Del Tirisiti a la Pigà: un recorregut per alguns dels betlems valencians més emblemàtics - À Punt\nDel Tirisiti a la Pigà: un recorregut per alguns dels betlems valencians més emblemàtics\nCom mana la tradició, el betlem es munta durant els festius del pont de la Constitució. Ja llueix a casa vostra?\nEl betlem de Tirisiti / Ajuntament d'Alcoi\n08 de desembre 2021 - 13:33\nMuntar el betlem és una de les activitats nadalenques més arrelades al nostre territori. Amb materials reciclats, de figuretes de porcellana, amb personatges infantils o bé, amb els mateixos ninots de cada any. Siga com siga, passats els dies festius del 6 i 8 de desembre, moltes llars valencianes lluiran el seu pesebre, algunes juntament amb decoracions més actuals com l’arbre de Nadal o els calcetins que la nit de Nadal el pare Noel ompli de dolços i caramels.\nAl saló de casa, a les comissions falleres, als comerços, a les escoles… El betlem entra a formar part del nostre dia a dia, però alguns d’aquests betlems s’han convertit en tota una icona del Nadal valencià. Repassem alguns dels més emblemàtics de la Comunitat Valenciana.\nEl betlem de Tirisiti d'Alcoi, una representació única declarada bé d'interés cultural\nEl Nadal alcoià ja no s'entendria sense el betlem de Tirisiti, un espectacle de titelles únic que és considerat bé d’interés cultural. Aquests titelles, fetes de peu i vareta, només es poden veure en dues ciutats espanyoles: a Cadis, en la representació de la tia Norica, i a Alcoi, des del segle XIX. Prop de 40.000 persones assisteixen cada any al Teatre Principal d’Alcoi a veure Tirisiti, el personatge principal a qui se li atribueix aquest nom per la forma tan peculiar de pronunciar el d’un dels altres personatges principals, Tereseta.\nDes de fa més de vint anys, aquest personatge l'interpreta Jordi Carbonell, qui amb una llengüeta bufa i trau una veu de vegades irreconeixible. "La interacció amb els xiquets és fonamental; però la veueta no és gens fàcil i quan t'entenen és molt emocionant", ens conta Jordi en el programa Qui és qui d’À Punt.\nDes de fa 32 anys, la companyia de teatre encarregada de representar el Tirisiti és La Dependent. "Som sis persones baix de l'escenari i el treball en cadena i d'equip és crucial", diu Jordi. Un altre dels integrants de La Dependent és Ruben Mira, que confessa que tenen "molta complicitat després de tant de temps".\nCita Som sis persones baix de l'escenari i el treball en equip és fonamental Jordi Carbonell, que des de fa més de 20 anys interpreta a Tirisiti Cita\nLa representació, que inclou escenes costumistes i conserva el regust popular de l'Alcoi d'antany, es fa en un entramat de fusta en quatre altures amb una sèrie de guies per on passen els titelles. Un espai molt reduït on la sincronització ha de ser absoluta, ja que els personatges entren i ixen de l'escenari en segons.\nEl betlem vivent de la Pigà, un clàssic de Nadal de Castelló de la Plana des del 1980\nEl natalici de Jesús de Natzaret es commemora amb les festes de Nadal i per tot el món es fan representacions d'aquell cèlebre succés. La més cèlebre de les terres de Castelló és el betlem de la Pigà, que cada Nadal es representa al Teatre Principal de Castelló de la Plana.\nToni Porcar, impulsor d'aquest betlem, ens ha contat en Trau la llengua que aquesta representació és una manifestació de teatre popular basada en un text de Miquel Peris i una música de Matilde Salvador, en què l’estima per la ciutat i les seues tradicions n’és la protagonista. L’escenari del betlem no és Palestina, sinó el Castell Vell, la Torreta Alonso, la marjal, les séquies, el Caminàs, la Donació..., i com ens conta Porcar, "és una representació esperpèntica, però no arriba a ser irreverent i la gent és molt estrafolària, perquè veure eixir l'Àngel Perot amb un rotllo de la magdalena al cap o els angelets que són grossos com botifarres..., però té aquesta gràcia que ningú se sent ofés".\nEl nom de la Pigà l’adquireix de la protagonista, una dona beata i fadrina que a l'hivern reunia els xiquets i les xiquetes del carrer al forn, que era l’espai més gran i més calent del barri. Allà cada xiquet feia la seua gràcia i "a les mares els queia la bava", d’ací l’origen d’aquest betlem a mida real.\n150 persones de diversos col·lectius castellonencs participen en la representació teatral de la Pigà, dirigits per Laia Porcar / Imatges de 'Trau la llengua'\nCita L'Àngel Perot ix amb un rotllo de la Magdalena al cap; és molt estrafolària, però té aquesta gràcia que ningú se sent ofés Toni Porcar - Impulsor del betlem de la Pigà Cita\nAl betlem vivent hi trobem tres grups de personatges ben diferenciats. Hi ha un sector de personatges que són els que fan els oficis populars: corders, marjalers, hortolans, masovers, del frare del Desert, els barjoles, el borratxo que va amb el Moscatell de Benicàssim... Hi ha un altre sector que són els personatges fantàstics: el rei Barbut i tota la seua conlloga, que són Tombatossals, Tragapinyols, Cagueme, Bufanúvols, Arrancapins… I finalment, els personatges bíblics que són els tradicionals: els tres Reis Mags, el Naixement, l'àngel...\nAquesta representació també és molt peculiar per la seua indumentària, molt acolorida i molt diversa. "Tens la gent del grup de danses que van prou ben vestits, les beates que van de negre amb l'escapulari, els personatges populars com el municipal Colldepato que va vestit de municipal, el Cacauero amb trage de cacauer, el Cego que va de cec, la Mare de Déu que va amb vestit tradicional i sant Josep que és el que porta el capell i la capa", ens conta Porcar. També el llenguatge és molt característic, ho repassem amb la directora de la Pigà, Laia Porcar:\nEl betlem té molta ironia darrere i, fins i tot, es fixa en l’actualitat en una de les seues escenes, la més famosa, la del rei Herodes. Com ens conta Laia Porcar, directora de la representació, "la del rei Herodes és l'única escena en què ens permetem la llicència de fer l'ullet a l'actualitat del moment. Per exemple el 2020, les ballarines del rei Herodes es van rebel·lar fent una miradeta cap al moviment feminista i deien que ja estava bé de ballar".\nEl betlem de la pigà\nEl betlem monumental de Xàtiva, el més d'Espanya amb figures a grandària real\nL'albereda d'aquesta localitat de la Costera acull cada any un betlem monumental, considerat el més gran d'Espanya. Des del 1999, s'hi representen les típiques escenes nadalenques amb figures a escala humana, fetes per artistes fallers. El betlem xativí s’ha convertit en una atracció turística de primer orde i atrau desenes de milers de visitants cada any. Com ens conta el responsable del muntatge del betlem Pere Pau Ibáñez, en el programa Trau la llengua, "ara és tota una obra artística", però va començar amb "un pesebre i quatre plantetes que encomanàrem a un jardiner". Més enllà del simbolisme religiós, actualment adquireix, com diu Pere Pau, el valor d'"un museu etnològic", ja que hi trobem antigues ferramentes i utillatge aportat pel veïnat, com "un sequer, una pala de ventar, el garber de la parva...", diu Pere. La sostenibilitat que li atorga l’ús de materials reutilitzats és, doncs, un dels principals valors de la instal·lació.