L 'EDAT EN QUÈ ELS JOVES SURTEN DE CASA DELS PARES ÉS SORPRENENTMENT DIFERENT EN DIFERENTS PAÏSOS PANDA AVORRIT - CRIANÇA\nÉs un moment plorós, però alegre, quan els vostres ocells (els vostres fills) finalment volen del niu, marxen de la casa familiar i comencen a fer-los sols. O millor dit, seria un moment plorós però alegre si realment passés.\nLa realitat és, però, que la història sembla repetir-se. A Occident (Europa, Estats Units, Austràlia, etc.), cada vegada hi ha més joves que decideixen conviure amb els seus pares i marxar de casa seva molt més tard del que és habitual. Igual que als temps d’abans. Panda avorrit va arribar a Andrea Breen , professor associat del Departament de Relacions Familiars i Nutrició Aplicada de la Universitat de Guelph, sobre el fenomen, així que desplaceu-vos cap avall per llegir l’entrevista completa.\nSegons Breen de la Universitat de Guelph, 'la necessitat econòmica és una raó fonamental' per la qual els nens viuen amb els seus pares durant més temps.'Cada vegada són més les famílies que necessiten combinar els ingressos per permetre's els requisits bàsics, inclosos l'habitatge, l'alimentació, la salut i l'accés a l'educació. La necessitat econòmica condueix els adults joves a romandre a casa dels seus pares (o tornar-hi) i també és un factor important en molts adults grans que s’instal·len amb els seus fills adults (també una tendència relacionada important) '.\nCada vegada hi ha més joves a Occident que opten per conviure amb els seus pares en lloc de marxar\nCrèdits de la imatge: DGLimages\nEntre els països europeus on més 'joves' es queden més temps amb les seves mares i pares, hi ha Montenegro, Croàcia, Eslovàquia i Itàlia\nCrèdits de la imatge: Eurostat\nSegons les dades d’Eurostat de 2018, l’edat mitjana a la Unió Europea quan els joves surten de casa dels seus pares és superior als 25 anys. El 2017, Eurostat va mostrar que el 35,3% dels homes de 25 a 34 anys encara vivien a casa, en comparació amb el 21,7% de les dones del mateix grup d'edat. El percentatge més petit de joves que viuen amb els seus pares es va trobar a Dinamarca (3,2 per cent), Finlàndia (4,7 per cent) i Suècia (6 per cent). Mentre que el més alt va ser a Croàcia (59,7 per cent), Eslovàquia (57 per cent) i Grècia (56,3 per cent).\nMentrestant, les dades de 2018 de Statista espectacles que l’edat mitjana en què els “joves” de Montenegro van deixar les cases familiars era de 32,8. Els croats ocupen el segon lloc amb una edat mitjana de 31,8 anys. Els eslovacs són tercers, amb 30,9 italians que arriben després amb 30,1.\n'Una altra raó clau són les necessitats de cura familiar', va explicar Breen per què els joves viuen amb els seus pares durant més temps. 'Els joves del Canadà, Austràlia, els EUA, Gran Bretanya (i en altres parts del món) es dediquen activament a proporcionar atenció diària als membres de la família (inclosos germans, pares, avis i altres membres de la família)'.\n'Els membres de la família estan lluitant per suplir els buits dels sistemes de salut i assistència social que no proporcionen atenció i suport adequats a les persones amb malalties cròniques, discapacitats, problemes de salut mental i trastorns per abús de substàncies. Això és particularment important a mesura que les poblacions envelleixen. Gran part de la cura dels avis la proporcionen ara els néts, les contribucions a la vida familiar poden ser econòmiques i també poden implicar la cura i altres formes de treball domèstic ”.\n“I una tercera raó és la cultura. Les nocions individualistes de persones que creixen i “surten soles” no són la norma en moltes cultures, que emfatitzen que els ancians han de ser atesos pels membres de la família i que el benestar familiar és una responsabilitat col·lectiva. Això suposa un desafiament per a les nocions individualistes segons les quals l'objectiu final de la vida adulta és ser independent i ser capaç de 'seguir-ho sol'. Les tendències i els moviments d’immigració per reconèixer i valorar les cultures indígenes (al Canadà, els Estats Units i Austràlia) també són peces d’aquest trencaclosques ”.\nEls europeus acaben vivint a casa seva més temps, com fa dècades\nCrèdits de la imatge: DrewDeSilver\nCrèdits de la imatge: allotjament ocular\nBreen va continuar analitzant si viure a casa dels pares té efectes positius o negatius: 'Realment depèn de la família'.\n'Recentment vaig fer algunes entrevistes amb CBC Canadà després de la notícia que una parella de l'estat de Nova York va guanyar una demanda per expulsar el seu fill de 30 anys de casa. Viouslybviament, sembla un exemple extrem de conflicte familiar relacionat amb un nen (adult) que viu massa temps amb els seus pares. Tot i que el titular capta l’atenció, la realitat és que no sabem amb què pot estar lluitant aquella família entre bastidors (per exemple, problemes de salut mental? Addicció?) '.\n“És important destacar que la tendència de les famílies extenses que viuen juntes és en part un símptoma de les terribles lluites financeres que enfronten moltes famílies. Molta gent no té més remei que conviure amb els seus pares (o els seus fills adults) per tal de fer-se amb els dos caps. D'altra banda, per a algunes famílies, aquests canvis també podrien crear oportunitats per establir connexions més fortes amb la família i la cultura i beneficis per a la salut mental i el benestar '.\nNingú no jutja les persones que encara viuen amb els seus pares, però per l’edat en què es traslladen, aquestes persones són menys com els ocells nadons i més com àguiles gegantines arpies que viuen a les selves tropicals .\nEl guardià escriu que el think tank Civitas va trobar que el nombre de joves que opten per conviure amb els seus pares ha crescut increïblement en els darrers vint anys. El 1997, el 19,48% dels joves britànics (de 20 a 34 anys) vivien amb els seus pares el 2017, el nombre era del 25,91%.\nLa situació és similar als Estats Units\nCrèdits de la imatge: Centre d’Investigació Pew / NPR\nCrèdits de la imatge: recerca a peu d’obra\nEl mateix passa amb “a l’estany”, als Estats Units. Per exemple, NBC informes que segons les dades que el cens va recollir 1 de cada 4 habitants de Califòrnia d'entre 25 i 33 anys encara viuen amb la seva mare i el seu pare. Les coses no són diferents Austràlia , on el 43 per cent dels joves de 20 a 24 anys encara no s’ha mudat, en comparació amb el 36 per cent el 1981.\nN’hi ha de greus raons per aquest fenomen, i no només els 'joves' han de ser els culpables. El fet és que l’estabilitat financera i l’abordabilitat de la propietat tenen molt a veure amb la decisió de quedar-se amb la mare i el pare o volar fora del niu.\nEls motius per romandre amb els teus pares poden ser econòmics, però també n’hi ha d’altres\nCrèdits de la imatge: Centre d’Investigació Pew\nSegons The Economist, els britànics ho tenen malament: els preus de les cases sí doblat durant les darreres dues dècades, i avui un jove de 27 anys té la meitat de possibilitats de convertir-se en propietari que fa 15 anys. El fet és que comprar una casa era molt més barata fa una generació. I encara més barat com més enrere aneu.\nFrenat escriu que als Estats Units, el 1959, un professor guanyaria 5.200 dòlars l'any, mentre que una casa mitjana a Califòrnia costava 12.788 dòlars. Això suposa un ingrés de 44.493 dòlars i un preu de l’habitatge de 109.419 dòlars quan s’ajusta als dòlars actuals. Actualment, els professors que viuen a San Francisco guanyen un salari mitjà de 72.340 dòlars, però comprar una casa a la ciutat costa 1,61 milions de dòlars.\nHi ha altres motius pels quals els joves marxen fora de la vida, com ara tenir relacions serioses més tard i més tard, cosa que significa que és probable que també marxin més endavant. Centrar-se en les carreres professionals i poder ajornar la creació d’una família pot tenir alguna cosa a veure amb això. Tanmateix, una altra possible explicació podria ser un canvi de valors, cosa que provocaria que els joves es preocupessin més per les seves famílies que abans.\nAixí va reaccionar la gent davant d’adults joves que es van mudar de casa dels seus pares més tard a la vida\nPèrdua de pes durant 6 mesos abans i després\ncom fer una caixa de pizza\ncoses fresques que pots fer a casa\nquè diu de tu la teva cigarreta\nidees de disfresses de halloween per a un nen d'1 any


El jutge envia a judici CDC i el PDeCAT pel cas del 3%\nEl magistrat José de la Mata proposa jutjar una trentena de persones, entre les quals hi ha els exgerents de Convergència Daniel Osàcar, Andreu Viloca i Germà Gordó\n30/07/2020 - 17.39 Actualitzat 31/07/2020 - 01.47\nAgents de la Guàrdia Civil després d'escorcollar l'Ajuntament de Torredembarra, l'any 2016\nEl jutge de l'Audiència Nacional José de la Mata envia a judici Convergència Democràtica i el PDeCAT pel cas del 3%.\nDesprés de cinc anys d'investigacions, el magistrat proposa jutjar, a més del partit, els exgerents Daniel Osàcar, Andreu Viloca i Germà Gordó, l'exresponsable jurídic Francesc Sánchez i 28 persones físiques i 16 jurídiques més.\nSe'ls acusa del cobrament del 3% a canvi d'adjudicacions públiques a Catalunya, en una "estructura posada en marxa per finançar el partit il·legalment i de forma encoberta".\nEl cas va arrencar l'any 2015 amb la investigació de pràctiques irregulars a l'Ajuntament de Torredembarra.\nL'extresorer de CDC Daniel Osàcar arribant a la presó de Brians 2 per complir condemna pel "cas Palau" (ACN / Pol Solà)\nEl jutge proposa jutjar-los per delictes d'organització criminal, frau a l'administració pública, tràfic d'influències i blanqueig de capitals. Segons la interlocutòria, els alts càrrecs del partit actuaven amb connivència amb responsables públics i funcionaris de l'administració i empresaris per finançar il·legalment el partit.\nEl jutge també envia a judici 18 persones en la peça relacionada amb el cas Infraestructures de la Generalitat, per adjudicacions irregulars entre els anys 2008 i 2015.\nDe la Mata sosté que alts càrrecs de CDC, en connivència amb responsables públics i funcionaris, i amb diferents empresaris, van posar en marxa una estructura per finançar el partit. Al capdamunt de l'organització, hi figurarien Gordó, Osàcar, Viloca i, després, se'ls hauria unit Sánchez.\nPresumptament, eren els encarregats de controlar les licitacions públiques ofertades per diferents administracions del territori català sota l'esfera de CDC.\nEl PDeCAT, "canvi d'aparença d'una mateixa realitat"\nEl jutge detalla totes les donacions i adjudicacions investigades a partir dels documents intervinguts a l'extresorer de CDC Andreu Viloca, les empreses a què van adjudicar-se contractes i les reunions amb els empresaris, a més de les donacions d'empreses a la formació fundada per Jordi Pujol.\nDe la Mata, el mateix jutge que ha processat la família Pujol-Ferrusola, diu que no sempre hi havia una exacta concatenació temporal entre els pagaments i les adjudicacions analitzades, perquè les donacions no necessàriament estan vinculades a adjudicacions sinó a mantenir la bona relació amb el partit i "mantenir l'empresa en posició de creditor amb vista a futures adjudicacions".\nEn la interlocutòria, el jutge aprecia una continuïtat d'aquesta activitat en el Partit Demòcrata (PDeCAT), que el 2016 va substituir CDC. De la Mata afirma que, en comptes de suposar amb el naixement d'un nou partit, el PDeCAT "es correspon amb la mera transformació o canvi d'aparença d'una mateixa realitat amb la finalitat de desconnectar-se de les responsabilitats en què pogués haver incorregut la formació política precedent".\nCorrupció Judicial PDeCAT Audiència Nacional\nDe la Mata envia a judici pel 3% CDC, el PDeCAT i els exgerents Gordó, Osàcar i Viloca


"Als anys setanta Blanquerna va portar els principis de l’educació personalitzada a les últimes conseqüències"\nEl Dr. Josep Gallifa acaba de publicar Blanquerna (1948-2018): Evolució del projecte d’educació superior i aportacions a la pedagogia universitària (Pagès Editors). Es tracta d’un recorregut històric que completa el que fa uns anys va fer la Dra. Maria Àngels Riera, però també una reflexió personal sobre el projecte pedagògic. El llibre va sorgir del treball que durant els darrers dos anys ha fet el Dr. Gallifa arran d’un encàrrec institucional sobre la pedagogia de Blanquerna i la manera com cal innovar per adaptar-la als nous canvis socials i tecnològics. En una primera part, recollida en aquest llibre, va consultar diverses fonts documentals i va entrevistar persones que han estat referents al llarg de la història de Blanquerna. Ell mateix n’és una font privilegiada ja que ha viscut la creació de la URL i de la primera facultat de Blanquerna en primera línia. Al final d’aquesta entrevista explica el motiu pel qual ha publicat aquest llibre: "Perquè la comprensió de l’evolució del projecte universitari de Blanquerna al llarg de setanta anys ens pugui ajudar, també, a donar resposta, des de la fidelitat a la nostra tradició a aquests desafiaments."\nCompateix la idea que el seminari és el buc insígnia de Blanquerna?


