rockerklub. Den blev dannet i 1990 med rødder fra den tidligere hollandske koloni Molukkerne i Indonesien. I dag tæller gruppen både etniske hollændere og indvandrere fra mange forskellige lande, og den er ekspanderet til en lang række lande verden over.\nKommune vil lukke Satudarahs klubhus i Maribo efter skudepisode


Bagsiden: Brugte Valdemar Poulsen apparatet? | Ingeniøren\nAf Bagside Lynch 27. sep 2019 kl. 02:00 0\nHvad gør man, når man arver et smukt gammelt elektromekanisk apparat, som muligvis har spillet en væsentlig rolle i den teletekniske historie? Man spørger naturligvis vore (tilsammen) alvidende læsere:\nJust Høegs elektromekaniske komponenter er monteret på en messingplade på 13 x 8 cm. Havde apparatet et formål i forbindelse med Valdemar Poulsens eksperimenter med trådløs telegrafi. Illustration: Privatfoto\nMin morfars bror Just Høeg blev dimitteret som maskiningeniør fra Polyteknisk Læreanstalt januar 1903. Det meste af sin karriere var han ansat hos De Forenede Papirfabrikker, hvor han endte som direktør for Maglemølle- fabrikkerne i Næstved. Men inden da var Just Høeg ansat hos opfinderen Valdemar Poulsen.\nJeg har arvet et elektromekanisk apparat (se foto), som jeg er sikker på, at Just Høeg selv har lavet. Han var meget ferm til finmekanik og havde alle årene et finmekanisk værksted.\nMåske har dette apparat, som er opbygget på en solid messingplade, noget at gøre med tiden hos Valdemar Poulsen?\nTja, nu kniber det nok med at finde øjenvidner fra perioden 1904 til 1906, hvor Just Høeg var ansat hos Valdemar Poulsen. Jeg har derfor i stedet spurgt Bagsidens konsulent vedr. antikke svagstrømsmekanismer, Poul-Henning Kamp, om et gæt på anvendelsen. Han skriver bl.a.:\n”Cylinderen i midten er formodentlig en elektromagnet. Rammen er derfor formodentlig et magnetisk anker, magnetiseret af spolen, og i så fald er magnetfeltet stærkest i gabet, der omslutter den store skives kant.\nHvis skiven roteres med uret i magnetfeltet, vil der dannes hvirvelstrømme i skivens jern, som vil bremse denne og via Newtons 3. lov tilsvarende rotere ankeret imod uret og imod fjederkraften.\nPræcis hvad der foregår i venstre side er sværere at gennemskue. Bladfjederen har sin egen elektriske terminal, men der, hvor den berører ankeret, er dette elektrisk isoleret. Fingerskruen ved siden af den elektriske terminal har til formål at justere ankerets hvilestilling og/eller at begrænse oscillationer i dettes bevægelse.\nHvad dimsen imellem denne fingerskrue og ankeret, under hullet i bladfjederen er, kan jeg ikke gennemskue, men det er formodentlig den, der virker som ‘udgangssignal’ på en eller anden måde.\nNederst på opstalten i venstre side sidder noget, der ligner en drejeknap til justering, men så vidt jeg kan se, er den ikke coaxial med ‘output-dimsen’, men den kunne f.eks. drive et snekkegear, som roterede/hævede ‘output-dimsen’.\nInden for et relativt stort område af omdrejningstal for skiven og strøm gennem spolen vil ankerets bevægelse være ret proportional med omdrejningstallet og strømmen igennem spolen.\nSå mit bedste gæt er, at det handler om at måle eller regulere omdrejningstallet på en motor.”\nTak for forsøget! Send jeres forslag til lynch@ing.dk, hvis I har en mening om apparatets formål og alder.