\nCita Va començar amb un pesebre i quatre plantetes que encomanàrem a un jardiner i ara és tota una obra artística Pere Pau - Responsable del muntatge del betlem de Xàtiva Cita\nEl pesebre del betlem de Xàtiva és l'origen de tot aquest museu etnològic en què s'ha convertit hui dia / 'Trau la llengua'\nPere Pau, responsable del muntatge, i algunes de les figures de mida humana / 'Trau la llengua'\nEl dromedari és l'estrela entre els animals que hi ha al betlem / 'Trau la llengua'\nUn dels elements més atractius pel públic, especialment per l’infantil, és la presència d’animals vius: ànecs, oques, bous, ovelles, rucs, titots… una bona mostra de vida animal sota estricte control de veterinari, que vigila el seu benestar. En Trau la llengua hem visitat tota aquesta part viva amb Àngel Murcia, el cuidador dels animals del betlem.\nEl betlem té també un destacat vessant solidari. Les fruites i verdures utilitzades, que són moltes i generalment donades pels comerços locals, es lliuren posteriorment a entitats que s’ocupen de la població sense recursos. A més els visitants poden demanar un desig llançant una moneda a qualsevol de les fonts instal·lades en la part que ret homenatge a Xàtiva com la ciutat de les mil fonts, com se la coneix popularment. Els fons recollits es destinen a ONG locals.\nObri el betlem monumental de Xàtiva, el més gran de l'Estat\nEl betlem més gran del món, el d’Alacant\nEl pesebre d'Alacant ha entrat en el llibre Guinness dels Rècords com el més gran del món. De fet, tan sols la figura de sant Josep fa quasi 19 metres d'alt. Creat per l'artista foguerer José Manuel García Pachi, aquest pesebre gegant ha costat quasi 140.000 euros.\nEl betlem del barri de Roca, el que més figures té\nAmb més 7.000 figures repartides en 50 metres quadrats, aquest betlem del barri de la Roca a Meliana (Horta Nord), és el betlem més gran de València i el que més figuretes té d’Espanya. Des de fa 30 anys, Melchor Almela i la seua família munten aquest monumental betlem, en què podem identificar dues parts diferenciades: una part bíblica amb totes les escenes de la vida de Jesús i també una part popular que s’anomena l’Olla de Nadal, amb una barraca tradicional valenciana amb l’horta, els cavalls, els animals, i que és un dels atractius d’aquest naixement monumental. Aquest betlem es pot visitar des del 26 de novembre i fins al 9 de gener, amb les corresponents mesures de seguretat per la covid-19.\nEl betlem de Roca / belenderoca.com\nAltres betlems curiosos\nEns hem endinsat dins l'arxiu per a donar una ullada a alguns dels betlems més curiosos que des del 1989 s'han muntat a la Comunitat Valenciana, i a continuació rescatem una fotogaleria amb els més destacats:\nDe catedràtic de Bioquímica i Biologia Molecular a astrònom: el peculiar viatge de Luís Miguel Gutiérrez Carmen Andreu, guanyadora del premi de narrativa eròtica Luis García-Berlanga Els oriolans Varry Brava se la juguen aquest dimecres per a aconseguir el passaport a Eurovisió amb "Raffaella" Tres nominacions valencianes als premis Gaudí "Ortifurama València" retrata els últims quaranta anys de la ciutat a través d’il·lustracions d’Ortifus L'Om-imprebís inaugura 2022 amb l'estrena a València de dos espectacles Qui va ser Paquito 'el Chocolatero'? Luna Ki, després de retirar-se del Benidorm Fest: "No m'avergonyisc del meu art" Mor als 73 anys el dissenyador francés Thierry Mugler


Els sindicats denuncien que el curs no comença de forma segura | Diari La República Checa\nEls sindicats denuncien que el curs no comença de forma segura\nREDACCIÓ14 Setembre, 20200\nLa URV prorroga la docència telemàtica fins a l’abril\nUna quinzena de representants dels sindicats d’educació s’han concentrat aquest dilluns al migdia al davant dels serveis territorials d’Educació a Tarragona per exigir més docents i menys ràtios a les aules. Coincidint amb el primer dia del curs escolar, les organitzacions que formen part de la Junta de Personal Docent no universitari han criticat que les mesures preventives contra la covid-19 “no es podran complir per la falta d’inversió” del Govern.\nEls manifestants davant la Delegació del Govern\nEl president de la junta i portaveu del sindicat USTEC·STEs a Tarragona, Juan Carlos Feijoo, ha destacat que els professionals docents han fet “un esforç ingent de forma voluntària” per tal de posar “les màximes mesures a disposició”, però ha alertat que “no seran les suficients”.\nEn aquest sentit, ha apuntat que aquestes xifres equivalen a poc més d’un docent de reforç per centre, de mitjana. “Hi ha centres on s’ha augmentat la plantilla i s’ha pogut fer desdoblament, però a costa dels recursos d’atenció a la diversitat o necessitats especials, etcètera”, ha dit.\nEls sindicats aposten per un ensenyament presencial però amb la màxima seguretat. “Sabem que el risc zero no existeix”, han defensat. Tot i això, veuen amb preocupació l’elevada concentració d’alumnes en algunes aules, que fa “impossible” complir amb la primera premissa de mantenir la distància de seguretat.\nEn concret, volen que s’abaixin les ràtios de 20 alumnes a 15 a primària i secundària, i fins a 10 a infantil. Els sindicats no descarten la convocatòria d’una vaga en el sector de l’educació i d’altres mobilitzacions si no veuen garantida la seguretat a les escoles.\npreviousEls metges espanyols, els que més problemes han tingut amb els Epis\nnext🌕 Protecció Civil activa l'avís per contaminació a Tarragona