Estem editan: svt32\nSubtítulo Opinió de Santiago Vilanova Editar Eliminar\nTítulo JOAN FUSTER I L'ENERGIA NUCLEAR Editar Eliminar\nPárrafo Publicat a El Punt/Avui el 3 de gener de 2013\nSubtítulo Fuster considerava que era un risc inevitable Editar Eliminar\nPárrafo L'obra assagística de Joan Fuster (Sueca,1922-1992) té, al meu parer, un punt no debatut. Es tracta del suport que donava a l'energia nuclear i el menysteniment que manifestà envers el moviment ecologista. Els fusterians consideren l'autor de Nosaltres, els valencians (1962) un escriptor connectat amb la intel·lectualitat progressista europea dels anys seixanta i setanta. Però, amb tots els meus respectes, en aquelles dècades pensadors europeistes com ara Heinrich Böll, Ivan Illich, Lanza del Vasto, Bertrand Russell, Denis de Rougemont, entre d'altres, eren crítics amb l'energia atòmica tant civil com militar. I ho eren pel model de societat militarista, centralitzada i tecnocràtica que afavoria, pels antecedents genocides del seu ús a Hiroshima i Nagasaki i per l'enorme perill biològic que comportaven les centrals termonuclears.


Els grocs Toni Rivas i Víctor Meza, campions de Catalunya en dobles - Atlètic Terrasa Hockey Club\nEls grocs Toni Rivas i Víctor Meza, campions de Catalunya en dobles\nLa parella es va imposar a la final a Pere Rovira i Xavier Rovira, també jugadors del Club.\n12 Març, 2018. La parella formada pels jugadors de la casa, Toni Rivas i Víctor Meza, s’ha alçat amb el trofeu de campió de Catalunya de 2a i 3a categoria en la modalitat de dobles masculí, en el torneig disputat aquesta setmana a les instal·lacions de Can Salas.\nLa dupla, cap de sèrie del quadre, va guanyar a Andreu Pérez i a Gerard Codina (6/3 6/4) als quart de final. A semifinals, es van imposar còmodament a Albert Bonavila i a Biel Canadell (6/1 6/3) i a la final van disputar-se el trofeu amb la parella groga formada per Pere i Xavier Rovira. En aquest partit final, Rivas i Meza es van imposar per un doble 6/2.\nEls resultats de les altres categories, han estat els següents:\nFinalista: Arnau Rodríguez (CT Els Gorgs)\nCampió: Àlex Blanxart (CT Barcelona Teià)\nFinalista: Jordá Ortega (CT Els Gorgs)\nCampiona: Aina Domingo (CT Vic)


Abby Hornacek FOX News, biografia, wiki, edat, alçada, família, cònjuge, lesions oculars i valor net. - Persones Famoses Als Eua\nBiografia i wiki d'Abby Hornacek\nAbby Hornacek és un periodista nord-americà que va néixer a Paradise Valley, Arizona. Actualment, actua com a amfitriona de les sèries 'PARK’D', 'Ride to Work' i 'American Arenas' de FOX Nation. Hornacek es va unir al servei de transmissió de subscripcions el 2018. A més, és l’amfitriona del podcast setmanal FOX News Radio (FNR) Getting Schooled, on Hornacek s’uneix amb convidats i experts en la matèria per descobrir els orígens de les populars paraules i frases populars.\nAnteriorment, abans d’incorporar-se a FOX Nation, va treballar com a col·laboradora d’ESPN i com a reportera secundària de FOX Sports. Hornacek també va acollir 'San Diego Prep Insider' a FOX Sports San Diego.\nquants anys tenia John Mathis quan va morir?\nAbby Hornacek Edat i aniversari\nAbby Hornacek va néixer el 25 d'abril de 1994 a Paradise Valley, Arizona, EUA. Celebra el seu aniversari el 25 d’abril de cada any. Hornacek compleix 26 anys el 2020.\nAbby Hornacek Alçada i pes\nHornacek és una dona d’alçada mitjana. Es troba a una alçada de 5 peus i 8 polzades (1,76 metres) i pesa 60 kg (132 lliures massives).\nFoto d'Abby Hornacek\nHornacek és una dama educada i qualificada. Es va graduar cum laude a la Universitat del Sud de Califòrnia i va ser un dels 14 estudiants seleccionats per la facultat per graduar-se a la USC Annenberg School of Journalism amb distincions departamentals. També va ser membre de quatre societats d’honor, Kappa Kappa Gamma i l’equip de voleibol de sorra de la USC.\nFamília Abby Hornacek\nÉs filla de Hornacek Stacy i Jeff Hornacek que és entrenador de bàsquet professional nord-americà i exjugador.\nTé dos germans Ryan (nascut el 1989) i Tyler (nascut el 1990).\nCònjuge d'Abby Hornacek\nHornacek li agrada mantenir la seva vida personal privada, per la qual cosa no hi ha informació sobre la seva vida de cites. Per tant, no se sap si està casada o té fills. Tanmateix, aquesta informació s’actualitzarà tan aviat com estigui disponible.\nDades i mesures corporals d’Abby Hornacek\nAquí teniu alguns fets interessants que no us voleu perdre sobre Hornacek.\nNom complet: Abby Hornacek.\nEdat / Quants anys ?: 26 anys a partir del 2020.\nData de naixement: 25 d'abril de 1994.\nLloc de naixement: Paradise, Arizona, EUA.\nEducació: Xavier College Preparatory, Arizona i la Universitat del Sud de Califòrnia.\nAniversari: 25 d’abril.\nNom del pare: Jeff Hornacek.\nNom de la mare: Stacy Hornacek.\nGermans: Tyler i Ryan Hornacek.\nAlçada / Quina alçada ?: 1,76 metres.\nPes: 60 kgs.\nProfessió : News Anchor, periodista d’esports, estils de vida i viatges.\nPatrimoni net : 1 milió de dòlars.\nTipus de cos: Prim.\nAbby Hornacek Fox News i Fox News Wiki\nActualment, actua com a amfitriona de les sèries 'PARK’D', 'Ride to Work' i 'American Arenas' de FOX Nation. Hornacek es va unir al servei de transmissió de subscripcions el 2018. A 'PARK'D', porta els fans entre bastidors dels parcs nacionals dels Estats Units, mostrant els llocs més fascinants del país mentre ressalta diferents aventures al llarg del camí. A 'Ride to Work', Hornacek dirigeix entrevistes alegres amb diferents amfitrions de FOX Nation i personalitats de Fox News mentre les condueix a treballar. A través de “American Arenas”, capta la seva passió per l’esport i viatja als camps i llocs esportius més estimats del país.\nA més, és l’amfitriona del podcast setmanal FOX News Radio (FNR) Getting Schooled, on Hornacek se suma a convidats i experts en la matèria per revelar els orígens de les paraules i expressions populars. Hornacek també va acollir 'San Diego Prep Insider' a FOX Sports San Diego.\nLesió ocular d'Abby Hornacek\nEn qualsevol cas, en algun lloc del camí, es va deixar enganyar per la seva salut física. Notícies i reportatges de tot el món van anunciar una lesió a l'ull dret que va impedir a l'esportista incipient aconseguir els seus somnis més salvatges. Quan es produeix, el cas era una cosa diferent del que s’esperava. Hornacek s'havia trobat amb una ferida al peu. Viouslybviament, va experimentar una doble cirurgia amb les expectatives de tornar a entrar a la pista en qualsevol cas, les coses van sortir malament. La bella noia va haver de deixar la carrera esportiva i va començar una nova vida.\nSalari d'Abby Hornacek\nSegons les nostres fonts fiables, Hornacek rep un salari anual de 54.000 dòlars per any que guanya amb la seva exitosa carrera com a amfitrió.\nPatrimoni net d’Abby Hornacek\nHornacek ha tingut una llarga trajectòria en la indústria periodística durant molt de temps. A través dels ingressos del seu treball com a amfitrió, ha pogut acumular una modesta fortuna. Es calcula que té un patrimoni net aproximat 1 milió de dòlars .\nQui és Abby Hornacek?\nÉs una coneguda periodista que actua com a amfitriona de les sèries 'PARK'D', 'Ride to Work' i 'American Arenas' de FOX Nation.\nQuants anys té Abby Hornacek?\nÉs una ciutadana nord-americana nascuda el 25thAbril de 1994, a Paradise Valley, AZ.\nQuina altura té Abby Hornacek?\nEs troba a una alçada d’1,76 m d’alçada.\nEstà casat Abby Hornacek?\nQuant val Abby Hornacek?\nTé un valor net aproximat de 1 milió de dòlars . Aquesta quantitat s'ha acumulat a partir dels seus papers principals a la indústria de l'entreteniment.\nQuant guanya Hornacek?\nOn viu Hornacek?\nquant guanya robin meade\nHornacek és mort o viu?\nOn és ara Hornacek?\nHornacek continua la seva carrera en periodisme. Actua com a amfitriona de les sèries 'PARK’D', 'Ride to Work' i 'American Arenas' de FOX Nation.\nAcompanyeu-me aquesta nit a les vuit de la tarda a @foxnews per a un American Patriots Special, ja que aquest mes el dediquem als herois del nostre país i us oferim un pic en tots els increïbles programes de @foxnation\nUna publicació compartida per Abby Hornacek (@abbyhornacek) el 3 de novembre de 2019 a les 14:11 PST\nCheryl Scott patrimoni net


L'RG1, sense data de retorn tot i la recuperació del servei Malgrat-Blanes - Diari de Girona\nL'RG1, sense data de retorn tot i la recuperació del servei Malgrat-Blanes\nEls trens de l'R1 tornaran a circular per aquest tram a partir de demà, però Rodalies es manté en silenci sobre el futur de Rodalies Girona\nlaura fanals. girona 08.12.2020 | 00:36\nEl pont ferroviari reconstruït entre Blanes i Malgrat, fa uns dies. PERE DURAN/NORD MÈDIA\nEl pont ferroviari reconstruït entre Blanes i Malgrat, fa uns dies.\nLa recuperació, a partir de demà, del trànsit ferroviari entre Blanes i Malgrat de Mar ,interromput des de fa deu mesos a causa de les destrosses del temporal Gloria, no implicarà la recuperació de la línia RG1, que connecta l'Hospitalet i Portbou passant per Mataró i que fa més de vuit mesos que està suspesa a causa de les restriccions de la covid-19. I, de moment, no hi ha cap data per a la recuperació d'aquest servei. A preguntes d'usuaris a Twitter, Rodalies Catalunya ha tirat pilotes fora: «Bon dia, quan disposem d'aquesta informació la comunicarem pels canals habituals», va respondre ahir l'operadora en una piulada.\nUn cop reconstruït el pont que va destrossar el Gloria, i després d'haver-se fet les proves de seguretat pertinents, els usuaris podran tornar a utilitzar a partir de demà l'R1 entre Blanes i Malgrat, després de deu mesos havent de fer el recorregut en autobús mentre Adif refeia el pont destrossat pel temporal a principis d'any.\nEn vista d'aquesta recuperació del servei, alguns usuaris s'han dirigit a Rodalies, a través de Twitter, per preguntar si també hi ha una data prevista per a la recuperació de l'RG1, que fa un recorregut molt similar i que per tant permet augmentar el nombre de freqüències. En aquest cas, el servei està interromput des del mes de març, quan va entrar en vigor l'estat d'alarma per la covid-19. En aquell moment, Rodalies va anunciar que suprimia temporalment el servei, però a hores d'ara no s'ha tornat a recuperar. L'argument que dona l'operadora és que els viatgers ja tenen l'R11 i l'R1 com a alternatives.\nTot i això, aquest argument no satisfà els usuaris, que amb la supressió de l'RG1 han vist reduïdes les freqüències de pas. «Quan tornarà a estar en servei? Amb els horaris actuals, és impossible anar a Girona i arribar a temps. Quatre hores per fer un trajecte d'una... quina vergonya», es queixava una usuària a la xarxa social. «Després de quasi 12 mesos sense trens, ?dimecres es restablirà la línia de Blanes a Malgrat [...]. Llàstima que no torni la línia RG1», lamentava un altre viatger. I una tercera piulada recordava a la companyia que «l'estiu ja fa temps que ha acabat».\nDe moment, però, silenci absolut de Rodalies sobre quin serà el futur de la línia, si es recuperarà o se suprimirà definitivament. De moment, l'únic que apareix cada dia al perfil de Twitter oficial de lalínia RG1 és el mateix: «Durant el període de reducció aquesta línia no prestarà servei. Disposen dels trens de les línies R11 i R1». Aquesta falta d'explicacions ha molestat alguns usuaris, que lamenten que la reducció de freqüències hagi comportat més volum de passatgers als trens en un període especialment sensible per la crisi de la covid-19: «El període de reducció és per augmentar la densitat de passatgers en temps de covid? Qui n'és el responsable? @damiacalvet? @Renfe? @rodalies? @territoricat?», preguntava un passatger ara fa unes setmanes.\nDe moment, l'únic que és cert és que a partir de demà es recuperarà l'R1 entre Malgrat i Blanes. La companyia ha decidit esperar després del pont perquè aquests dies hi ha hagut obres a Sants que han afectat el recorregut de la línia.