Hvordan påvirker dobbelt CFTR-modulatorbehandling de mikrobiologiske fund i luftvejsprøver fra cystisk fibrose patienter? | Cystisk Fibrose Foreningen\nHvordan påvirker dobbelt CFTR-modulatorbehandling de mikrobiologiske fund i luftvejsprøver fra cystisk fibrose patienter?\nMaria Pals Bendixen, PhD ved Afdeling for Klinisk Mikrobiologi på Rigshospitalet præsenterede på den europæiske cystisk fibrose kongres 2022 i Rotterdam sin forskning i, hvordan dobbelt CFTR-modulatorbehandlinger påvirker de mikrobiologiske fund i luftvejsprøver fra cystisk fibrose-patienter i København. Studiet vil formentlig være et af de største til dato. Cystisk Fibrose Foreningen har givet økonomisk støtte til at Maria kunne præsentere sin forskning på kongressen.\nGennem udviklingen af CFTR-modulatorbehandling er det blevet muligt at delvist genoprette funktionen af CFTR-genet, hvilket for cystisk fibrose-patienter har betydet bedring af flere kliniske faktorer såsom bedring af lungefunktionen, nedsat mængde af slim i luftvejene, øget kropsvægt og nedsat saltindhold i sved.\nSker der ændringer i den generelle mikrobiologi?\nMen hvad sker der med bakterierne? Og ændres den måde der tages luftvejsprøver på, eller kvaliteten af de prøver man får? Formålet med Marias studie er at undersøge, om der sker ændringer i den generelle mikrobiologi fra nedre luftveje hos pateinter med cystisk fibrose i forbindelse med opstart af modulatorbehandling.\nDer vil også blive set på, hvilke typer af prøver der er taget i de forskellige tidsperioder samt på kvaliteten af prøverne, vurderet ved mikroskopi.\nUndersøgelser af prøver før og efter opstart af modulatorbehandling\nMaria har valgt at kigge på 2 forskellige tidsperioder før og under opstart af modulatorbehandling i klinikken i København og har lavet et dataudtræk i laboratoriesystemet MADS på alle dyrkninger på luftvejsprøver fra cystisk fibrose-patienter i perioderne fra 1/1 – 1/9- 2015 samt 1/1 – 1/9- 2019.\nMaria leder efter ændringer i specifikke cystisk fibrose-patogener, såsom bakterierne Pseudomonas aeruginosa, både mucoid og non-mucoid, Staphylococcus aureus, Achromobacter xylosoxidans, Stenothophomonas maltophilia, Haemophilus influenzae, Burkholderia species, Escherichia coli, Streptococcus pneumoniae, Moraxella catarrhalis og svampen Aspergillus species. Derudover vil hun se på, hvordan prøverne er taget samt på hvordan kvaliteten af prøverne er, baseret på mikroskopisvaret.\nFortsat behov for overvågning og behandling af infektioner\nFlere studier viser meget lovende resultater af CFTR-modulatorbehandling ifht. kliniske forbedringer, dvs. lungefunktion o.lign. Derimod fandt man i dette studie at lungebakteriologien overraskende nok kun var marginalt påvirket i CF-populationen selvom 45% af patienterne er i behandling.\nfra den første fase af CFTR-modulatorbehandling af cystisk fibrose-patienter i Danmark viser meget positive resultater på grund af modulatorbehandlingen. Derimod fandt man at lungebakteriologien overraskende nok kun var marginalt påvirket af behandlingen.\nNår man tager i betragtning hvor stor betydning luftvejsinfektioner har for sygelighed og dødelighed hos patienterne, peger resultaterne derfor på, at et behov for fortsat overvågning og behandling af infektioner. Derudover vil en fortsat overvågning af luftvejs-mikrobiologien være essentiel i de næste faser af modulator-udvikling for at optimere behandlingen af patienterne, konkluderes det.\nSenere i projektet vil data fra 2022 også blive inkluderet, for at se om der er ændringer de mikrobiologiske fund i luftvejsprøver fra patienter med cystisk fibrose i 2022. Data fra 2022 vil være indsamlet i samme perioder på året som for dobbeltkombinationsbehandlingerne