La Unió "És la pitjor campanya de citrics de la història i les mesures adoptades són ridicules" - Diari Serpis\nÉs la pitjor campanya de la història citrícola recent i les mesures adoptades per a pal·liar el desastre són ridícules\nLA UNIÓ denuncia que els productors de cítrics han deixat d’ingressar 279 milions d’euros en relació a la passada campanya\nLa campanya de cítrics 2018-2019 ja és història i el balanç no pot ser més descoratjador per als productors de la Comunitat Valenciana que han deixat d’ingressar 279 milions d’euros en relació a la passada i que traslladat a percentatge representa un 32% menys, segons un informe de LA UNIÓ de Llauradors. Cal tindre en compte que la campanya 2017-2018 ja va ser negativa perquè a pesar que els productors van obtindre millors preus, l’important minvament de producció va incidir en la renda final i no va compensar una cosa per l’altra.\nCarles Peris, secretaria general de LA UNIÓ, assenyala que «la campanya va començar molt mal i acaba encara pitjor. A més, no ens valen excuses d’un augment important de collita perquè tenint en compte la fruita que no ha eixit al mercat el creixement de producció seria com a molt un 6% superior a la 2017-2018 que ja va ser una de les més baixes de les dues últimes dècades».\nDe l’informe de LA UNIÓ es desprén que els ingressos en taronges han descendit en 151 milions (40%), 114 milions en mandarines (30%) i 13 milions en llimes (12%). De 874 milions d’ingressos per la venda de cítrics en la campanya 2017-2018 s’ha passat en aquesta a només 595. Les varietats que majors pèrdues han tingut són la taronja Lane Late amb 51 milions, taronja València Late amb 47 milions, llima Fina amb 33 milions, mandarina Clemenules amb 28 milions, taronja Navelina i mandarina Ortanique amb 25 milions.\nA aquestes xifres cal sumar la quantitat de producció perduda que no s’ha pogut comercialitzar i que segons les dades de LA UNIÓ és de quasi 700.000 tones sobre una producció de poc més de 4 milions de tones, una part per les pluges torrencials d’octubre i novembre, una altra per calibres no comercials i una altra per la saturació dels mercats a causa de les importacions. Només una xicoteta part -de prop de 12.000 tones- ha entrat finalment des de la Comunitat Valenciana en el mecanisme de retirada del Ministeri d’Agricultura.\nEls preus percebuts pels productors han sigut de mitjana un 26% inferiors als de la campanya 2017-2018 (en mandarines un 30% i en taronges un 39% més baixos). Tots els grups de cítrics han experimentat un descens de les cotitzacions en origen. El grup de taronges València amb un descens del 56%, el de les Navel amb un 40%, les mandarines híbrides (Clemenvilla i Ortanique) amb el 32% o les Clemenules amb el 26% lideren les baixades de preu. La Ortanique és la que ha obtingut un preu mig més baix de totes, 0,12 euros/kg. En el costat contrari, i malgrat haver baixat un 37%, la varietat millor pagada és la Orri amb 0,59 euragronòmiques i comercials\nEn l’àmbit agronòmic la falta de pluges i les elevades temperatures de l’estiu va provocar un calibre xicotet de la fruita i un retard en dues setmanes en l’entrada de la collita de les varietats més primerenques, que va ocasionar que se solaparen amb les de la segona campanya. Encara que l’excusa dels baixos preus eren els calibres xicotets, la veritat és que la fruita xicoteta es quedava en l’arbre i la de major calibre es portava als magatzems, però sense augmentar el preu. Les pluges de tardor també va ocasionar en algunes comarques grans pèrdues, tant directes com de qualitat, però aquesta reducció de fruita en el mercat tampoc va ocasionar cap millora en els preus, més aviat al contrari perquè encara van baixar més.\nDestacar de la campanya en relació al balanç comercial la forta entrada de fruita procedent de països de l’hemisferi sud, fonamentalment de Sud-àfrica en la primera part de la campanya, i al final de la mateixa principalment d’Egipte, el Marroc o Tunísia. Aquestes circumstàncies han provocat grans distorsions del mercat europeu, ja que l’augment de l’oferta no ha vingut acompanyat d’un increment del consum.\nPel que fa a la intercepció de plagues de quarantena a la UE, el 72% de les mateixes va provindre en 2018 de quatre països (l’Argentina, el Brasil, l’Uruguai i Sud-àfrica), els tres primers inclosos en l’acord Mercosur que ha de ser ratificat i l’últim ja amb un acord beneficiós per als seus interessos en vigor. El 92% de les intercepcions de les temudes plagues de la Phyllosticta Citricarpa, causant del CBS o Guignardia, i el 88% de les de Thaumatotibia leucotreta, procedia d’eixos països. LA UNIÓ ve realitzant una intensa activitat davant totes les Administracions sobre els acords internacionals que la UE signa amb tercers països.\nSobre les propostes i mesures per part de les Administracions per a resoldre aquesta crisi han sigut escasses, poc efectives i amb pressupostos ridículs. El Govern central només ha concedit avals el que suposa major endeutament i el procediment de retirada de fruita va arribar tard i malament i no va complir les perspectives previstes perquè només es va retirar del mercat al final el 57% de la fruita prevista inicialment (28.000 tones sobre 50.000). La Generalitat ha anunciat ajudes de minimis per als productors però a mitjan mes de juliol es desconeix quan es faran realitat les mateixes.\nD’altra banda, el desastre de la campanya va propiciar la tornada de la interprofessional Intercitrus després de deu anys de letargia, però l’intent de ressuscitar-la ha sigut decebedor. Excepte reunions i fotos i reunions no ha sigut ni tan sols capaç de posar en marxa una campanya de promoció per a incentivar el consum de cítrics.\nLa Federació d’Empresaris de la Safor incorpora dos noves associacions\nFira Mercat Gandia tornarà a novembre per ser de nou el gran aparador comercial\nEls preus dels cítrics continuen pujant a la Safor


Mediació artística – Espai Corissa\nLa Mediació Artística és l’ús de l’art com una eina d’aprenentatge, de comunicació, resolució de conflictes interns, conflictes socials o comunitaris. Es nodreix de l’educació social, de l’educació artística i de l’Artteràpia. L’objectiu dels participants no és que aprenguin art, sinó usar l’art com a eina per donar poder a les persones, per pensar, descobrir-se i redescobrir, comunicar-se amb l’entorn i aprendre d’ell, promovent l’autonomia, l’adquisició de coneixements significatius per la vida desenvolupant la resiliència i intel·ligència emocional.\nDes d’Espai Corissa col·laborem amb la Pilar Vélez d’acompany-arte per oferir-vos quatre tallers diferents.\nTres per adults i un per a infants i adolescents.\nacompany-arte vol contribuir al canvi personal, social i d’educació.\nContribuir a una educació en valors per al canvi significatiu.\nAcompanyar en l’aprenentatge viu per a la vida.\nTALLERs acompany-arte per adults\nRefés l’amor propi alliberant la mateixitat, l’essència que cada persona posseeix, única i intransferible; potenciat el seu amor propi.\nRetroba’t amb la teva intimitat, el teu poder interior, la teva sexualitat, la teva guia interior d’una forma natural i respectuosa, per donar poder, enfortir, curar, el teu ventre.\nREDESCOBREIX EL NEN@\nTaller per a persones que vulguin reconnectar amb l’infant que tots portem dins a través dels llenguatges artístics, redescobrir com adult. Connectant amb el poder interior que tots posseïm, guarint ferides d’aquest infants.\nTALLER acompany-arte per infants i adolescents\nTaller de ludificació a través de les arts plàstiques. Recupera el joc original més espontani i primitiu. Utilitza el joc com una eina d’exploració, de comunicació interna i amb l’entorn. Desenvolupa el pensament màgic i el pensament lateral.