Festa a la Barceloneta pel Dia Mundial de l’Autisme\nSarai Sarroca | diumenge, 1 d'abril del 2012, a les 12.22\nL'iPhone és l'eina fonamental amb què el Francesc es comunica amb la Sara. Quan ella vol dir alguna cosa, l'agafa i busca entre les fotografies. FRANCESC SISTACH "Amb aquestes aplicacions, el que aconsegueixen aquests nens és per una banda comunicar-se millor, per una altra banda entretenir-se i finalment poder fer lliçons educatives especialment pensades per a ells." Pare i filla s'han acostat avui a l'Espai de Mar per participar en la festa Uneix-te a nosaltres. L'objectiu: fer visible l'autisme, un trastorn que afecta 1 de cada 150 nens. NEUS PALLEROL, presidenta de l'associació Aprenem "L'autisme no només afecta la persona amb autisme, sinó que afecta la família perquè les característiques pel que fa a conducta i relació són difícils." Amb aquesta jornada ludicofestiva l'associació Aprenem pretén trencar molts dels mites que envolten aquesta malaltia. Volen, per exemple, desmuntar creences com que els malalts d'autisme no tenen la mateixa capacitat d'estimar que la resta de persones. Des de l'associació reivindiquen que tant el cinema com la literatura han difós uns clixés que no s'ajusten a la realitat. TXEMA DÍAZ "La societat no té la informació necessària. Dius que un nen té això i no saps el que és en realitat. Falta informació." Les famílies afectades reclamen, a més, que s'inverteixi en investigació. Descobrir les causes de l'autisme i noves eines educatives és vital per al seu desenvolupament.\nEntre les 11 h i les 14 h d’aquest diumeng, Aprenem organitza un seguit d’activitats lúdiques i informatives per ajudar a conscienciar sobre el Trastorn de l’Espectre Autista (TEA). Del programa d’activitats de la festa Uneix-te a nosaltres hi destaca l’actuació del grup Macedònia, així com un conjunt de tallers i jocs pensats tant per a nens i nenes amb autisme com per a nens i nenes que no en tenen.\nAls actes de l’Espai de Mar, a la Barceloneta, també hi assisteix el conseller de Benestar i Família, Josep Lluís Cleries; Irma Rognoni, regidora de l’Ajuntament de Barcelona i presidenta de l’Institut Municipal de Persones amb Discapacitat ; i Josep Oliva, diputat d’Igualtat, Ciutadania i Benestar Social de la Diputació de Barcelona.\nProcessó de Diumenge de Rams als voltants de la Rambla\nApagada d’edificis emblemàtics per promoure l’estalvi energètic\nEl projecte Aula d’Hosteleria del Casal dels Infants es consolida\nPadrines i fillols es preparen per al Diumenge de Rams\nTraslladen una araucària d’una finca particular a l’avinguda de l’Estatut\nL’Ajuntament activa els dispositius especials per la temporada de platges\nL’any xinès, el protagonista de la mona de la Pastisseria Escribà\nS’obre el període de reserves de la Barcelona Restaurant Week


El Govern elabora un informe on assegura que Balears és la comunitat amb més "fortalesa econòmica"\nLes Illes Balears són la comunitat autònoma amb major fortalesa econòmica, segons les dades referides a juliol i al primer semestre de l'any en l'informe mensual «El moment econòmic», que realitza el propi Govern a través de la Conselleria d'Economia i Competitivitat.\nEls paràmetres que porten a aquesta conclusió són el bon comportament del mercat laboral, que el sector turístic va començar la temporada alta a nivells històrics, així com el creixement del volum de negoci del petit i mitjà comerç, ressalta el Govern en un comunicat.\nLa directora general d'Economia i Estadística, Joana Perelló, ha destacat que Balears és la comunitat «que mostra una major fortalesa econòmica», ja que «en el mercat laboral, al juny es crea ocupació neta per tercer mes consecutiu i és l'única comunitat on es produeix aquest fet ».\nAl juliol, l'atur registrat cau el 8,2% respecte al mateix mes de l'any passat fins a situar-69354 persones i encadena nou mesos consecutius de baixades. L'atur cau en totes les illes, sobretot a Menorca (-12,3%) i a Eivissa (-11,3%).\nL'afiliació mitjana a la Seguretat Social augmenta per tercer mes consecutiu, un 1,1%, amb 464.611 persones d'alta. Les illes han estat l'única regió on es crea ocupació neta.\nEs registren 40.461 nous contractes, un 13,1% més que al juliol de 2012. La contractació acumulada dels primers set mesos de l'any ja supera en un 11,5% a la registrada en el mateix període del 2012.\n«Les vendes de comerç al detall, al juny han crescut per tercer mes consecutiu i la variació interanual de la xifra de negoci augmenta un 2%», ha explicat Perelló.\nTambé ha subratllat que la temporada turística ha començat amb dades històriques, i que «en la primera meitat de 2013 s'incrementa el nombre de viatgers allotjats en hotels en un 1,8% i les pernoctacions en un 1,4%».\nAugmenta també l'ocupació en un altre tipus d'allotjaments, tant pel que fa als apartaments turístics (5,7% més de viatgers) com el turisme rural (4,4%).\nL'índex de preus hotelers va créixer un 2,6% respecte de juny de l'any anterior i els ingressos per habitació disponible ho fan un 2,7%. Cal destacar que l'arxipèlag presenta el major grau d'ocupació per places de tot l'Estat durant el juny (80,4%).\nSegons Egatur, al mes de juny la despesa total turística a les Illes Balears s'incrementà un 8,3% interanual. La despesa acumulada a l'arxipèlag fins a aquest mes arriba a 3.618.000 d'euros, un 10% més que en el mateix període de l'any passat.\n«Les dades són positives, tot i que les prenem amb cautela. S'està treballant per consolidar aquestes dades tant en el mercat de treball, com amb el sector turístic, com amb el petit i mitjà comerç, així com amb el nombre de societats creades », ha destacat Perelló, que ha recalcat que« és des del sector privat des d'on es crearà ocupació », una tendència que espera que es consolidi.\nVol dir troben que "el resto de España" està pitjor que nosaltres, que ja feim el bategot.\nMal de molts, conhort de bèsties.


UNA CIUTAT D 'ALASKA VIU A LES FOSQUES COMPLETES CADA ANY DURANT 65 DIES | PANDA AVORRIT - VIATGES\nUna ciutat d’Alaska viu cada any en plena foscor durant 65 dies\nA primera vista, la ciutat d’Utqiagvik podria semblar qualsevol altra ciutat àrtica. Fa sorprenentment fred, amb el permafrost prevalent durant la major part de l’any, a més de tètric, sent Utqiagvik un dels llocs més cloudi de la Terra. Tot i que el clima no perdona, la ciutat compta amb més de 4.000 ciutadans, amb la majoria de persones natives d'Alaska. També són una de les comunitats públiques més septentrionals del món, ja que Utqiagvik es troba molt al nord, cosa que la converteix en la ciutat més septentrional dels Estats Units. I la gent d’Utqiagvik n’està definitivament orgullosa, ja que el seu lema és “La ciutat nord-americana”.\nUtqiagvik és la ciutat més septentrional dels Estats Units\nAnteriorment coneguda com a Barrow, la ciutat d'Utqiagvik és el centre econòmic del districte de North Slope. Algunes persones ajuden amb les operacions del camp de petroli, d’altres depenen de la feina del govern, mentre que la resta depèn del turisme. I us podríeu preguntar per què algú arribaria a un lloc fins al nord amb un clima tan imperdonable?\nBé, com altres ciutats àrtiques, Utqiagvik experimenta força fenòmens naturals relacionats amb el cicle sol i dia-nit. Un dels esdeveniments més destacats és el sol de mitjanit.\nCom moltes altres zones del cercle polar àrtic, Utqiagvik experimenta el fenomen conegut com el sol de mitjanit\nCrèdits de la imatge: Daniel Case\nEl sol de mitjanit es produeix als mesos d’estiu al cercle polar àrtic. En aquella època, el sol surt durant les 24 hores del dia, és a dir, que a mitjanit el sol és visible (si fa bon temps). Durant aquest temps, moltes ciutats àrtiques acullen diversos esdeveniments i festivals per atraure turistes que vulguin experimentar el moment màgic de veure el sol de nit.\nCrèdits de la imatge: Josep\nTanmateix, el sol de mitjanit no és l’únic fet que fa destacar Utqiagvik. A diferència d'altres ciutats d'Alaska, Utqiagvik es troba tan al nord, que durant els mesos d'hivern experimenta una nit polar inusualment llarga. Una nit que dura 65 dies!\nCom que el sol de mitjanit es produeix a la primavera-estiu, a l'hivern la ciutat es fa fosca\nCrèdits de la imatge: canal meteorològic\nEl 2018, el sol es va posar per última vegada aquell any el 18 de novembre. Amb ell, la ciutat va descendir fins a la llarga nit i només veurà la sortida del sol el 23 de gener. I fins i tot llavors, el sol només esclatarà l’horitzó i tornarà completament només aproximadament una setmana després.\nLa nit polar dura 65 dies, amb només unes poques hores de crepuscle civil per proporcionar llum natural\nCrèdits de la imatge: mark_tarello\nDurant la primera meitat de la nit polar la quantitat de crepuscle disminueix i al voltant de Nadal, al solstici d'hivern, el crepuscle civil a Utqiagvik dura només 3 hores.\nEls ciutadans tornaran a veure el sol només a finals de gener\nCrèdits de la imatge: Floyd Davidson\nAixò vol dir que, tot i que la ciutat no quedarà totalment submergida en la foscor, la quantitat de llum és molt mínima. Afortunadament, els residents de la ciutat estan acostumats als llargs períodes de foscor i, després de donar la benvinguda al sol al gener, poden esperar el sol de mitjanit.\nel pitbull més petit del món\nCrèdits de la imatge: Departament d’Energia dels EUA\nqui és la dona del meme del gat\nfotos de núvia i dama d'honor\ncom fer maons de lego comestibles


Formació per a la gent gran de la Vall d’en Bas en matèria de salut – elgarrotxi.cat\n24 Octubre, 2018 Redacció GARROTXA 0\nLes properes setmanes es faran a la Vall d’en Bas unes jornades del programa d’educació sanitària a la gent gran.\nAquest projecte, amb el suport de la Generalitat de Catalunya, el CatSalut i el Consell de Col·legis Farmacètucis de Catalunya, vol acostar als avis temes de proximitat com l’ús de les medicines o l’hipercolesterolèmia. La iniciativa compta emb el suport de la regidoria de gent gran de l’Ajuntament de la Vall d’en Bas.\nPrecisament, aquest divendres 26 d’octubre a dos quarts de cinc de la tarda es farà la primera trobada. Serà a Can Tista, al poble de Sant Esteve, per parlar sobre l’ús raonable dels medicaments. La xerrada anirà a càrrec del farmacèutic Marc Corominas.\nEl mateix ponent serà present a la segona jornada del cicle, dedicada a l’hipercolesterolèmia. La trobada es farà el divendres 30 de novembre i anirà dedicada a aquest tema que també és de preocupació a mesura que ens fem grans. L’hora i el lloc es mantenen: a Can Tista a dos quarts de cinc de la tarda.\nEls Museus d’Olot dediquen tot el dissabte a conèixer els bolets dels nostres boscos


el bloc de la neus serra: ENTRE TOTS LA VAN MATAR I ELLA SOLA ES VA MORIR\nPublicat per Neus Serra a 12:38\nAnònim 20 de juny de 2013 a les 20:02\nel sr vidal és aquest que parla xava quan fa radio? doncs quin gran professional per anar donant lliçons a la resta de mortals!\nNeus Serra 21 de juny de 2013 a les 3:39\nNi idea!. Només sé que és el titular de l'empresa que cobrarà per fer la plataforma i mantenir-la. Per això suposo que està tant interessat en el que passa a la ràdio de Malgrat.\nAnònim 21 de juny de 2013 a les 5:19\nPerò, al contractar una empresa per fer un determinat servei a una administració pública, no cal fer un concurs públic? S'ha fet en aquest cas? O és que es farà com sempre: fer un concurs de maquillatge una vegada ja s'ha escollit a qui es pagarà la feina?\nAnònim 21 de juny de 2013 a les 6:04\nI per que s'ha escollit aquesta empresa? potser per la relació del Sr. Vidal amb la responsable de l'emissora? quants diners costarà aquest projecte?