2D-armlæn: masser af justeringsmuligheder\nFlot sommerfugldesign på ryggen\nPAPIL PRO - Mod fremtiden - med design og ergonomi\nPAPIL PRO står for den ideelle kombination af komfort, design og funktionalitet. Drejestolens specielle højdepunkt er ryglænene. S-formet og betrukket med åndbart mesh, ryglænet minder om en sommerfugl, der spreder sine vinger, og takket være dens ergonomiske form, sidder den perfekt om ryggen. Denne kontorstol giver ethvert statisk rum et strejf af skønhed. Den låsbare synkron-mekanisme og de fuldt justerbare 2D-armlæn er standardfunktioner på PAPIL PRO.\nErgonomisk formet ryglæn, med åndbart mesh og et sommerfuglformet designelement på ryggen\n2D-armlæn med behagelig og blød softpad-støtte, justerbar i højde og vinkel


At være praktikant hos schønherr by Schonherr - issuu\nPRAKTIK HOS SCHÃ˜NHERR\n”Jeg har været glad for at arbejde med virkeligheden: at skulle forholde sig til det praktiske. Og så er det bare fedt at være omgivet af kolleger, som ved så meget på deres forskellige felter. Der er gode diskussioner hver evigt eneste dag, som jeg har suget til mig” – Simone Stellô Stelsø Lauridsen, praktik ifm. kandidat på AAA\ner at blive taget alvorligt. Din faglige og personlige udvikling betyder meget for os. Som en førende tegnestue i Danmark betragter vi det som en pligt at være med til at forme de næste generationer af landskabsarkitekter og planlæggere. Hos Schønherr vil du som praktikant indgå i projektteamet på lige fod med de færdiguddannede arkitekter og planlæggere. Det er vores mål, at dit praktikforløb bliver så realistisk som muligt – selvfølgelig med den nødvendige forståelse for din egen erfaring og det studietrin, du er på. Vi tager hensyn til dine forudsætninger – og planlægger i det hele taget forløbet, så du kommer helt ned i fagets substans. Fra skitsering, ideudvikling, konkurrencedeltagelse og til den mere praktiske udførelse med projektering, udbud og tilsyn.\n”Tusind tak! for all the amazing lessons, which I got it here. Schønherr was the best experience of my overall period in Denmark. I learnt how amazing an office environment can be and how much fun it could be to work with such amazing personalities around me. I must say, I received the best professional association in my internship life. A team work where everybody stands together and still have their unique personal character was the best thing which I learnt here. I had my voice to ask as many questions as I could and was never undermined, this was a bit uplifting for me! ” – Madhulika Ringe, praktik ifm. kandidat på AAA\ntilknyttet en af tegnestuens erfarne medarbejdere. Du vil typisk følge denne medarbejders projekter. Vil deltage i møder med forskellige samarbejdspartnere, være med på tilsyn, udarbejde præsentationsmateriale og i det hele taget arbejde med alle de fagområder, man skal beherske for at arbejde på en tegnestue. Som praktikant forventer vi, at du er SU berettiget eller modtager et stipendium af en slags, da vi som udgangspunkt ikke aflønner vores praktikanter. Til gengæld kan vi tilbyde gratis frokost og også gratis deltagelse i studieture, seminarer og lignende tegnestuearrangementer.