lila és el color que porto: de desembre 2009\nVolar pels núvols no és tant senzill\nNo em vull posar pesada amb el tema, però el meu cap – encara que no ho sembli – segueix maquinant i pensant nous escrits. Doncs, aprofitant que ara tots els mitjans estan fent resums de la temporada, perquè no fer-ho jo també? Bé, aquest hauria estat el recurs fàcil i és sabut que jo sóc una mica complicada.\nMirant els escrits fets a principis de temporada me’n adono de lo ingènua que vaig arribar a ser. No parava de dir que aquesta temporada – ja passada – era decisiva. Evidentment que ho era, però no mirava més enllà. Parlava de fets possibles sense tenir en compte què passaria si es complissin. I es van complir. Estava tant obsessionada per donar el pas que no me’n adonava de que per seguir hauríem, no només fer un pas, sinó saltar un abisme.\nAra en sóc conscient del que ens espera, aquesta temporada passada no té res a veure amb la que vindrà. La temporada que ve en enfrontem principalment a reafirmar-nos, és a dir, tornar a descarregar la Tripleta Màgica – que no és tant fàcil –. He sentit a la gent parlar molt de si 5d9f, 2d9fm.....hem oblidat aquests dos anys? No som conscients que per aconseguir un objectiu n’has de superar abans d’altres? Senyors, primer fem la Tripleta, i després ja parlarem de gammes extres – o no –.\nEvidentment que seria un desperdici arribat el punt – és a dir, després de la tripleta – no saltar l’abisme, però, per descomptat, això ja dependrà dels assajos, de la gent que assisteixi en aquests i de la feina i esforç fet.\nA més a més, saltar a l’abisme no és tant senzill. Saltar l’abisme s’assemblaria al que fa Indiana Jones a l’última croada, allí dins el temple per trobar el Graal. És, no només un acte de fe, si no d’esforç, gran treball i sentit comú. El que en la peli són proves, en nosaltres se’ns tradueix en objectius a superar. I fins i tot superant-los, és a dir, intentant “alguna cosa més”, la cosa no està donada, doncs, al igual que a Indiana Jones, arribar a l’objectiu “suprem” comporta els seus temors i dubtes i serà aleshores quan el nivell de feina feta decidirà cap on es decanta la balança. Haurem escollit, o no, el calze correcte.\nNingú va dir que seria fàcil, però si que serà molt emocionant.\nPD: Comprendré, senyors, si no entenen res del que he escrit. Però que consti que ja els havia avisat de que jo era una mica complicada.\nPublicat per Jordina Estopà Masdeu a 14:11 3 comentaris: Enllaços a aquest missatge


Encara hi ha algú al bosc, el jardí i altres obres de teatre : Raquel Picolo\nby Raquel Picolo | gen. 24, 2021 | Tallers, Teatre | 0 comments\nParlaré d’algunes de les obres de teatre en cartellera que he vist darrerament i que encara m’acompanyen.\nEncara hi ha algú al bosc neix de la recerca de l’equip de Cultura i conflicte, que va entrevistar diverses víctimes de violacions durant la guerra de Bòsnia i els fills nascuts d’aquest horror. El projecte de Cultura i conflicte té tres potes: l’obra de teatre que comento i que es pot veure al TNC fins al 7 de febrer, un documental que trobareu a TV3 a la carta i una exposició fotogràfica que es pot visitar a la Model fins a finals de gener. El text teatral d’Anna Maria Ricard l’ha publicat Arola Editors.\n“Totes aquelles dones, i molt especialment els seus fills, tan conscients de la bretxa que els cal tancar, teixeixen una llengua nova, un parlar on hi ha espai per al dolor. D’aquest coratge de mirar el monstre directament als ulls, neix una mirada que no busca vèncer o destruir sinó comprendre”.\nAixò ho diu Simona Skrabec al pròleg del llibre. Les seves paraules m’arriben directament al cor i al cap alhora, i penso que sí que aquest és o hauria de ser el camí.\nNo la deixeu passar, us acompanyarà dies!\nDe la roda de premsa del Temporada Alta\nAnna Maria Ricard va dir que era la mirada des del present. Que es tractava de recollir com es recorden els fets dolorosos vint-i-cinc anys després, i de ser conscient que en totes les situacions de conflicte les dones són violades, ara i sempre.\nDirigida per Joan Arqué i protagonitzada, entre altres, per Ariadna Gil, Judit Farrés, Montse Esteve i Magda Puig, és una obra amb un contingut potent i una forma interessant:\nLa dualitat de l’actor que es representa a ell mateix i al personatge, i el viatge de la persona al personatge. El contrast entre l’eufòria olímpica i la guerra i les violacions que patien les testimonis. La banda sonora en directe. La pantalla amb algunes imatges del documental.\nEl jardí ha encetat el cicle sobre Lluïsa Cunillé que es fa a la Sala Beckett, en col·laboració amb la UOC, i la podeu veure fins a finals de gener. Dirigida per Albert Arribes i amb interpretació de Màrcia Cisteró i Antònia Jaume.\nEn un pis que potser aviat ja no serà habitable, amb un jardí abandonat poblat de tota mena d’ombres. Dues dones es troben molts anys després d’haver anat a la mateixa escola. Una treballava de jardinera al Parc Municipal i està a punt de divorciar-se, després d’haver desaparegut durant dos anys sense explicacions. L’altra és assistenta social de l’ajuntament i es vol fer càrrec de la jardinera, empesa pel ressò intern que li provoca la seva desaparició.\nD’aquesta trobada, aparentment rutinària, sorgirà el detonant poètic que abocarà les dues protagonistes als abismes de la memòria europea.\nNo puc precisar més de què tracta l’obra, on passa exactament i quan. Perquè, com les altres obres de l’autora, és una obra misteriosa. El que sí que puc afirmar que, amb una posada en escena extremadament austera: una taula, una peixera, unes cadires i dues actrius (que també fan pronuncien les acotacions), l’obra hipnotitza. La força de les paraules i dels silencies. La interpretació brutal de les dues actrius. Quan diuen la paraula que sembla que tanca l’obra, no saps si aplaudir, que en tens moltes ganes. Esperes a veure què fa l’altra gent, que també dubta, com tu. Quan reaccionem per l’altaveu ja donen les instruccions per desallotjar la sala.\nLluïsa Cunillé és considerada la dramaturga més original i innovadora del teatre català d’avui. És una autora què fa literatura, la seva obra té una poètica particular, transcendeix la racionalitat del fet quotidià i ens porta a travessar el llindar cap al sublim. Val la pena seguir el cicle que li dedica la sala Beckett amb col·laboració de la UOC.