Podem es planteja personar-se en els sumaris per les adjudicacions a Crespo Gomar - Diari La Veu\nEscriba el número 886571\nAntonio Estañ veu insuficients les explicacions del PSPV i el Bloc sobre el seu finançament.\nLes explicacions oferides fins ara per Bloc i, sobretot, pel PSPV al voltant de les possibles irregularitats en els seus comptes no satisfan els seus socis parlamentaris a l'Acord del Botànic. Podem es planteja personar-se als jutjats on s'investiguen diverses adjudicacions realitzades per administracions governades pels socialistes en la primera dècada del segle XXI a l'empresa de publicitat Crespo Gomar. Dos jutjats de Madrid han imputat diversos funcionaris i alts càrrecs ministerials per la concessió de contractes públics a l'empresa que va fer la campanya del PSPV de 2007 i va prestar serveis al Bloc.\nEl síndic de Podem, Antonio Estañ, ho ha deixat clar durant la roda de premsa posterior a la Junta de Síndics a les Corts: "Tenim la possibilitat de recórrer a la via judicial, que pot ser una de les alternatives si tant el sumari com els informes judicials no aporten més llum. És una opció que hem de valorar en resposta a la manca d'informació que diuen tindre els partits, sobretot a Benidorm i Gandia."\nPodem, doncs, vol tindre tota la informació i traslladar-la a la ciutadania per tal de demostrar que són "implacables amb qualsevol sospita de corrupció". En joc hi ha un bé superior: "Ens juguem que eixos temps no hi tornen i no hi haja dubtes al voltant del cicle nou que s'ha obert", ha proclamat Estañ. Segons el líder morat, cal evitar "un degoteig de noves imputacions que instal·le el missatge que vol donar el PPCV que tots els partits són iguals" i mantindre incòlume "la legitimitat del Botànic".\nTampoc no està satisfeta la portaveu adjunta de Compromís, Mònica Àlvaro, qui ha donat per tancada la rendició de comptes del Bloc, però no la del PSPV. "Com a grup parlamentari m'agradarien explicacions més contundents. No vaig quedar satisfeta. També he escoltat que el PSPV prendrà mesures si les imputacions van endavant", ha assegurat la diputada.\nError polític i intel·lectual\nEl portaveu socialista, Manolo Mata, s'ha mostrat irònic davant l'anunci d'Estañ, a qui ha comparat amb El Guerrero del Antifaz per estar disposat a "personar-se en causes on desconeix si hi ha imputats". Tot i això ha lloat la voluntat de Podem de "buscar la veritat", però ha advertit que si "vincula" el cas "amb el Botànic estarà cometent un error polític i intel·lectual" perquè el Botànic fa tres anys que està governant "i no hi ha hagut cap cas de corrupció".\nEscriba el número 875573


Palafrugell premia Maria Gràcia Sabater amb el guardó Peix Fregit 2008 - Diari de Girona\nPalafrugell premia Maria Gràcia Sabater amb el guardó Peix Fregit 2008\ngirona| mariona ferrer 15.12.2008 | 01:00\nEls diferents guardonats van recollir el premi al Teatre Municipal. diari de girona\nPalafrugell va posar en relleu ahir al vespre els seus personatges més representatius en l'entrega, a mans del periodista Xavier Solà, dels premis que organitza Edicions Baix Empordà. La presidenta de la delegació de la Fundació Privada Oncolliga, Maria Gràcia Sabater Porta, va ser la guardonada amb el premi d'honor Peix Fregit 2008 a la millor trajectòria. El premi a la Millor Iniciativa se'l va endur el Projecte Arteca per la seva intervenció artística a la Biblioteca Municipal. Pel que fa la modalitat "el Palafrugellenc de l'any" han estat distingits Martirià Brugada, Juli Fernàndez, Xavier Juanals, Montse Llovera, Antoni Miquel i Albert Rocas, Oriol Oller i Paquita Osca per haver estat protagonistes d'algun fet que hagi estat notícia durant l'any.\nL'acte d'entrega de premis, que es va fer al Teatre Municipal, va coincidir amb la presentació del llibre Crònica d'un any d'Edicions Baix Empordà, que ja arriba a la 26a edició i que ha estat coordinat pel periodista local Paulí Martí.\nAnys de dedicació al poble\nLa presidenta de la Fundació Privada Oncolliga es va endur el guardó Peix Fregit 2008 en "reconeixement a la seva dilatada tasca social al capdavant de la delegació a Palafrugell", entitat que aporta informació i suport als malalts de càncer. També per la seva col·laboració, des de fa molts anys, en l'atenció als malalts i ancians. El guardó es concedeix a qui té una trajectòria personal i humanitària meritòria.\nEl Projecte Arteca s'ha endut el premi a la Millor Iniciativa per haver transformat la Biblioteca Municipal de Palafrugell en un espai per exposar a pintors locals a canvi de la donació d'una obra que passarà a formar part dels préstecs artístics de la mateixa biblioteca.\nS'ha distingit Martirià Brugada amb el guardó Palafrugellenc de l'any per haver encapçalat la transformació integral de l'edifici del Casal Popular que ara es coneix com a Casal Parroquial. A Juli Fernàndez per ser parlamentari del PSC al Congrés dels Diputats. Al representant del grup Els cremats, Xavier Juanals, pel seu nou disc i gira. Montse Llovera ha estat guardonada com a directora del IES Frederic Martí Carreras, reformat de forma integral després de 40 anys d'existència. A Paquita Osca per la recuperació i direcció dels pastorets de Folch i Torres a Palafrugell. I finalment per la visita a la Xina del ciclista i jugador d'handbol Toni Miguel i Albert Rocas en l'equip olímpic, i d'Oriol Oller, músic i investigador, que va tocar sardanes amb motiu dels Jocs Olímpics.


Revisió del 13:23, 19 juny 2013\n48 octets eliminats , fa 7 anys\nRevisió del 11:51, 19 juny 2013 (modifica)\nJacobblack9473 (discussió | contribucions)\n(Pàgina nova, amb el contingut: «Deficiència visual Un deficient visual és una persona amb una visió que no arriba, malgrat les correccions òptiques adients, el 100% de resta visual. La...».)\nRevisió del 13:23, 19 juny 2013 (modifica) (desfés)\n-* Malalties com el glaucoma o les cataratescataractes.\n-* LesiónsLesions en l'ull per accidents de tràfic.\n-* Anormalitats en l'estructura de l'ull.\n-* Defectes genètics.\nA continuació esmentarem les tècniques d'adaptació i ajut disposen aquests nens que pateixen aquesta discapacitat.\nuna tecnicatècnica d'adaptació i ajut quesque estáestà destinada a la mobilitat d'aquesta persona és el que s'anomena el gos pigall.\nUn gos pigall és un gos ensinistrat per guiar persones cegues o amb una deficiència visual greu, o per ajudar-les en les feines de la llar. Quan condueix els deficients visuals, el gos ha de tenir la capacitat de discernir eventuals perills deguts a obstacles suspesos i aturar-se perquè la persona amb ceguesa s'aturi i no es faci mal.\nUn altre mètode d'adaptació i ajut és el [[codi braileBraille]] per tal que el nen pugui llegir llibres. El codi braile és un sistema de lectura i escriptura tàctil dissenyat per a les persones cegues. Aquest codi consta de sis punts en un rectangle de tres files i dues columnes. Per cada caixetí hi haurà una determinada combinació en relleu d'aquests punts, que permetrà la identificació del caràcter.\nFa uns quants anys s'ha introduït un altre métodemètode per identificar els colors que es tracta que mitjançant el tacte puguin diferència els diversos colors i tonalitats en obres d'art. per poder identificar els colors i les tonalitats cal que estiguin preparades, es dir, que tinguin un relleu amb els signes i, millor, uns límits del color i tonalitat a identificar.\nPer acabar aquest article explicaré com ens hem de comunicar i tractar a les persones que presenten una deficiència visual.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/wiki/Especial:MobileDiff/11944040»


solidàries/ Projecte Maringà - Coordinadora d'ONG Solidàries\nProjecte Maringà: creació d'una aula itinerant de percussió (Documental)\nTeixell: DVD PRO\nEl "Projecte Maringà" (Brasil) és un projecte d'intercanvi cultural amb la població brasilera de Maringà. Realitzat pels membres de Bloc Quilombo i l'Associació Juvenil Girona Percussió! en col·laboració amb el MNMMR (Movimiento Nacional do Meninos y Meninas da Rua) vol fomentar una tècnica diferent de treball amb nens i nenes del carrer mitjançant a la percussió.\nAquesta iniciativa ha acabat portant a terme una aula itinerant de percussió que actualment recorre els barris de Maringà, oferint un espai de joc, d'intercanvi i d'evasió de les realitats de la zona.\nAquest documental pretén mostrar les realitats i experiències viscudes per els membres de Bloc Quilombo a la ciutat de Maringà, que enriquides amb explicacions dels que ho varen viure, ens mostren la intenció i la manera com es va desenvolupar el projecte.


València i Oxfam Intermón reflexionen per trobar sistemes alimentaris justos davant la crisi climàtica – RiberaTV\nValència i Oxfam Intermón reflexionen per trobar sistemes alimentaris justos davant la crisi climàtica\nPer Ribera Televisió el 24 novembre, 2021 No Comment\nLes principals organitzacions de Comerç Just a Alemanya, Itàlia, França, Bèlgica, Àustria i Espanya han unit les seues veus perquè la reacció davant la crisi climàtica siga justa.\nAmb aquest motiu, s’ha desenvolupat esta setmana la jornada ‘Sistema alimentari davant la crisi climàtica’. Un event que ha organitzat Oxfam Intermón, organització líder de Comerç Just a Espanya, i el Centre Mundial de València per a l’Alimentació Urbana Sostenible (CEMAS), iniciativa de l’Ajuntament de València per a la identificació, classificació, divulgació i sensibilització dels grans reptes als quals s’enfronta la població en qüestions alimentàries.\nI es que el sistema alimentari està qüestionat pel seu paper davant la crisi climàtica i la injustícia i les desigualtats que genera. En tots els seus nivells: des de la producció fins al consum, passant per la distribució i per les regulacions que afecten a tots ells.\nEn la trobada han participat diferents representants institucionals, així com alguns referents provinents dels sectors privat i acadèmic, com la directora general de Canvi Climàtic de la Generalitat Valenciana, Celsa Monrós.\nLa jornada ha servit com a punt d’encontre i lloc per a compartir experiències i generar xarxes entorn de temàtiques com la governança alimentària, processos participatius, assessoria i acompanyament d’iniciatives de producció agroecològiques, accés a la terra, xarxes territorials, etc. Tots els participants han posat de relleu d’un fet incontestable i és la importància d’enfortir i protegir les produccions agroalimentàries sostenibles de proximitat.\nLa cloenda va estar a càrrec de l’alcalde de València que va destacar la necessitat d’unir forces front a la passivitat que deixa governar a la desraó. Una acció fonamental per erradicar la fam al món.\nEl primer edil va posar damunt de la taula la existència de tot els informes elaborats per diverses entitats durant dècades que ens coloquen en front d’una realitat molt injusta i dolorosa.\nSense cap mena de dubtes, ens trobem cada dia més davant del caràcter vital del trobar llocs per a l’estudi i la reflexió per trobar sistemes alimentaris sostenibles per al conjunt de la humanitat.\nCom adverteix Oxfam Intermón, el sistema alimentari mundial només funciona per a una minoria. Per a la majoria de nosaltres està trencat. Ens deixa a milers de milions de consumidors sense el suficient poder i coneixement sobre el que comprem i mengem; i a la majoria dels xicotets productors d’aliments impotents i incapaços d’aconseguir el seu potencial productiu.\nValència i Oxfam Intermón reflexionen per trobar sistemes alimentaris justos davant la crisi climàtica added by Ribera Televisió on 24 novembre, 2021