\n”Det er fedt, at de opgaver, jeg som praktikant får, bliver brugt i det videre arbejde. Det gør bare, at jeg vil yde mere og jeg føler, at jeg faktisk kan være til nytte. Medarbejderne har tilsammen en enorm viden. Schønherr har ekspertise indenfor flere felter, f.eks. tilgængelighed, klimaog terrorsikring. Det skal man som praktikant bare nyde godt af og suge så meget viden som muligt til sig” – Gunnvá Fossaberg Ellingsgaard, praktik ifm. bachelor på KU\nat vi bevarer åbenheden og nysgerrigheden overfor fagets muligheder. Vi afholder jævnligt forelæsninger, faglige eftermiddage, studieture og lignende for at sikre, at samtalen og udviklingen af nye projekter hele tiden udvikler sig. For os er gruppen af praktikanter en vigtig del af denne dialog med uddannelserne – både fordi I skal lære, hvad vi ved, men også fordi vi hos Schønherr gerne vil holde os orienteret om skolernes verden. Som arbejdsplads er Schønherr præget af åbenhed, tillid og nysgerrighed. Det er vores grundholdning, at den bedste idé vinder – uanset hvem der kommer med den. Du har derfor alle muligheder for at være med til at præge de projekter, du bliver en del af. Vi bruger ikke hierarkier, men arbejder – som landskabet – med den brede horisont. Hos Schønherr vil du møde både nyuddannede og meget erfarne medarbejdere. Fælles for os alle er en dedikation til det højeste faglige niveau – en kompromisløshed over for det kunstneriske og en konstant lyst til at udfordre os selv. Vi har som regel to eller tre praktikanter på hver af de to tegnestuer, så ud over dialogen med de mere erfarne arkitekter vil du indgå i et fagligt fællesskab med de andre praktikanter. Skriv trygt til apply@schonherr.dk, hvis du har lyst til at søge – eller hvis du bare vil komme forbi og besøge os.\nWWW.SCHONHERR.DK SCHØNHERR A/S Klosterport 4X, 1.sal 8000 Aarhus C T: 86186900 Esplanaden 8C, 4. tv 1263 København K T: 3318 6180\nAt være praktikant hos schønherr\nFå et indblik i, hvordan livet som praktikant er i Schønherr


Lån af klubhus og både – Vordingborg Ro- og Kajakklub\nKajakkurser og roskole\nKajakpolo og Ungdom\nTilkøb af nøgle mv\nRoning i robåde\nRoning i kajak\nGå til rospinning\nBLÅ EVENTYR trailer\nRoklubbens venner VRK\nLån af klubhus og både\nGæster er velkomne i Vordingborg Ro- og Kajakklub. Vi har en helt fantastisk beliggenhed – med et flot udsyn over Nordhavnen og Storstrømmen – om måske derfor får vi jævnligt henvendelser om lån/leje af klubhuset. Vi låner dog ikke vores lokaler ud til fester og lignende. Roere fra andre klubber er altid meget velkomne til at låne vores udstationerede både – og evt. låne vores lokaler, hvis de er på langtur.\nDet er blevet besluttet af bestyrelsen i 2016 at en overnatning i vores klub koster 25 kr pr person pr. nat, dette dækker udgifterne til vand, el og varme.\nKlubhuset bruges døgnet rundt af vores medlemmer, så for at samværet skal være gnidningsløst, har vi forventninger til vores gæster:\nRegler for lån af klubhuset\nKøkkenet skal være ryddet kl. 8 til morgenroerne.\nDer er et køleskab i bådhallen og i opholdsstuen. Før afrejse skal I rengøre det køleskab, som I har benyttet.\nVådt tøj skal hænges til tørre på terrassen eller på snorene i kælderrummet ved siden af bådhallen.\nLiggeunderlag, soveposer m.m. pakkes sammen, når det ikke bruges, så klublokalet er ryddeligt for aktiviteter for vores medlemmer og gæster.\nSpar venligst på vand og varme.\nAfregning for overnatninger aftales med Mogens Wittendorff\nVordingborg Ro- og Kajakklub har 2 udstationerede både fra DFfR:\nMälaren glasfiberbåd fra 1991\nDyrefod glasfiberbåd fra 2009\nDet er muligt at leje nogle af klubbens øvrige robåde og kajakker til 50 kr. pr. påbegyndt døgn pr. sæde.