\nPer veure al sofà del Lliure:\nÉs una comèdia existencial escrita i dirigida per Lara Díez Quintanilla i protagonitzada per Judit Farrés i Marta Marco. Em va impactar força.\nForma part de la trilogia “El buit de la parcel·la oblidada”, formada també pels espectacles “Omplint el buit” i “Les oblidades”, estrenats en 2019. Les tres peces estan protagonitzades per dues dones en un espai tancat.\nLes tres germanes.\nObra de Txèkhov adaptada per Marc Artigau, Cristina Genebat i Júlio Manrique i direcció de Júlio Manrique.\nLes germanes d’aquesta versió molt contemporània de l’obra del clàssic rus s’expressen amb moltes de ressonàncies de la societat burgesa del text original: el malestar de viure, la dificultat de viure, i el seu Moscou inassolible.\nL’obra transcorre en un escenari amb forma de peixera, que posa en primer terme l’empresonament d’uns individus incapacitats per a emancipar-se d’una família/societat que els ha emmanillat. Els personatges es mouen amunt i avall de la gàbia de vidre, indecisos, amb la sensació que les coses els passen per davant.\nCrec que és una obra massa gran per veure-la des del sofà de casa. Així i tot, els personatges de Txékhov travessen més de cent anys i ens continuen interpel·lant.\nTestimoni de Guerra, fins a finals de gener, al TNC. Dramatúrgia i direcció de Marc Carrió\nEls subornats, fins al 14 de febrer, Sala Beckett. Dramatúrgia de Lluïsa Cunillé, direcció Lourdes Barba.\nEl teatre ens acompanya més enllà de la representació.\nEl meu manual d’escriptura creativa. Escriure sense por


Excursió pels Sots del Figaró | ELS CINGLES DE BERTÍ\nAprofitant que el cap de setmana havia de celebrar-se la XXXIV Marxa Passeig de la Vall del Tenes, que havia de coincidir amb una part d'aquest recorregut, que després de força temps perdut havia hagut de ser arranjat per poder-hi passar de nou, recupero aquesta excursió que vaig publicar fa molt de temps. És un itinerari ens ofereix tot un seguit de contrastos, tant geològics com naturalistes, així com una completa visió, tant des de dalt de la cinglera com des de la vall, del Sot del Bac i del Sot de Montmany Podrem observar tota l'estratigrafia des dels materials sedimentaris del paleozoic passant pels materials detrítics vermellosos del Bundstantein i els calcaris i dolomites blanquinosos del Muschelkalk fins a les argiles i conglomerats superiors del Terciari. De la mateixa manera, notarem el contrastos de vegetació entre el fons del Sot del Bac amb la vegetació àrida que ens trobem a la part superior dels Cingles. L'itinerari presenta una certa dificultat i caldrà anar en compte en els trams empedrats en els casos de pluges o humitat i en els trams una mica aeris per la proximitat de la timba.\nTé el seu inici i final a l'estació de RENFE del Figaró (336m). El Figaró és una petita població que es va originar en l'hostal del Figaró, del que es té constància per primer cop al 1399, situat sobre la via romana en la qual es basava el camí ral de Barcelona a Vic. A finals del segle XIX va arribar el ferrocarril i la població va anant-se transformant en un centre d'estiueig. Actualment, l'Estació és un equipament on s'hi ofereix informació del parc natural del Montseny, a més d'itineraris pedagògics i tallers mediambientals, per als centres d'ensenyament i excursions guiades de diumenge per a famílies i particulars. També pot trobar-se informació sobre els Cingles de Bertí. Comencem davant l'edifici de l'estació i ens dirigim a migjorn, per l'andana, a cercar la carretera de Montmany, sortint pel costat del cartell de l'estació. El primer tram és relativament feixuc, ja que es segueix la carretera de Montmany, que va ser construïda a principis del segle XX i costejada pel llavors propietari de l'Uià, Salvador Font. Comença estreta i amb baixada a migjorn, paral.lela al traçat del ferrocarril i deixant a mà esquerra el castell de Robinat. Comença a pujar, gira a la dreta i creua la via per un pont. Ofereix bones vistes dels entorns del Figaró. Seguim la carretera fins al seu final, just sota l'Ullar. A mesura que anem guanyant alçada, les vistes del Puig-Graciós i dels Cingles encaixen amb la descripció que va fer-ne Raimon Casellas a la novel.la "Els Sots Feréstecs" quan mossèn Llàtzer es dirigeix cap a la parròquia de Montmany.\nA l'acabar-se l'asfalt s'arriba a l'Ullar (Uià segons la fonètica de la zona, km 4.8, 0:55h, 537m), gran casal habitat documentat ja a l'any 1251, que va ser habitat per la família de la que pren el nom fins a principis del segle XX, quan va haver-hi un plet entre familiars i acabà en mans de Salvador Font i els seus causahavents. Situada, un xic elevada, al bell mig del sot de Montmany, es troba en prou bon estat de conservació. Passem a tocar de la casa, deixem a xaloc el camí que puja a Puiggraciós i ens dirigim cap a garbí per un camí planer, deixant una bassa a la dreta i arribem al conjunt format per l'església i la rectoria de Sant Pau de Montmany (km 5, 0:57h, 552m). L'església és un edifici gòtic edificat entre el 1600 i el 1606 i abandonat l'any 1910, en què el Santuari de Puiggraciós passà a ser la seu de la parròquia de Montmany. Es troba en estat ruinós, amb una impressionant esquerda a la façana i el portal tapiat. El camí s'estreny i s'endinsa a l'obaga, enfilant-se cada cop més, seguint les marques blaves, que ens guien cap al grau de Montmany, ara a garbí, ara a mestral. Just abans de l'entrada d'uns prats, amb el coll de Can Tripeta de front, girem a mestral creuant a gual la Riera de l'Obac (km 5.4, 1:02h, 595m), tornant cap a la cinglera.\nPoc després ens trobem amb el que queden de les runes de La Rovira (km 5.5, 1:04h, 610m), que a l'any 1322 ja surt a la documentació de l'arxiu parroquial i era una de les que formava el nucli de la feligresia de Montmany. El corriol s'enfila, d'una manera prou costeruda, per un trencant a l'esquerra, seguint les marques blaves, cap a mestral. Aquests darrers anys s'havia perdut, i s'ha intentat recuperar per la XXXIV Marxa Passeig de la Vall del Tenes. Aquest corriol mena al camí del grau de Montmany (km 5.7, 1:09h, 658m), que seguim a mestral. Seguim guanyant alçada tot resseguint la cinglera, i a mesura que ens enfilem anirem guanyant bones vistes del sot i del castell de Montmany. Finalment, arribem al Grau de Montmany (km 6.3, 1:20h, 750m), que guanyen els cingles mitjançant contínues llaçades, arribant a una cruïlla de camins (km 6.5, 1:25h, 798m).