Els vins municipals de Barcelona i Sabadell: joves i desorientats Els vins municipals de Barcelona i Sabadell: joves i desorientats – VadeVi\nEls vins municipals de Barcelona i Sabadell: joves i desorientats\nCom explica el reportatge de Jordi Palmer, els ajuntaments de Barcelona i Sabadell elaboren els seus propis vins amb diversos arguments. En total, quatre etiquetes diferents, totes acollides a la DO Catalunya: Vinyes de Barcelona i Vinyes de Collserola per part del Cap i Casal, i els Vinyes de Sabadell Banc i Negre procedents del Vallès.\nEls vins barcelonins van néixer amb polèmica inclosa per la tala d’arbres que es va fer per a la plantació de vinya, i amb els partits de l’oposició en contra . El 2009 VADEVI.cat va poder tastar aquest vi , que aleshores era el secret més ben guardat del consistori barceloní, que no volia cridar més l’atenció sobre aquest projecte controvertit.\nHan passat els anys i ambdós ajuntaments han blindat a les objeccions els respectius projectes amb un mateix escut: van cedir l’explotació i l’elaboració dels vins al celler l’Olivera que desenvolupa una tasca d’integració social per a persones amb discapacitats que fa molt difícil de fer-ne cap crítica.\nEl Vinyes de Sabadell Blanc és encara de l’anyada 2010, la primera que es va veremar i és un cupatge de les varietats xarel·lo i chardonnay. Precisament la presència d’aquesta varietat d’origen borgonyó crida l’atenció: quin sentit té plantar una varietat forana en un projecte que pretén ser la recuperació d’una activitat tradicional a l’indret?\nEn el cas del vi sabadellenc negre, el cupatge és més lògic i es fa amb raïm de varietats locals, garnatxa negra, monestrell i ull de llebre.\nEn el cas dels vins barcelonins, el cupatge és encara més aliè a la tradició catalana que el del blanc vallesà. Perquè de ben segur que les vinyes que històricament havien estat conreades a Collserola, no eren de les varietats foranes, i en algun cas gairebé desconegudes, sirà, sangiovese, agliànico i agiorgitiko, d’origen francès, italià i grec, i només la presència de la garnatxa negra autòctona té un lligam amb la viticultura local. Coses del multiculturalisme que tan agradaven a l’ex-alcalde Clos.\nI com són?\nComençant pel Vinyes de Sabadell Blanc , pot ser que el fet que la mostra proporcionada sigui del 2010, quan el del 2011 ja podria estar disponible, i que es tracti d’un vi elaborat amb vinya molt jove, hi tingui a veure, però la realitat és que el color, daurat d’una certa intensitat, ens avança una possible oxidació o evolució del vi.\nLes aromes ho confirmen: són curtes i poc fresques, amb notes que ranciegen lleument i entre les que només al fons hi apareixen matisos de poma madura i herba.\nA l’entrada a la boca millora una mica, i el tacte és fresc i viu, però el gust torna a ser feixuc, una mica verd i astringent, i amb una sensació alcohòlica notable que no ajuda a conservar la frescor inicial. Un final lleument torrat pot indicar que s’ha treballat en vi amb les mares -els llevats de la fermentació- per donar-li una certa estructura a un vi fet amb raïm massa jove. Això explicaria la manca de frescor general.\nEn tot cas, mereix el benefici del dubte i de ben segur que millorarà en properes anyades, quan els ceps assoleixin una edat més madura.\nEl Vinyes de Sabadell Negre també es correspon a l’anyada 2010, i com del seu germà, el millor que se’n pot dir és que previsiblement millorarà en properes anyades, perquè empitjorar no sembla possible.\nEl color és intens, amb un voraviu de robí amb reflex lilenc que promet joventut, vivacitat i fruita. Les aromes, però, desmenteixen les esperances visuals: hi ha hidrocarburs, goma cremada i tufs de reducció que només s’esvaeixen -parcialment- amb molta paciència i oxigenació.\nA la boca té una entrada inicialment agradable, però ben aviat s’imposa l’aspror i els gustos estranys, amb un final en que la ganyota del desafortunat tastador es fa inevitable.\nEn fi, que tot i la bona voluntat del projecte, finalment s’ha imposat la necessitat de mostrar resultats als electors en un termini incompatible amb el ritme lent de la vinya. Esperem que la precipitatació en la presentació d’aquests vins no crei una mala imatge inicial que després costarà molt de corregir.\nEl cas dels vins barcelonins és diferent. Recordem que les vinyes es van plantar l’any 2001, així que ja tenen una edat adequada per fer-ne vi.\nEl Vinyes de Collserola és el germà petit, el que s’elabora amb els raïm menys selectes. Tot i això, és un vi de qualitat homologable als comercials. El de l’anyada 2009 és de color de robí, no gaire intens, amb el voraviu de reflex lilenc. A les aromes hi ha espècies, vainilla, i un torrat lleu i agradable procedent de les bótes on ha fet la criança. En segon pla apareix la fruita, magrana, i notes florals de la sirà, que és la varietat dominant. A la boca és fresc i elegant, amb un punt llaminer i si bé té poca estructura i densitat, fins el punt de recordar un vi atlàntic, és agradable i convida a una segona copa. De fet recorda més un mencía del Bierzo que no pas un vi mediterrani.\nI aquest és potser el seu pecat: la poca personalitat, la manca d’arrelament al territori. És, en tot cas, un pecat teòric, atès que el vi es deixa beure amb facilitat i resulta agradable, si bé s’hi troba a faltar un punt de complexitat que el faci anar més enllà de la simple simpatia.\nEl rei dels vins institucionals catalans hauria de ser, doncs, el Vinyes de Barcelona, que és també del 2009.\nEl color és més cobert que el de Collserola, de cirera ben madura, amb el voraviu de robí. A les aromes, el torrat -no excessiu- torna a dominar la fruita, que apareix més madura que en el seu germà petit. Figa, pruna confitada i caramel de violeta es combinen equilibradament i deixen un reregust llarg, on apareixen notes més complexes de tinta xinesa i tabac de pipa.\nA la boca té més nervi, amb frescor i acidesa i una sensació llaminera i alhora lleugera, que acaba un cop arriba al fons del paladar i la gola, on s’imposa una percepció tànnica i lleument amarga. Com el seu germà petit, també recorda -per les aromes florals i la frescor- un mencía atlàntic -en aquest cas dels bons- més que no pas un vi mediterrani, però aporta complexitat, estructura i caràcter.\nI aquí tornem a posar una pega teòrica, d’aquelles que no apareixen en un tast a cegues: el vi és bo, de qualitat, ben elaborat i capaç d’acompanyar gastronomia delicada, però: quin arrelament al territori pot oferir?\nBarcelona aspira a ser la capital del Mediterrani. Té sentit que el vi que l’ha de representar tingui caràcter atlàntic?\nEl Cap i Casal de Catalunya sosté el seu atractiu en una història mil·lenària i en una cultura pròpia, i en canvi elabora un vi que en lloc de reflectir la tradició vitivinícola catalana, ofereix un atractiu basat en una modernitat desarrelada, com aquella Barcelona de disseny que va estar a punt de desplaçar la Barcelona gòtica o la modernista a canvi d’oferir una pretesa multiculturalitat que de tant cosmopolita com volia ser, més aviat reflectia el provincianisme d’aquell que s’avergonyeix dels seus orígens.


Catalonia 21 | Àtic en el 6è pis amb ascensor en venda l'Escala\nÀtic en venda a L'Escala de 40 m2 situat molt a prop del port con vista molt ampla.\nÀtic situat en el 6è pis amb ascensor i plaça de parking. Gran terrassa i solarium propi de uns 29 m2. Vistes molt ampla sobre las muntanyes.\nÀtic de uns 40 m2 situat a pocs metres del port amb piscina i jardí comunitaris. 6è pis ( edifici amb ascensor)\nEl pis consta de 2 habitacions dobles, un bany amb banyera, cuina americana i menjador-estar amb sortida a la terrassa.\nTé com element exclusiu i propi una terrassa solarium de 29 m2 amb vistes al mar i muntanya.


La pandèmia afecta més l'ocupació de les dones a Catalunya, que cau el 4,1% - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nLa pandèmia afecta més l'ocupació de les dones a Catalunya, que cau el 4,1%\nUn informe de Treball assenyala que la taxa d'atur femenina és del 15%, dos punts per sobre la masculina\nacn. barcelona 05.03.2021 | 22:02\nLa pandèmia afecta més l'ocupació de les dones a Catalunya, que cau el 4,1% Regió7\nLa crisi de la covid-19 va afectar més l'ocupació de les dones que la dels homes a Catalunya l'any 2020. Així ho va afirmar ahir el Departament de Treball, Afers Socials i Famílies després de publicar l'informe «Dones i treball», on es posa de manifest que la taxa d'atur femenina va créixer quatre punts respecte al 2019, fins al 15%. En el cas dels homes, la taxa d'atur a finals de 2020 va ser del 12,9%. Alhora, l'ocupació femenina es va reduir un 4,1% en termes interanuals, dues dècimes més respecte a la dels homes.\nEl diagnòstic del Departament de Treball és que les dones continuen presentant taxes d'activitat i ocupació inferior als homes, la temporalitat i la parcialitat són més comunes i el seu atur és de més llarga durada.\nLes petites empreses experimenten la pitjor caiguda de vendes el 2020, el 19%.\nEl temporal de fred provoca almenys 59 morts i talls greus d'aigua a Texas.\nSegons les dades recollides en l'informe, l'any 2020 va acabar amb 1.579.300 dones ocupades en el mercat de treball català, un 4,1% menys respecte a l'exercici anterior. Malgrat la davallada en el conjunt de l'any, l'ocupació respecte al tercer trimestre va incrementar-se un 0,5%, una xifra que contrasta amb la variació registrada pels homes (-0,2%).\nTot i la generació d'ocupació en l'últim tram de l'any, l'ocupació femenina a temps parcial (+5,8% en termes intertrimestrals) va pujar amb més força que a temps complet (+0,2%), així com l'ocupació assalariada amb contracte temporal (+3,9%) enfront de la indefinida (+0,5%). Segons les dades publicades aquest divendres, el 90% de l'augment d'ocupació femenina va ser a temps parcial.\nPel que fa a les dones aturades, l'estudi assenyala que l'any 2020 va tancar amb 75.200 dones aturades més que un any abans, mentre que en el cas dels homes la xifra va ser de 56.900. En el conjunt de l'exercici es van perdre 37.823 afiliacions de dones a Catalunya, el que equival a una caiguda interanual del 2,3%. En el cas dels homes la davallada va ser del 2,1%, amb 38.389 afiliacions menys.\nD'altra banda, Catalunya ha perdut 866 treballadores autònomes en el darrer any, segons l'Informe Dona Autònoma elaborat per ATA. A desembre del 2019, hi havia inscrites en el RETA 197.234 dones i un any més tard, 196.368, és a dir, un 0,4% menys.


Bloc de l'Àngel Pagès.: MIRATGES PREMIANENCS (3)\nPublicat per Àngel 'Soulbizarre' a 09:42\nxove ha dit...\nsi algun dia Premià arriba a ser així el declararem "seu del club de fans"\nDe moment deixem la seu on està: "Marina D'Or ciudad de vacaciones, dígame?".\nNo serà i no és gaire diferent. L'única cosa que diferirà d'aquesta foto serà que a Premià no tindrem el pont que es veu a primer terme i els edificis no estaran tan il·luminats.\nAmic Àngel, espero que puguis treballar molt per a que al 2030 aquesta no sigui la imatge que hom tingui quan vegi Premià. Desitjo que no sigui així,i que sigui un espai més sostenible, un bon lloc per viure, tenir oci, conviure i com no, per treballar-hi i invertir-hi.\nOstres amb en Capel·lo¡¡¡¡ En la salga d'alguns entrenadors que parlen que si els de color són micos o no que baixen dels arbres i això. Veig que això que l'esport et fa obert de mires, a alguns no eh¡\nagraeeixo el que dius, company Merino, però jo ja estic cansat de batalles perdudes, vull dir que tinc ganes d'un relleu jovenivol, engrescador i forasenyat, ja n'estic tip de paperots i pautes, que mori el merma! VULL ESCOLTAR MÚSICA SOTA LES ESTRELLES!!!!!