\nVordingborg Ro-og kajakklub\nAnmeldelse hos tilsynsførende\nKlubhuset eller i telt på grunden\nKvickly, Aldi. Rema 1000, Netto og Fakta ca. 1 km. fra klubben\nSnekken, Marina fisk og Cafe Oscar ca. 200 m. Mange restauranter i byen højst 1 km.\nTurforslag på land\nEr vejret dårligt, er Vordingborg Slots museum, Gåsetårnet og ruinterrænet en spændende oplevelse. En gåtur på Oringepynten og Trellemarken er en dejlig oplevelse. Og så kan man jo altid gå på oplevelse i de mange specialforretninger.\nRONING MOD ØST\nRo mod øst ca. 7 km til Farøbroen: Følg broen til Farø, og ro langs Farø under højbroen, og derefter til Falster. Der er meget dybt, og der kan være meget strøm. Derefter kommer man til Sortsø, hvor man evt. kan gå i land, der er et ishus. Der kan fortsættes til Stubbekøbing, hvor man kan overnatte i roklubben. Fra roklubben kan man ro videre mod øst langs Falsters østkyst til Hesnæs og videre rundt om Falster. Man kan også ro over til Bogø og gennem broen ved dæmningen. Derefter ror man langs Bogø til Tærø og Sjællands kyst tilbage til Vordingborg, eller mod øst under broen ved Langø og til Kalvehave. Man kan ro langs Dronning Alexandrines bro, hvor der umiddelbart efter ligger Møns Camping, hvor der kan overnattes En anden mulighed er at ro til Stege og overnatte i Stege roklub. Møn rundt er en fantastisk tur. På vestsiden af Møn ligger en lille ø Nyord. Man kan lægge bådene op ved havnen, og tage en lille tur rundt i byen. Der er campingplads ved Ulfhave strand. Klinten er fantastisk, men vejret kan drille.\nRONING MOD VEST\nFra roklubben kan man ro mod vest. Gå et godt stykke udenom Oringepynten, da der er mange sten, der er ret fladt langs Trellemarken. Man kan tage en lille tur rundt om Masnedø (indtil september 2018 er det forbudt at ro under Masnedsundbroen), eller en længere tur langs med Storstrømsbroen vest om Falster til Alstrup (pas på stenene ved Suderø), hvor der er en hytte, man kan overnatte i.\nMan kan også ro under Masnedsundbroen, (forbudt indtil september 2018) og fortsætte langs kysten, der er mange sten, så det kan være svært at lægge båden op. Skal man videre til Svinø og Næstved, kan det være en fordel at trække båden over ved Draget, men pas på, der er mange sten.\nRoafstande tur – retur\nSortsø 21 km\nStubbekøbing 33 km\nAlstrup 52 km\nGuldborg 56 km\nFalster rundt 137 km\nSJÆLLAND MOD ØST\nTærø 23 km\nLangø rundt 34 km\nBogø rundt 38 km\nKalvehave 39 km\nBalle strand 50 km\nStege 57 km\nUlfhave camping 64 km\nMøn rundt 111 km\nSJÆLLAND MOD VEST\nMasnedø rundt 11 km\nSvinø 80 km\nDraget ved Knudshoved 41 km\nNæstved 112 km\nVordingborg Ro- og Kajakklub • Nordhavnsvej 56, 4760 Vordingborg • Tlf: 2135 3209


Mari Jungstedt – People's\nDengang Mari Jungstedt opgav sit solide arbejde som programleder på SVT for at hellige sig forfatterskabet på fuld tid, var hun ”rädd att allt skulle gå åt skoven”. Sådan gik det ikke.\nKerstin Mari Jungstedt blev født d. 31. oktober 1962. Hun beskriver sig selv som snakkesalig, og alle – også os på forlaget – kender hende som utroligt lattermild, karismatisk og glad, hvilket jo står i stærk kontrast til de mord og dystre omstændigheder, der er i hendes krimier. Som mørkeræd betaler hun en høj pris for sin indlevelsesevne i de forbrydelser, hun skriver om. Mari kan både begynde at græde og blive rædselsslagen, som om tingene virkelig sker. Specielt når hun sidder og skriver alene en mørk vinteraften, så ruller hun persiennerne ned, tænder for radioen og for lyset i køkkenet, alt sammen for at skræmme en potentiel indtrængende væk. Før kan hun ikke sove.