\nDeixem de front un corriol poc fressat i a migjorn un altre corriol que condueix al Puig Ciró. Ens enfilem a tramuntana, seguint senyals verds, per un petit contrafort rocós. Un cop superat, al costat d'una torre de tensió, hi ha un mirador (compte amb la timba) des d'on podem veure bé l'Ullar i l'antiga parròquia de Sant Pau de Montmany. A ponent queda la casa del Sot del Grau. Més endavant, trobem a una ampla pista que seguim de front i s'arriba a La Taula (km 6.9, 1:35h, 851m), que és una ferma taula de pedra amb els seus respectius bancs i una pedra amb un missatge que ens convida a preservar l'entorn: un bon lloc per gaudir de la natura i per fer un mos. De nord a sud veiem el Puig Fred, la Trona, el Sot del Bac i el Tagament al fons, el Castell de Montmany i el Sot de Montmany. Seguim la pista cap al nord.\nAl Camp d'en Coll (km 7.1, 1:37h, 854m) hi ha una nova cruïlla de camins i pistes, entre les quals seguim el GR-5 a tramuntana, que circula paral·lel a la cinglera per un corriol i a la dreta de la pista principal. En algun tram, si ens fixem, arribarem a veure les Dues Germanes del Sot del Bac. Deixem Can Volant (km 7.4, 1:42h, 849m), una casa enrunada cada cop més engolida per la vegetació, a un centenar de metres a la nostra dreta, a un nivell no gaire més baix. El camí comença a enfilar-se per dur-nos a la pista principal, que queda just a sobre, però poc abans d'arribar-hi seguirem un un corriol que baixa lleugerament a tramuntana, amb el Puig Fred a mestral, seguint els senyals del GR-5. Més endavant, sobrepassem les runes de Can Rumbeia (km 8, 1:50h, 832m) i poc després trobem una bifurcació de camins, prenent el de la dreta, que baixa. Creuem un torrent i girem cap a llevant, resseguint el cingle i deixant el bosquet enrere.\nEl PR C-33 (km 8.6, 2:00h, 824m) s'incorpora per mestral procedent de Bellavista Vella, que es veu a ponent. Seguim a gregal per una zona ascendent de grans lloses de pedra, no molt lluny de la cinglera.\nA l'alçada de la casa de Rejadell (km 8.8, 2:03h, 841m), que es troba a uns 100 metres a l'esquerra, abandonem el GR-5 segueix de front per un camí ben visible i seguim el PR, que tomba a migjorn, al costat d'un pal indicador, pel mig de la vegetació, per un petit corriol empedrat cap al grau de Castellar, bon exemple de l'enginy humà per superar grans desnivells, i la Trona. Ja fins al final de l'excursió no deixarem els senyals del Petit Recorregut Garriguenc. Després d'haver baixat uns metres s'arriba a la Trona (km 9.1, 2:10h, 800m), que un corriol empedrat a la dreta permet coronar, i amb el que cal parar tota l'atenció del món (les vistes des del cim valen l'esforç d'arribar-s'hi). El grau continua descendint cap a llevant tot fent llaçades, on la Trona, al tractar-se d'una penya avançada a la cinglera, ha provocat que la zona sigui obaga i humida. Es creua una una tanca i s'abandona el grau, anant a migjorn després d'una zona on afloren unes roques grises (margues). Un cop a la Carena de la Pedra Dreta (km 9.9, 2:20h, 718m), amb la Trona a la nostra esquena, seguim la pista carenera, sobre un terreny vermellós, baixant a gregal i en el punt més baix, prop de la pedra que li dóna nom, baixem fortament cap a migjorn per un corriol estret però ben marcat. En el descens, es creua una pista (km 10.1, 2:27h, 639m), que a ponent va al castell de Montmany, que pot veure's al davant, i a llevant cap a Castellar i Valldaneu. Seguim de front, a través d'una tanca, per un corriol força aixaragallat i transita per un bosc de pins i alzines. Després d'un tram on la vegetació oculta lleugerament el camí, s'arriba a un antic camp, per on planejarem a mestral.\nCa l'Andreu (km 10.5, 2:35h, 562m) és un antic mas enrunat, força amagat, que ens dóna la benvinguda al Sot del Bac. El corriol continua la baixada a xaloc, fent algunes llaçades. Es creua una nova pista i es continua a migjorn a través d'una colla de pollancres i es creua a gual el Torrent del Bosc Negre (km 10.7, 2:38h, 520m), que ocasionalment porta aigua, per unes lloses de pedra. Arribem al mirador del Sot del Bac (km 10.8, 2:40h, 526m), on gaudim d'una excel·lent vista del petit cingle que hi ha, just a sobre del Salt del Prat, on destaquen les Agulles del Salt en primer terme, la Germana Gran i la Germana Petita al darrere, monòlits d'aspecte dolomític i vies d'ascens per tots aquells que volen iniciar-se en l'escalada. A la dreta de la vall sobresurt la paret de la Balma. Després d'un espai rocós, baixem per un canal amb tot un seguit de llaçades. Un cop passades hi ha un viarany a mà esquerra que ens baixa al petit gorg format pel Salt del Prat, al que val la pena d'apropar-s'hi. Seguim baixant pel camí, ara més suaument. Passem pel costat de la Balma (km 11.2, 2:45h, 496m), bon lloc per eixoplugar-se en cas de necessitat. Seguim el descens per la dreta del torrent, fruint de la frondosa vegetació pròpia dels llocs humits (roures, alzines, saücs, boixos, algun grèvol...) mentre la vall es va eixamplant. En una bifurcació (km 12.3, 3:00h, 404m), deixem el corriol i tombem per un que baixa a l'esquerra, molt aixaragallat sobre terreny vermellós, seguint els senyals del PR. S'arriba a una petita esplanada, on es tomba a llevant i arribem al revolt d'una pista, on seguim planers per l'esquerra. Ben aviat arribem al revolt d'una altra pista, molt més fressada, i seguim també per l'esquerra, en sentit descendent. El torrent del Bosc Negre queda força més profund.\nCreuem el pas a nivell del tren (km 13.20, 3:10h, 344m), on cal que anem en compte, ja que es troba en una corba amb poca visibilitat, i arribem al Figaró pel camí del Bac, al costat d'unes naus industrials. Al final, continuem pel carrer de Tagamanent a llevant i pel carrer de Ramon Mestre a migjorn, travessant un seguit de torretes. A l'alçada d'un pont de vianants veurem l'estació a la nostra dreta i unes escales que hi condueixen (km 13.80, 3:20h, 336m).\nDistància aproximada: 13.8 quilòmetres\nDurada aproximada: 3 hores i 20 minuts\nAlçada mínima: 323 metres\nAlçada màxima: 854 metres\nDesnivell acumulat: 566 metres\nÍndex IBP: 61.\nPublicat per Jesús Cano Sánchez a 10/11/2014\nDe què va? Bertí, Castells, El Figaró, Els Sots Feréstecs, Gòtic, La Trona, Literatura, Montmany, Patrimoni militar, Patrimoni natural, Patrimoni popular, Patrimoni religiós, Senderisme, Sot del Bac