EL CAU ACÚSTIC: WHAT ELENA SAID\nUn dia vaig decidir que no volia tornar a comparar, que no volia mirar als altres per a contrastar els fossars dels mals moments, la profunditat aliena respecte a la necròpolis de les dificultats pròpies, lo escabrós de les altres circumstàncies o allò que s'ha empinat l'orografia dels demés problemes en comparança amb els meus.\nUn dia no molt llunyà vaig decidir abraçar-me tan sols a la gent que m'estima per a poder surar en les dificultats, abraonar-me a aquells que tenen temps en les seues vides per a mi i per als que no sóc una circumstància passatgera o l'anècdota de certs moments, una broma aleatòria o una ajuda intermitent. Aferrar-me només a qui, simplement, vol estar amb mi.\nCuriosament hi ha gent capaç de deconstruir les meues males estones sense els planols de la demolició, tan sols amb el seu suport i afecte. I dic curiosament per que les circumstàncies personals d'esta gent, d'Elena (fulla 8 al PDF) , fan que les meues pròpies siguen una broma, una estafa a la queixa i el desànim.\nJa he dit que un dia vaig decidir no tornar a comparar i no ho faré. Mirar-se en l'espill de gent com Elena i vore el seu enorme i resplendent reflex és una ajuda sense tan sols tindre que compulsar conjuntures personals.\nCom ella diu, només vull viure i ser feliç, i tindre-la com a amiga m'aporta molt en el camí.\n(Saps que tens un "enfermo" en nòmina)\nPublicat per Cul de sac a 20:15\n200 milles mes\nTOT EL QUE ESTEM PERDENT


L’oposició tomba l’aprovació del text refós de modificació del Pla d’Ordenació Urbana | Ràdio Arenys 91.2FM\n/ Act.: 28 de febrer del 2019 a les 14:02\nResultats discrets del Club Nàutic a la…\nLes confraries pesqueres de la Mediterrània signen un …\nLa regidoria d’Igualtat organitza una recollida de …\nCUP i JxA van ser molt crítics amb l’article sobre la modificació d’usos del polígon de Valldegata-Ponent i van votar-hi en contra. El govern va retreure especialment a Estanis Fors el canvi d’opinió, ja que en el seu moment va votar a favor de l’aprovació inicial d'aquests canvis en el POUM.\nLa CUP va voler saber els motius pels quals es va afegir la modificació del polígon i va destacar que la zona no s’havia de convertir en un ‘calaix de sastre’ on es posa tot allò que no se sap on ha d’anar. David Caldeira va dir que per donar vida a Valldegata-Ponent no s’havia d’omplir fent un ‘collage’ amb tot tipus d’usos perquè ara no s’hi sap què posar després d’haver ‘trinxat’ el territori. Caldeira creu que el govern hauria d’haver trucar la porta per negociar l’aprovació d’aquest punt que necessitava majoria absoluta, igual que també ho va dir JxA que, a grans trets, va expressar el mateix que la CUP. Tot i això, Estanis Fors va posar com a condició per aprovar-ho treure l’article que modifica els usos a Valldegata-Ponent o, si més no, treure la part on es parla d’usos culturals, religiosos o associatius i afegint-hi l’hoteler. Fors va recordar que en el seu moment va votar a favor a l’aprovació inicial de les modificacions del POUM quan la resta del seu partit es va abstenir per facilitar els tràmits al govern.\nL’Alcaldessa va explicar que l’objectiu d’aquesta modificació d’usos era per donar més vida als polígons industrials, ja que un té moltes naus buides i l’altre només té la nau de la brigada. Annabel Moreno va afirmar que va ser una proposta dels tècnics i que al govern li va semblar bé incorporar-ho. Moreno va mostrar la seva sorpresa perquè, quan es va aprovar inicialment les modificacions del POUM, Estanis Fors hi va votar a favor fent un vot particular sense posar cap condició com feia en aquell moment. L’Alcaldessa va afirmar que l’actitud de Fors responia al fet d’estar ja en precampanya i perquè no volen que una associació cultural religiosa es posi a la zona.\nDes del govern asseguren que no haver aprovat aquest punt perjudicarà particulars que no podran ampliar els negocis o fer-se una piscina, així com la construcció d’edificis plurifamiliars en el nucli antic. Això pel que fa als errors i disfuncions. Respecte a usos del polígon, no podran venir empreses de restauració, esports, escoles de circ, música o dansa, així com associacions culturals o religioses. Segons el govern, alguns empresaris d’aquests sectors estaven interessats en posar-se a Valldegata.


marfanta.com: La Diputació de Tarragona rebutja el nou pla hidrològic de l'Ebre, amb el vot en contra del PP\nLa Diputació de Tarragona rebutja el nou pla hidrològic de l'Ebre, amb el vot en contra del PP\nTARRAGONA.- La Diputació de Tarragona ha acordat rebutjar el Pla Hidrològic de la Conca de l'Ebre, aprovat per l'executiu espanyol, en considerar que "atempta contra els interessos mediambientals, socials i econòmics de les Terres de l'Ebre". En aquest sentit, l'ens supramunicipal també ha anunciat que s'oposarà al pla políticament i per la via jurídica. Tot plegat ha estat en un ple extraordinari celebrat aquest divendres i en el qual CiU, PSC i ERC s'han mostrat a favor de la declaració institucional. Només el PP hi ha votat de forma contrària, tot adduint que el pla és positiu pel territori i qualificant de "demagògia" demanar més cabal pel riu Ebre.\nDinou vots a favor i només dos en contra. Aquest ha estat el resultat final de la votació, a la Diputació de Tarragona, sobre la declaració institucional de rebuig al Pla Hidrològic de la Conca de l'Ebre. Així, s'hi han pronunciat de forma positiva CiU, PSC i ERC, i tan sols el PP en contra.\nEn la declaració s'argumenta que el document del pla s'ha elaborat "sense atendre els criteris científics i tècnics de la Comissió per a la Sostenibilitat de les Terres de l'Ebre", i que tampoc s'han contemplat "les al·legacions presentades per la Generalitat de Catalunya i altres administracions i entitats del territori". Així, des de l'ens supramunicipal, han demanat al Govern que mantingui la seva oposició al pla, i han anunciat que s'oposaran al document de l'executiu espanyol políticament i jurídica.\nSebastià Domènech, portaveu del PP a la Diputació de Tarragona, ha justificat el seu vot contrari dient que "el nostre vot és a favor de la proposta del Pla Hidrològic que proposa el govern espanyol", i ha recordat que el pla estableix un cabal mínim d'un 10% més que l'actual. Així mateix, ha qualificat de "demagògia" demanar més cabal pel riu Ebre.\nPer la seua banda, vicepresident de representació territorial de la Diputació a les Terres de l'Ebre, Pere Panisello, ha explicat que el pla s'ha fet al revés, ja que "en lloc de començar mirant quines eren les peticions de nous regadius, haurien hagut de mirar quin havia de ser el cabal ecològic mínim per mantenir el Delta". En aquest sentit, Panisello ha assegurat que 100 metres cúbics per segon són "completament insuficients per mantenir el Delta". Finalment, el vicepresident ha apuntat que el pla "no tindrà cap efectivitat", ja que s'hauria d'haver aprovat al 2009 per fer el pla del 2010 al 2015, i si ara es tira endavant s'haurà de revisar l'any que ve. Així, ha assegurat que "es fa per acontentar els interessos d'altres comunitats autònomes" i que no s'ha tingut en compte "quina és la realitat del riu".


Internet de Windstream: crítiques, preus i rendiment - de banda amplaLlegir Més\nPrincipal de banda ampla Internet de Windstream: crítiques, preus i rendiment\nInternet de Windstream: crítiques, preus i rendiment\nWindstream Internet és un proveïdor d’internet que utilitza xarxes DSL, fibra, cable i marcatge i opera a parts de 18 estats dels Estats Units. Al seu lloc web, l'empresa promou tres paquets d'internet de gran velocitat: Kinetic GIG, Kinetic 500 i Kinetic 200. Mentre que les seves xarxes de fibra creixen, la principal reivindicació de fama de Windstream és la cobertura DSL per a les zones rurals. Segons la Comissió Federal de Comunicacions (FCC), les descàrregues d’almenys 100Mbps i càrregues de 25Mps estan disponibles a bona part de l’àrea de cobertura de Windstream. Windstream tenia aproximadament un milió de subscriptors de banda ampla a partir del 2018.\nPaquets d’internet Windstream\nInternet GIG cinètic\nKinetic GIG Internet de Windstream és un servei d’Internet completament de fibra òptica que s’ofereix a més de 150 comunitats dels Estats Units, proporcionant velocitats de descàrrega i pujada de fins a 1 GBbps i permeten la transmissió de pel·lícules en 4K. Segons Windstream, altres avantatges de les xarxes de fibra òptica inclouen una millor fiabilitat que les xarxes de coure, suport simultani per a diversos dispositius a la llar i menor latència per a càrregues de pàgines més ràpides. Segons la FCC, la fibra està disponible en prop del 6, 3 per cent de la superfície de cobertura de Windstream.\nCinetic 500 Internet\nKinetic 500 Internet s’anuncia com a velocitats de descàrrega de fins a 500Mbps. Windstream utilitza DSL per a Kinetic 500 i la majoria dels altres plans, tret de Kinetic Gig. Segons la FCC, no obstant això, només aproximadament un 1, 76 per cent de la superfície de servei DSL de Windstream aconsegueix velocitats de descàrrega de 500Mbps, mentre que un altre 1, 76 per cent pot descarregar-se a 250Mbps.\nNo obstant això, aquests nombres petits diuen més sobre la poca disponibilitat de paquets DSL de gran velocitat que si Windstream proporciona velocitats DSL promeses. A l’informe més recent sobre publicitat de FCC sobre la velocitat realitzada, la companyia va anotar entre el 86, 52 i el 99, 71 per cent, cosa que indica que normalment obteniu les velocitats que pagueu de Windstream.\nCom el seu nom indica, Kinetic 200 Internet, s’anuncia un altre servei DSL que subministra velocitats de descàrrega de fins a 200Mbps. L’FCC no fa el seguiment de les velocitats de descàrrega de 200Mbps. No obstant això, les velocitats de descàrrega d'almenys 100Mbps estan disponibles en un 38, 2 per cent de la superfície de cobertura DSL de Windstream.\nPaquets d’internet de menor velocitat\nWindstream també ofereix una àmplia gamma de paquets d’internet de baixa velocitat, que varien considerablement per velocitat i preu en diferents ubicacions. A Pittsburgh, PA, per exemple, Windstream ofereix quatre plans diferents, sense assolir una velocitat de descàrrega superior als 100 Mbps. Els plans de Pittsburgh van des d’un paquet de 15Mbps anomenat Internet Kinetic estàndard fins a un paquet de 100Mbps conegut com a Premium Kinetic Plus. Windstream també ofereix paquets d’Internet / telèfon / TV en algunes àrees, com Pittsburgh.\nPer saber quins paquets hi ha disponibles a la vostra zona, heu de proporcionar la vostra adreça de carrer i el vostre codi postal a Windstream. Generalment, la FCC va trobar que al voltant d’un 96, 8 per cent de l’àrea de serveis generals de Windstream pot aconseguir velocitats de descàrrega d’almenys 4Mbps. Al voltant del 93 per cent pot rebre 10Mbps o millor i el 78, 1 per cent pot obtenir 25Mbps o més. DSL s’ofereix en el 99, 2 per cent de l’àrea de serveis generals.\nDisponibilitat del vent\nWindstream s’ofereix a 18 estats: Alabama, Arkansas, Florida, Geòrgia, Iowa, Kentucky, Minnesota, Mississipí, Missouri, Nebraska, Nou Mèxic, Nova York, Carolina del Nord, Ohio, Oklahoma, Pensilvania, Carolina del Sud i Texas. Els serveis només s’ofereixen en determinades parts de cada estat i les velocitats varien considerablement.\nWindstream proporciona Kinetic GIG per seleccionar comunitats en 16 estats, però les comunitats estan rebent cada cop més cobertura. Quan el servei de gigabit es va llançar per primera vegada el 2016, els llocs inicials incloïen Lincoln, NB; Lexington, KY; Sugar Land, TX; i set comunitats a Carolina del Nord: China Grove, Concord, Davidson, Harrisburg, Kannapolis, Lewisville i Matthews.\nFuncions del corrent de vent\nA diferència d’alguns altres proveïdors d’internet, Windstream no gestiona la congestió de la xarxa tot tapant l’ús d’un client o accelerant el servei d’un client un cop se supera un cert ús. No es requereixen contractes i es poden demanar serveis entre mesos.\nTots els clients de Windstream tenen accés a adreces de correu electrònic gratuïtes. Els serveis de seguretat a Internet, emmagatzematge al núvol, còpia de seguretat de dades, assistència tecnològica i manteniment de cable s'ofereixen com a complements de pagament. Aquests complements es subministren a través de quatre paquets de seguretat d'Internet Shield, que es venen cada un a un preu mensual.\nTres d’aquests paquets d’Internet Shield pagats inclouen McAfee Multi-Access (MMA), un paquet de diversos nivells per protegir dispositius que inclouen PC, Mac i telèfons intel·ligents i tauletes Android. Compatible amb tots els navegadors, MMA inclou antivirus, anti-phishing, tallafoc, optimització de PC, localitzador de dispositius mòbils i protecció avançada contra les amenaces per a protegir la vostra privadesa. Amb la protecció MMA mitjançant Windstream, podeu gestionar fins a tres dispositius compatibles des d’un sol compte cada vegada que aneu en línia.\nWindstream's Shield Lite ofereix seguretat bàsica per protegir la vostra identitat i dades, inclosa MMA, còpia de seguretat en línia de dades amb protecció de fitxers, fins a 100 GB en emmagatzematge en núvol i protecció contra robatoris d’identitat amb control de crèdit.\nShield Standard ofereix totes les mateixes funcions que Shield Lite i afegeix una assistència tecnològica il·limitada 24/7/365 per a tres ordinadors mitjançant Tech Help, juntament amb la protecció de manteniment de cables per a la vostra llar mitjançant un pla Protection Plus.\nShield Premium té totes les funcions de Shield Standard, a més de PC Protect i ajuda tècnica a casa. Obteniu cobertura pel mal funcionament del maquinari de l’ordinador, així com per danys accidentals als ordinadors. També rebeu una assistència de tecnologia remota i millorada per a fins a 10 dispositius connectats a Internet de forma 24/7/365.\nEl servei de connectivitat Wi-Fi premium de Windstream ofereix una ajuda tècnica experta en problemes de Wi-Fi com ara la instal·lació i l’activació. També inclou Protection Plus per cobrir els costos de reparació d’equips, com ara cablejat i preses. Aquest és l'únic paquet d'Internet Shield de Windstream que no inclou programari de seguretat a Internet de McAfee.\nWindstream proporciona serveis d’internet DSL, fibra, cable i connexió a Internet a butxaques de 18 estats dels Estats Units. Els serveis estan disponibles a una àmplia gamma de velocitats i punts de preu, segons el lloc on viviu. La companyia té una connectivitat DSL a un preu raonable de 100Mbps o menys a les regions rurals. Windstream també ofereix connectivitat de fibra a velocitats Gig a 150 comunitats de 16 estats, amb plans d’ampliació.\nShelley Ferguson investiga si l’energia solar és l’adequada per a una família ocupada\nRecreeu aquest dormitori amb motxilla amb aquests senzills consells de bricolatge\nApartaments: Vida vertical\n7 baquetes en venda on viure el somni de Kiwi\nEstila'm de color\nAquesta imatge perfecta casa de Taranaki ofereix la vostra pròpia llesca de paradís