\nSiden hun var barn har Mari haft en forkærlighed for spændingsromaner og en omsorg for børn, især de udsatte, og børn er også blevet et gennemgående tema i hendes bøger. Da Mari gik i femte klasse, blev hun selv udsat for mobning. Hun var jaget vildt i frikvartererne og blev også slået af de andre elever. Hun havde svært ved at have tillid til andre mennesker, ved relationer og at skabe venskaber. Men hendes stærke, medfødte livsglæde hjalp hende og fik hende til at tale og skrive om at have det svært og om mobningen. Det fandt hun også ud af, da hun begyndte at læse journalistik. At skrive gjorde hende stærk.\nMari Jungstedts debuterede med krimien Den du ikke ser i 2003. På det tidspunkt arbejdede hun blandt andet som nyhedsvært på SVT, og det var også med en vis bæven, at hun sagde sit gode faste job op med dertilhørende god løn for at forfølge en gammel drøm om at skrive fiktion. Hun havde ikke forestillet sig, at hun ville blive så succesfuld en forfatter, som hun er blevet. I dag bor Mari i Stockholm og har et sommerhus på Gotland. Hun har to børn, og en hest og en hund!\nThe Times har kaldt Mari Jungstedt “en af Skandinaviens bedste krimiforfattere”. Men hvad er hemmeligheden bag Gotlands-seriens succes? Hvordan formår Mari Jungstedt at tryllebinde læsere fra hele verden med sine fortællinger om Anders Knutas og hans kolleger fra Visby politikreds på Gotland? Jungstedt beskriver selv sit journalistiske værktøj som en af årsagerne: Hun er dygtig til at vinkle sin historie, hun skriver flydende, researcher grundigt og finder ind til sine karakterer s kerne, og så er hun eminent til at skære ind til benet i beskrivelserne, skrive om og modtage kritik. Hun engagerer sin læser med hud og hår i opklaringen af mordgåder, der er rodfæstet i menneskesindets afkroge og altid rummer en kærlig reference til de særligt udsatte. Mari Jungstedt var som journalist også vant til, at hendes tekster blev kritiseret, at hun måtte omformulere, forkorte og forbedre i samarbejde med andre. Hun ved, at intet er helligt, at der altid kan skrives om, og at det gør hende bedre. Kill your darlings! Hun lader sig inspirere af sine læsere, af sin families meninger, af anmeldelserne, de gode og de dårlige – og af sine redaktører. Undervejs i skriveprocessen deler hun gerne sit skriv med andre for at høre, hvordan de forholder sig til historien og karaktererne.\nFor både Gotland-serien og den nye Gran Canaria-serie gælder det, at Mari Jungstedt investerer sig selv et hundrede procent i bøgerne. Hun spørger altid sig selv: ”Kan jeg stå inde for det her?” Når Mari møder en ny verden i forbindelse med researchen til bøgerne, er det med videbegær og en lyst til at føre læseren med sig helt ind i det univers ved at bygge det på en solid grund, hvad enten det til eksempel befolkes af motorcykelentusiaster eller anoreksiramte piger.\nJungstedts succes blev grundlagt med Gotlands-seriens politiinspektør Anders Knutas og journalisten Johan Berg. Johan Berg er inspireret af Mari Jungstedts egne erfaringer som journalist. Den personlige erfaring og tætte berøringsflade gælder også bøgernes geografiske forankring på henholdsvis Gotland og Gran Canaria. Begge steder har hun boet i perioder af sit liv og har et nært forhold til. Den tætte forbindelse mellem liv og forfatterskab er en central og produktiv kraft i Jungstedts forfatterskab.