AMPA - AMPA Els tres pins de Vallromanes\nL’AMPA és una entitat sense afany de lucre que agrupa les mares i pares de l’escola. Està reconeguda legalment en el Registre d’Associacions i les seves funcions estan retgulades per un Decret de la Generalitat de Catalunya.\nEl seu objectiu fonamental és contribuir a la millora de l’ensenyament que reben les nenes i els nenes. El seu funcionament es basa en el diàleg i en la col.laboració amb els sectors implicats de la comunitat educativa.\nDonar suport i assistència a pares i mares, professors, alumnes i òrgans de govern dels centres en tot el que fa referència a l’educació dels fills.\nPromoure la participació dels pares i mares dels alumnes en la gestió del centre.\nAssistir als pares i mares dels alumnes en l’exercici del seu dret a intervenir en el control i la gestió dels centres sostinguts amb fons públics.\nPromoure la representació i la participació dels pares i mares dels alumnes en els consells escolars.\nFacilitar la col·laboració del centre en l’àmbit social, cultural, econòmic i laboral de l’entorn.\nCol·laborar en les activitats educatives del centre i cooperar amb el consell escolar en l’elaboració de directrius per a la programació d’activitats complementaries, extraescolars o de serveis.\nD’ON PROVENEN ELS INGRESSOS DE L’AMPA?\nL’AMPA es financia amb les quotes que paguen els seus associats i amb alguna subvenció que es pugui demanar.\nCom que es una entitat sense ànim de lucre, reinverteix els superàvits en benefici de la pròpia escola; ja sigui per millorar els serveis, ja per compensar les desigualtats socials, o per suplir les mancances de l’Administració educativa.\nL’AMPA té, entre d’altres, la funció de fer de lligam entre l’escola i la societat, les festes i les tradicions populars són formes d’aconseguir aquest apropament entre els diferents sectors de la comunitat educativa i d’aquesta al seu entorn.\nL’AMPA te dret a tenir representant amb veu i vot en el consell escolar. Aquesta participació, l’hem d’entendre sempre per a sumar esforços, per la via del concens, amb els altres sectors de la comunitat educativa, però mai per imposar la nostra voluntat.\nPER A L’EDUCACIÓ DELS FILLS\nEl grau d’implicació, però, no té perquè ser el mateix per a tothom, ni tan sols el mateix per una mateixa persona en diversos moments de la seva vida. En qualsevol cas, hi podem contribuir fent-nos socis de l’AMPA i assistint a les activitats que organitza, entrant a formar part de la junta directiva, o essent representants de l’AMPA en el consell escolar. Totes són formes vàlides de participació que tenen com a denominador comú la contribució a la millora de l’educació que reben els nostres fills.\nLES FUNCIONS DE LES AMPA\nGlobalment, la principal funció ha estat la participació dels pares i mares en els centres educatius.\nORGANITZAR ACTIVITATS PER A ALUMNES\nL’organització d’activitats fora d’horari lectiu ha estat, juntament amb les accions reivindicatives, una de les funcions estrella des de l’inici de les AMPA. L’interès que s’ha mostrat cap a aquesta qüestió té raons de pes i no podem passar-les per alt si no es vol caure en la dinàmica de l’organització d’activitats fora d’horari lectiu sense que responguin a cap necessitat en concret o, més aviat sense saber a quin criteri responen.\nEn principi hi ha dos motius, que justifiquen la necessitat d’organitzar aquesta mena d’activitats:\nEnriquir el currículum escolar amb un plus d’activitats que complementen la seva formació\nFacilitar als pares i mares un servei d’activitats fora d’horari lectiu per als seus fills i filles i que complementi un horari escolar totalment insuficient per a les necessitats de moltes famílies.\nNo hi ha prou a organitzar activitats fora d’horari lectiu; si les organitzem hem de ser concients que els nens i nenes que hi participen hi aprenen coses, moltes vegades coses que ni tan sols som concients que els estem ensenyant. No sempre les coses van com ens agradaria. Cal estar atents i corregir possibles desviacions. Són activitats organitzades i dirigides per les associacions i som responsables del que allà hi succeeix.\nORGANITZAR ACTIVITATS PER A MARES I PARES\nLa mena d’activitats dirigides als pares i mares, podrien classificar-se en tres grans categories:\nActivitats pròpies del funcionament de l’associació\nActivitats d’informació i de formació\nAltres tipus d’activitats o serveis que solen organitzar:\nAdquisició i distribució conjunta de material docent, col·laboració amb les activitats complementàries del centre, préstec i/o dotació de materials i equipaments al propi Centre, etc.\nFACILITAR LA PARTICIPACIÓ DELS PARES I MARES\nL’AMPA ha ser l’eina que doni suport orgànic a la participació dels pares en el Consell Escolar del Centre (CEC). Per ser membre del CEC en representació del sector de pares i mares n’hi ha prou en presentar-se i ser elegit, però per ser membre del Consell Escolar representant els pares i les mares és necessari, a més a més, tenir un lloc on recollir i elaborar la informació necessària per interpretar les seves necessitats i opinions.\nEvidentment, una AMPA que fomenti la participació dels pares i mares, a partir del desenvolupament dels serveis complementaris, de la realització d’activitats lúdiques i culturals i que alhora sigui un lloc de debat que es centri bàsicament en l’anàlisi i la discussió de l’educació dels fills es consolidarà com entitat dins de la comunitat escolar.\nCOM PODEU PARTICIPAR-HI\nAssistint als actes i reunions que es convoquen. Qualsevol mare o pare es pot presentar i participar en les reunions de l’AMPA, cercar informació, donar la seva opinió i presentar qualsevol proposta o iniciativa.\nFormant part de la Junta Directiva que escull democràticament l’assemblea general.\nParticipant en les comissions de treball creades per la Junta Directiva de l’AMPA.\nDesitgem que aquest resum ajudi a entendre què és un AMPA i el valor que té participar-hi.\n(*) Resum extret del manual de gestió de l’AMPA, que ens envia la Federació d’associacions de Mares i Pares d’alumnes de Catalunya (FaPaC) elaborat per l'AMPA Eulàlia Bota.