Gérard Onesta, cap de llista de Nou Món en comú (colalició de diverses tendències de l'esquerra) recupera un 9,5% de veus a Catalunya Nord. Una notable progressió ja que a les eleccions departementals de l'any passat es va treure 6% de vots a Perpinyà.\nLes JERC i ERC Catalunya Nord ha donat el seu support a la llista Nou Món en Comú per haver-se compromès a un reconeixament de la especificitat de la nostra regió, un desenvolupament de la llengua i la cultura catalana i la creació d'un estatut propi.\nMalgrat la nostra voluntat, les nostres forces i els nostres esforços durant la campanya, Nou Món en Comú no ha aconseguit frenar la progressió de la dreta francesa. No ens rendirem. Al contrari, treballarem més per bloquejar l'extrema dreta francesa que representa el que volem combatre: El jacobinisme extrem amb exclusió de la diferencia, el racisme cap a les persones per motius que no tenen raó de ser en una societat que es preten civilitzada, moderna i amb programa il·lusori i la reducció de les nostres llibertats i els nostres drets civils.\nLa nostra cultura, la nostra llengua i les nostres llibertats estan en perill. Si l'electorat segueix votant partits amb promeses rídicules, la situació anirà de mal en pitjor.\nDemanem als votants nord catalans de no cedir al barbarisme i votar amb consciència. Demanem a tots els indecisos de votar amb nosaltres i no deixar les regions enfonsar-se en l'odi.\nLes JERC Cataluny Nord demanen un vot amb consciència per bloquejar la progressió de la dreta francesa.\nUrna de les eleccions\nURL CURTA: http://www.jerc.cat/url/183701


L'estadi municipal posa a punt diverses millores a les instal·lacions actuals, abans dels World Sports Games\nEntre d'altres, s'ha renovat la pista del velòdrom, s'han substituït els seients del camp Josep Otero i s'ha millorat la il·luminació amb tecnologia LED\nL'Ajuntament de Tortosa està ultimant aquests dies diverses millores a les instal·lacions esportives de l'estadi municipal. Es tracta d'adequacions dels equipaments existents, que es duen a terme per adaptar les instal·lacions després de la posada en funcionament del Win Complex Esportiu que, en paraules de l'alcaldessa Meritxell Roigé, "ha canviat la manera de practicar esport a la ciutat", i davant la disputa dels World Sports Games 2019, al juliol.\nEn total s'han invertit més de 235.000 euros en diferents actuacions. Entre aquestes, s'ha renovat completament la superfície de rodadura del velòdrom, i s'estan acabant de repintar les baranes i el mur exterior. Roigé ha destacat aquesta actuació ja que suposa millorar un equipament "molt important, ja que és dels pocs que hi ha a tot l'Estat i creiem que calia seguir apostant per aquesta pista".\nD'altra banda, s'han fet diverses actuacions al camp de futbol Josep Otero. S'han substituït tots els seients de la graderia, conservant els colors roig i blanc del Club Deportiu Tortosa i de la bandera de la ciutat. En total, se n'han instal·lat 1.200 de nous. A més, s'han renovat els serveis públics i s'han arranjat dos vestidors dels àrbitres, amb la qual cosa s'ha completat la renovació del túnel de vestidors del camp municipal.\nL'actuació també s'ha centrat en la substitució de la il·luminació de les quatre torres del camp, que han incorporat la tecnologia LED, fet que afavoreix, a la vegada, una millor il·luminació i una major eficiència energètica. De la mateixa manera, també s'ha instal·lat enllumenat LED al pavelló poliesportiu de l'estadi.\nL'alcaldessa ha remarcat l'aposta que l'Ajuntament de Tortosa fa, des de fa anys, per "situar la ciutat com a capdavantera" en la pràctica esportiva i amb uns equipaments de qualitat per a tota la ciutadania.\nMés actuacions en marxa\nAquestes millores es veuran completades en les pròximes setmanes, quan finalitzen les obres de la segona fase del Win Complex Esportiu. Els treballs, amb un pressupost de 464.000 euros, suposen la construcció dels nous vestidors, que duplicaran la capacitat actual, i també de la zona wellness i de quatre pistes de pàdel. Aquestes obres també estan instal·lant un ascensor per accedir a la graderia de la piscina, i habilitaran dos taquilles a l'entrada a l'estadi. La segona fase del Win, amb un termini previst d'obres al principi de maig, també preveu la reconstrucció de la grada del camp Josep Otero, així com del talús adjacent al velòdrom, on es replantarà arbrat.\nDe la mateixa manera, quedarà urbanitzat l'accés cap a l'estadi des de la plaça 1 d'Octubre i s'instal·larà un parc infantil a l'entrada. Altres actuacions previstes que s'abordaran en un termini breu suposaran la millora de la part superior de la graderia del camp annex, per evitar l'acumulació de l'aigua quan plou, així com la reconstrucció de la pista de futbol sala, que s'havia modificat per facilitar l'accés de camions de l'obra a la piscina.