\nGotland-serien udkommer typisk i forsommeren og egner sig perfekt til stranden og de lune sommerafteners dasen i hængekøjen. Gran Canaria-serien udkommer i vinterhalvåret, lige til at tage med i kufferten til vinterferien, som en saltvandsindsprøjtning af spændingsfyldt feriestemning og solskin i bølgetoppe. Mari Jungstedt har udgivet to bøger om Journalisten Sara Moberg og diplomaten Kristian Wedes farefulde parløb i ferieparadiset, og serien tegner til at blive lige så populær som Gotland-serien. Gran Canaria-serien er lidt mere kompleks og har nye personer, som endnu skal tegnes stærkere igennem serien.\nMari Jungstedts seneste Gotland-krimi, Det andet ansigt, udkom herhjemme i juni måned: I feriebyen Ljugarns idyl findes en kendt kunstner og familiefar myrdet i sit sommerhus, nøgen og fastspændt til sengen. Serien med politiinspektør Anders Knutas og kollegaen Karin Jacobsen er filmatiseret og har taget over 20 landes læsere med storm.\nMari Jungstedt er en af de mest læste svenske forfattere herhjemme.\nVidste du, at første bind i Gran Canaria-serien: Under en mørkere himmel udkom i 2016? Efterfølgeren hedder Det forjættede land.\nPaprika Steen spiller med i den tyske filmatisering af Jungstedts Gotlands-krimier sammen med svenske skuespillere som Per Morberg, Inger Nilsson og Ola Rapace.\nAt Mari er mørkeræd og kan blive bange for sit eget skriv!\nAt Mari har den mest perlende og smittende latter af alle vores forfattere.\nAt Maris danske forlægger kalder hende et #karismatiskKinder-æg!\nAt Maris bøger udkommer på forlaget Albert Bonniers, som er et af de mest prestigefyldte og hæderkronede forlag i Sverige.\nAt Mari er en hestepige!


Nedenstående information er relevant for dig med en bacheloruddannelse fra en anden dansk uddannelse end jura. Har du en udenlandsk bacheloruddannelse, skal du se under udenlandsk uddannelse og statsborgerskab.\nAdgangskrav og frister:\nLæs om adgangskrav på kandidatuddannelsen i jura\nLæs mere om tidsfrister og datoer. Vi anbefaler, at du søger tidligst muligt, efter ansøgningsportalen er åbnet.\nDu skal søge om optagelse via ansøgningsportalen, hvor du også uploader dine bilag. Bemærk, du må oprette max 3 ansøgninger til samme studiestart. Fra fjerde prioritet og lavere vil ansøgningerne blive annulleret.\nFølg din ansøgning - log ind her\nVedhæfter du ikke den krævede dokumentation, vil du modtage en rykker via den digitale ansøgningsportal. Det er derfor vigtigt, du jævnligt tjekker ansøgningsportalen. Fakultetet bruger din dokumentation til at vurderer, om du er kvalificeret til optagelse på kandidatuddannelsen i jura. Hvis du ikke uploader den nødvendige dokumentation inden den angivne frist, vil du få afslag på din ansøgning.\nDu skal uploade følgende dokumentation:\nOfficiel udskrift af bestået uddannelse med dato eller officiel udskrift af resultater på igangværende uddannelse med datoer.\nKursus- eller pensumbeskrivelser\nDet er ikke muligt at søge i papirform eller via KUnet. Hold evt. brugervejledningen åben, mens du udfylder din ansøgning. Vi anbefaler Firefox som browser, når du logger ind på ansøgningsportalen.\nNemt at sende dokumentation - dataudveksling\nEr du fra KU, AU, AAU, SDU eller ITU anbefaler vi, at du overfører dine data automatisk ved hjælp af funktionen dataudveksling. Se evt. brugervejledningen til Ansøgningsportalen.\nHusk at kontrollere, at alle eksamensdata bliver overført. Det er dit ansvar at sikre, at vi modtager dokumentationen. Du skal altså selv uploade dokumentationen, hvis det ikke overføres via dataudvekslingen.