El sector turístic de Lleida perd un 47% de viatgers i registra un 36,8% menys de pernoctacions el 2020 – Comarques de Ponent\nEl sector turístic de Lleida perd un 47% de viatgers i registra un 36,8% menys de pernoctacions el 2020\nText: Redacció / Foto: Ara Lleida\nEl sector d’allotjament turístic de la demarcació de Lleida ha tancat l’any 2020 amb una caiguda d’un 47,1% quant al nombre de viatgers i d’un 36,8% en el de pernoctacions, com a conseqüència de la Covid-19 i les restriccions de mobilitat imposades per la pandèmia sanitària. El conjunt d’establiments d’hoteleria, turisme rural, càmpings i apartaments turístics del Pirineu i les Terres de Lleida ha tancat l’any 2020 amb 670.543 viatgers i 1.804.067 pernoctacions, davant la xifra d’1.269.251 viatgers i 2.857.192 pernoctacions de l’any anterior, segons les dades publicades avui per l’Institut Nacional d’Estadística (INE). El turisme estranger ha registrat una davallada d’un 69,5% pel que fa al nombre de viatgers i d’un 65% en el de pernoctacions.\nL’any 2020 va començar molt bé per al conjunt del sector de la demarcació de Lleida, fins que la pandèmia sanitària va aturar el moviment turístic i va truncar la tendència de creixement que el turisme de Lleida ha estat experimentant en els darrers anys, segons la vicepresidenta del Patronat de Turisme Rosa Pujol, que ha explicat que “també a la campanya d’estiu, com per les festes de Nadal, el comportament turístic a la zona del Pirineu ha estat satisfactori, però el balanç final ens confirma una important pèrdua pel sector d’allotjament turístic en general amb un nivell més alt d’afectació als establiments de la zona de la plana de Lleida. Una incidència i un impacte negatiu que és extrapolable a la resta de subsectors vinculats amb el nostre turisme, com ara les empreses d’activitats de turisme actiu i esports d’aventura, les mateixes estacions d’esquí, restauració, comerç en general, museus, etc.” Pujol ha demanat prendre mesures de forma ràpida per poder salvar el que resta de temporada d’esquí i recuperar com abans millor la normalitat per capgirar l’actual situació que persisteix en el sector turístic durant aquest 2021, atenent la realitat del nostre territori i les activitats a l’aire lliure”.\nDurant els dos primers mesos de l’any 2020 els establiments d’hoteleria, turisme rural, apartaments turístics i càmpings del Pirineu i les Terres de Lleida van arribar a experimentar un creixement d’un 19% quant al nombre de viatgers i d’un 20% pel que fa a la xifra de pernoctacions respecte als mesos de gener i febrer del 2019, gràcies al bon ritme de la temporada d’esquí al Pirineu de Lleida. En concret, en aquests dos mesos els establiments d’hoteleria, turisme rural, càmpings i apartaments turístics van registrar 212.447 viatgers i 403.224 pernoctacions, davant els 178.787 visitants i 333.985 pernoctacions del 2019, segons les dades de l’INE. El turisme estranger durant els mesos de gener i febrer va continuant marcant també una tendència al creixement d’un 6,5% quant al nombre de viatgers i de pernoctacions en relació amb l’any anterior. Aquestes dades resulten especialment rellevants si tenim en compte que l’any 2019 va tancar amb un rècord històric de visitants, amb el millor registre de tots els temps pel que fa al sector turístic de la demarcació de Lleida.\nLa pandèmia va aturar tota l’activitat a partir del 14 de març\nLes bones perspectives que apuntava l’any 2020 es van trencar el 14 de març amb l’estat d’alarma motivat per la Covid-19 i el confinament domiciliari, que es va perllongar al conjunt del territori fins al 21 de juny. Això va impossibilitar que el sector turístic desenvolupés qualsevol tipus d’activitat durant els tres mesos i una setmana de confinament, a més de deixar la Setmana Santa en blanc i la temporada d’esquí 2019-2020 interrompuda de forma brusca un mes abans del final previst.\nD’altra banda, la ciutat de Lleida i un sector de la comarca del Segrià van viure a meitat del mes de juliol un segon confinament domiciliari, amb un seguit de mesures restrictives d’activitat comercial i turística que va tornar a repercutir molt greument en el rendiment d’aquests sectors, entre altres.\nBon comportament turístic a l’estiu i per les festes de Nadal\nLa temporada d’estiu va tornar a portar optimisme al sector turístic de la demarcació de Lleida, de manera especial a la zona del Pirineu, que va tancar amb uns resultats millors dels previstos inicialment, amb un 10% més de viatgers i un 15% més de pernoctacions que l’any 2019. En canvi, les dades del conjunt de la demarcació van patir un retrocés d’un 21% en el nombre de viatgers i d’un 10% en el de pernoctacions, com a resultat de la davallada que va tenir el sector d’hoteleria a la zona de la plana de Lleida i a la ciutat de Lleida durant el mes de juliol. El turisme estranger també va experimentar un fort retrocés, amb només un terç dels visitants dels registrats altres estius.\nEl darrer trimestre de l’any també ha mantingut un nivell baix de moviment turístic com a conseqüència de les diferents mesures restrictives de mobilitat i d’activitat turística imposades per fer front a la propagació de la Covid-19. Aquestes mesures han comportat la protesta i el malestar dels empresaris i representants de les associacions empresarials de l’àmbit turístic de la demarcació de Lleida, com també del món local del Pirineu, que ha reclamat al Govern “un tracte especial” en les mesures del Procicat per combatre la pandèmia en aquest territori. Entre altres demandes, reclamen restriccions comarcals en lloc de municipals i més mobilitat entre pobles veïns.\nEl final del 2020, com l’inici de l’any, es va tancar de manera satisfactòria, de manera que les festes de Nadal i Cap d’Any, principalment a la zona del Pirineu, van registrar un bon nivell d’ocupació turística en els diferents establiments de turisme reglat situats a les proximitats de les zones amb estacions d’esquí (es va arribar a mesurar ocupacions al voltant del 85 % de mitjana). Es tracta d’una temporada de neu atípica, que va començar amb retard el 14 de desembre a causa de les limitacions de mobilitat imposades per la pandèmia i que no es va començar a animar fins al 22 de desembre amb la possibilitat de desplaçar-se als centres hivernals lleidatans des de qualsevol punt de Catalunya, sempre que s’hagués fet una reserva prèvia en qualsevol allotjament d’un mínim d’una nit o s’hi tingués una segona residència.\nEl sector turístic de la demarcació de Lleida ha tancat l’any 2020 amb números negatius en el seu conjunt, però amb diferents percentatges segons la tipologia d’establiments i la seva incidència a la zona del Pirineu i amb l’activitat més concentrada a l’estiu, com ara en el sector del càmping. D’acord amb les dades de l’INE el conjunt d’establiments d’hoteleria de la demarcació ha tingut una davallada quant al nombre de pernoctacions d’un 47,7%. Per la seva banda, en el sector del càmping la pèrdua de pernoctacions va ser d’un 8,4%, en el turisme rural d’un 16,3% i en els apartaments turístics d’un 26,4%.\nEls establiments d’hoteleria del conjunt de la demarcació de Lleida han tancat l’any 2020 amb una pèrdua d’un 53% en el nombre de viatgers i d’un 47,7% en el de pernoctacions. Els resultats han estat més favorables en els establiments situats a la zona del Pirineu de Lleida que en els situats a la plana i a la mateixa ciutat de Lleida, on la pèrdua de viatgers i de pernoctacions en relació amb l’any 2019 s’ha incrementat fins al 63%. Segons les dades fetes públiques per l’Institut Nacional d’Estadística, l’any 2020 els establiments d’hoteleria de la demarcació de Lleida van rebre 447.179 viatgers, els quals van fer 1.042.380 pernoctacions; aquestes xifres contrasten amb les registrades l’any anterior, amb 952.340 viatgers i 1.984.492 pernoctacions. L’estada mitjana dels turistes es va incrementar en relació amb l’any anterior de 2,08 a 2,27 dies.\nPer la seva banda, el sector del càmping ha tancat el 2020 amb una davallada més suau pel que fa al nombre de pernoctacions i de viatgers en relació amb l’any 2019. El sector ha tancat l’any amb 148.974 viatgers i 514.032 pernoctacions, cosa que representa un descens d’un 25% en el nombre de visitants, però tan sols un 8,4% de retrocés en les nits d’allotjament. Aquests resultats són deguts al bon comportament i la demanda del públic de proximitat que va tenir durant l’estiu i que va representar un creixement d’un 4,5% en el nombre de viatgers i d’un 2,5% en el de pernoctacions. També va tenir un important creixement durant els dos primers mesos de l’any. La demanda del turisme de proximitat va compensar la pèrdua de les pernoctacions del turisme estranger, que va ser del 77%. La mitjana d’estada dels turistes als establiments del càmping es va allargar fins a 3,48 dies davant la mitjana de 2,8 dies de l’any anterior.\nEl turisme rural també ha mantingut un comportament molt similar a la resta de sectors, amb una davallada quant al nombre de viatgers i de pernoctacions durant l’any 2020 en relació amb l’any anterior i amb un increment significatiu de visitants i de nits d’allotjament durant la temporada d’estiu, com també durant els dos primers mesos de l’any El turisme rural va rebre el 2020 un total de 46.634 viatgers, que van fer 152.918 pernoctacions, respecte als 78.365 viatgers i les 182.869 pernoctacions del 2019. La davallada ha estat d’un 40 % pel que fa al nombre de visitants i d’un 16,3% en el de nits. Durant els mesos d’estiu, com també als mesos de gener i febrer, va experimentar creixements significatius en relació amb l’any 2019. Durant el gener i el febrer va registrar un creixement d’un 26% quant al nombre de viatgers i d’un 44 % en la xifra de pernoctacions respecte als mateixos dos mesos de l’any anterior. Durant la temporada d’estiu l’increment va ser d’un 7,5 quant a la xifra de viatgers, si bé les pernoctacions, en allargar-se l’estada, es van incrementar fins al 41,6%.\nFinalment, els apartaments turístics van tancar l’any amb un descens d’un 30 % quant al nombre de viatgers i d’un 26,3% en el de les pernoctacions. Tant els mesos de gener i febrer com durant la campanya d’estiu els resultats van ser molt satisfactoris, com a la resta dels subsectors d’allotjament turístic. L’any 2020 van rebre 25.454 viatgers, que van fer 87.574 pernoctacions, davant els 39.585 viatgers i les 128.595 pernoctacions del 2019.\nCaiguda del 70 % del turisme estranger\nEl turisme estranger ha patit un gran descens aquest anys 2020 com a conseqüència de la pandèmia i les restriccions de mobilitat per causes sanitàries. Els establiments d’allotjament turístic del conjunt de la demarcació han vist reduir el nombre de viatgers estrangers en un 70 % i el de les pernoctacions en un 65 % %. El nombre de turistes estrangers que ha rebut la demarcació de Lleida durant l’any 2020 ha estat de 64.358 , els quals van fer 173.498 pernoctacions, davant els 210.043 que van venir l’any passat i van generar 493.078 estades. El turisme estranger ha representat només un 9,5 % del nombre de viatgers i de pernoctacions que han rebut les comarques lleidatanes, mentre que l’any anterior va representar el 16,5 % dels visitants i el 17,2 de les pernoctacions fetes.\nOferta d’allotjament any 2020\nL’oferta d’allotjament turístic reglat a les comarques de Lleida entre hotels, càmpings, turisme rural, apartaments turístics, refugis, instal·lacions juvenils i albergs se situa en 1.306 establiments i 56.562 places. Si li afegim a aquestes xifres els Huts, els pisos d’ús turístic, la xifra se situa en 75.252 places.\nPer tipus d’allotjament l’any 2020, l’oferta d’hoteleria és de 415 establiments amb 19.810; turisme rural, 659 cases i 4.809 places, i càmping, 63 establiments i 22.749 places, 4.000 de les quals són de bungalous. La resta de l’oferta engloba els 30 apartaments turístics (amb 674 places), els 39 albergs (3.070), els 66 refugis (2.072), les 30 cases de colònies (2.357), les 6 granges escola (686) i 3.354 habitatges d’ús turístic (18.447).


1.300 quilòmetres en helicòpter per a conèixer les claus del Corredor Mediterrani - Diari La Veu\nL’obra maleïda. Així es pot qualificar la història negra de la infraestructura més important per al País Valencià i altres territoris. I és que els diversos governs espanyols encara no s’han adonat de la importància que té aquesta plataforma per a l’economia valenciana i les obres, en molts trams, continuen paralitzades.\nPer això, l’any 2016 els empresaris valencians digueren prou i crearen un front comú per a reclamar la compleció del Corredor Mediterrani al govern espanyol. El president de l’Asociación Valenciana de Empresarios (AVE), Vicente Boluda, i el propietari de Mercadona, Juan Roig, ja presentaren una web que permet als usuaris recórrer virtualment la totalitat de la xarxa ferroviària entre Algesires i la frontera amb França, conèixer les principals mancances dels diversos trams i els avantatges que aportaria l’enllaç d’alta velocitat amb Europa.\nAixí, els responsables proposen uns ferrocarrils que permetin eixir de València a primera hora, reunir-se a Barcelona de matí i a Alacant a la vesprada.\nPerò l’Estat espanyol amb la xarxa d'alta velocitat més extensa del món després de Xina, el Corredor Mediterrani és encara un projecte incomplet i irregular en pràcticament tots els seus trams.\nEl president dels empresaris, Vicente Boluda, va exigir, en novembre, al nou Govern espanyol, que es comprometera amb fets amb el Corredor Mediterrani i pose una data a l’entrada en funcionament de l’alta velocitat entre Barcelona i Alacant. Boluda va indicar que això seria una mostra que el compromís del Govern espanyol amb la infraestructura va més enllà de les paraules. L’empresari va remarcar que tot i que la implantació del tercer carril avança aquesta ha de ser una solució provisional i que el Corredor Mediterrani no haurà finalitzat fins que no s’implante la doble plataforma.\nDes d’AVE s’ha reclamat que l’Estat contribuïsca a abandonar la concepció radial de l’alta velocitat per tal d’assumir una concepció “circular” i, en aquest sentit, va dir que cal circumscriure el Corredor Mediterrani.\nEntre altres punts del traçat, el web posa el focus actualment en el túnel sota l’AP7 entre Castellbisbal i Martorell, així com en el “coll d’ampolla” entre Tarragona i Vandellós. La reclamació d’un túnel passant a València per a donar sortida al cul de sac que suposa l’estació, així com la manca d’ample internacional entre València i Alacant, són altres de les intervencions que reclama AVE per a anar avançant en les obres del Corredor.\nEl president de la Generalitat Valenciana, Ximo Puig, i l'alcalde de València, Joan Ribó, ja mantingueren, a València, una reunió amb el nou ministre de Foment, Íñigo de la Serna, a qui li exigiren un compromís amb el Corredor Mediterrani perquè el País Valencià "s’està jugant inversions molt importants", segons va remarcar el cap del Consell. Ribó, per la seua banda, va reclamar el túnel passant perquè la ciutat "no vol tornar a ser el semàfor ferroviari d'Europa".


ESTIRAR LA POTA O COM ENVELLIM de Babette Cole, Edicions Destino\nressenyat per Estel B. (10 anys)\nNo m'ha agradat gaire el llibre, perquè només explica la història dels avis als nens i això és una mica avorrit. El llibre va d'uns nens que pregunten als seus avis perquè són tan vells i perquè tenen tan pocs cabells. Expliquen els punts més interessants de la seva vida (com es van fer actors, com va començar el seu amor, ...) fins que es moriran. Aquests són els que més m'han agradat:\nÀvia ¿Perquè ets tan gran i amb pocs cabells?\n1) Vam aprendre a bavejar i a fer rotets...\n2) A seure a l'orinal...\nGRITOS EN LA ARENA de Arturo Abad i Mónica Gutiérrez Serna\nressenyat per Talia V. (11 anys)\nJo crec que el llibre no és un conte, és una cosa que passa en la vida real. I jo crec que la Mónica Gutierrez Serra ha fet el llibre com un crit, perquè tothom ho senti. Com és el llibre la nena musulmana vol que l'escoltin, vol ser sentida i té dret encara que sigui una noia. A mi m'agrada molt la història. L'ho que m'agrada més és com acaba, que hi van cada dia a cridar i somiar fins que la muntanya sigui massa gran per amagar o que es faci real. Per mi que la nena si sembla a la Malala que vol els drets com tothom.\n«Capità Lluc», a la recerca del mar\nEl Gato estropajo, el maltrato animal, Mauricio Paredes y la Censura.


Llum verd definitiu a la piscina flotant de Dún Laoghaire - Liffey\nLa Badeschiff berlinesa al riu Spree / Foto: arena-berlin.de\nAn Bord Pleanála, ens públic que s'encarrega d'atorgar permisos urbanístics, ha donat el seu vistiplau, que era el darrer que mancava, a la piscina flotant adossada a la banda interior de l'escullera est del port de Dún Laoghaire (sud de Dublin). A banda de la piscina, que tindrà aigua de mar escalfada, també hi haurà instal·lacions complementàries com vestidors, lavabos, terrassa i un bar.\nAquest projecte és una rèplica de la Badeschiff, la piscina situada al riu Spree al seu pas per Berlín, i requerirà una inversió de 3 milions d'euros. La base de la piscina serà una barcassa invertida, hi haurà sorra feta de goma reciclada que li donarà un aspecte de sorra de platja i s'intentarà que l'energia utilitzada sigui principalment de fonts renovables.\nL'obertura de la piscina està prevista per a l'any vinent i s'espera que atragui uns 140.000 visitants anuals, que donaran al port de Dún Laoghaire una fesomia d'infraestructura de lleure i de marina, un perfil que es vol potenciar en detriment del de port de passatgers, sobretot després d'haver perdut algunes connexions amb ferri que han traslladat les seves operacions a Dublin.\nURL curta: ves.cat/mdYK