ESPAI DE GALIONAR: Passió\nPublicat per Galionar a 17.4.11\nonatge 17 d’abril de 2011 a les 8:57\nHola Galionar, m'agrada molt com t'expliques i per descomptat té més passió tot el que descrius tu que totes les definicions del diccionari... Ara em venen a la memória dos poemes de passió:\nLa passió és un foc\nque el consumeix\nN’hi ha que no són\nni foc, no passen\nens fan ser\nSi no sortim\nLa passió... (2)\nAire fresc i nou.\ndel meu interior.\nde cada paraula\nque es va fer\ncançó al vent.\nAra els records\nem són la barca,\ni navego sense naufragar...\nM’allunyo de la costa\ni tot ho veig més clar...\nTambé et desitjo que el temps de repòs et porti a la passió interior i en gaudeixis en plenitud!\nJoana 17 d’abril de 2011 a les 9:01\nEl recorde Montse, i tant que el recorde. Quan el vaig llegir per primera vegada, em vaig quedar amb ell i el vaig rellegir una i mil vegades. M'agrada molt poder gaudir-lo ara una altra vegada.\nPulcres i verges fronteres\nAl caliu d'un espelma viu\nS'arreceren en la foca nit.\nS'esberlen convertides en flama\nI es fonen al bell mig del cel,\nOn núvols i cims es besen amb deler\nUn brindis per la passió, dos per l'emoció i tots els que vulgues per moltes trobades en aquest bell racó.\nQue passes molt bon diumenge, Montse\nOlga Xirinacs 17 d’abril de 2011 a les 9:38\nAi, aquesta passió que ens consumeix i, a vegades, quan s'apaga ens deixa tan enyorats...\nMoltes gràcies per la teva resposta afectuosa al meu blog.\nPer molts anys de poesia.\nJoana 17 d’abril de 2011 a les 9:39\nS'arreceren en la fosca nit.\nOn núvols i cims s'enllacen amb deler\nPilar 17 d’abril de 2011 a les 10:20\nLa passió ens consumeix, com si fos una foguera, però no ens crema, amns al contrari ens calma una set que és difícil apavaigar-la amb aigua.\nJo t'he conegut en aquest blog i m'agradarà descobrir-ne l'altre.\nMàgiques lletres, màgica la música que les acompanya.\nmarta 17 d’abril de 2011 a les 14:24\nPassió que desvinguè en tot allò que ens acapara, ens fon i ens sublima sense empalagar\nnovesflors 17 d’abril de 2011 a les 17:21\nTambé podem parlar de passió referida a qualsevol tipus d'amor (no solament al que sentim cap a les persones), per exemple la passió d'escriure, la passió de pintar, de tocar un instrument (ara recorde la pel·lícula "El piano"), de recitar, d'investigar científicament parlant, la passió d'ensenyar i la d'aprendre, la passió de viure...\nAnònim 17 d’abril de 2011 a les 18:30\nA mi també em passava el mateix de petit, i de menys petit: com que vaig estudiar molts anys en un col.legi de capellans (misa diaria...), donçs tot aixó de la passió i l´altre passió no ho entenia. Resultat: m´he quedat solter, per si d´acás. I com cada any, aprofitaré la setmana santa per fer penitencia i expiació dels meus molts pecats (si be cal tenir present que els dies tenen 24 hores i no cal fer penitencia les 24...). Com diuen els fransesos, "aven ça et un bizcochó, à demain a les ochó". Joan Carles.\nAnònim 17 d’abril de 2011 a les 19:24\nAllò millor de la passió és que no dura eternament. Tant si es tracta de la passió en la seua vessant religiosa i referida concretament al cristianisme, on passió i acció es van alternant (temps de deixar-se fer i temps d’actuar); com si parlem de la passió en la vessant amatòria, on no es dóna tant l’alternança sinó més bé un trànsit des del sentiment i emocions més exacerbats a un altre estat més seré o, fins i tot, desproveït d’emoció.\nD’acord totalment amb allò de reivindicar la passió per l’amor i, lligat a açò, amb el plantejament de Novesflors sobre la necessitat d’apassionar-nos en tot allò que fem siga del caire que siga però que ens arribe a proveir de motivació, de sentit, de vitalitat i que arribe a encendre’ns per poder continuar quan ja tots els reptes semblen estar vençuts i l’espelma semble haver-se consumit.\nGalionar 17 d’abril de 2011 a les 19:25\nOnatge, s'agraeixen els dos poemes i les teves paraules. Però ai, el temps de repós no el tinc aquesta propera setmana, encara, sinó la següent. I sí, intentaré gaudir-ne amb tota plenitud. (Aclariment: quan dic que trobo lletja la Passifae em refereixo a l'escultura en sí i totes les inscripcions barroeres que l'acompanyen. L'indret sí que m'agrada, i és d'obligada visita quan baixo al nostre poble a passejar. I tant, que m'agrada!).\nOlga, haurem d'intentar que no s'apagui mai la llum, la nostra passió interior, perquè llavors s'esdevé allò dels morts en vida... Gràcies per les teves paraules.\nJoana, m'has deixat un poema molt bonic, com preciós va ser el comentari que vas deixar-me a l'anterior blog. Desgraciadament, aquell va quedar tan desfigurat en passar de windows live a wordpress que he optat per amagar-lo. Una llàstima per les vostres col·laboracions que contenia.\nPilar, tens raó amb les teves paraules, però de vegades la passió és com aquella aigua gelada que com més en beus més et crema i més en necessites. Bé, potser a la nostra edat ja no...\nMarta, tant de bo sigui sempre així la passió, o puguem capaços de sentir-la d'aquesta manera. I com molt bé dius, sense empalagar.\nNovesflors, i tant! La passió de viure, asquesta resumiria totes les anteriors. No poques vegades l'amorosa passa a un segon pla i el seu lloc l'omplim amb algunes d'aquestes altres que esmentes... M'alegra coincidir amb tu en la passió per la pel·lícula "El Piano".\nJoan Carles, a mi també em van empatxar de religió claustrofòbica i m'obligaven a fer petons a un Sant Crist ple de sang i de crostes, cosa que em repugnava. És el record que em va quedar de la setmana santa. I no vas desencaminat en això de la passió i quedar-te solter, no; de vegades, el sofriment és tan important en un cas com en l'altre... No et passis amb la penitència, eh?\nUna forta abraçada i gràcies per la vostra companyia!\nGalionar 17 d’abril de 2011 a les 19:39\nAmparo, gràcies pel teu magnífic plantejament de la passió. Ja saps, perquè n'hem parlat diverses vegades, i Novesflors també ho esmenta, que el lloc destinat a la passió amorosa pot ser ocupat per moltes altres formes de passió, potser tan o més gratificants segons les circumstàncies. No, l'espelma de la motivació, del seguir avant, no es consumirà mai; aquí hi entra l'amistat en tota la seva amplitud de significats per preservar la flama. Sempre, és clar, que els altres vulguin fer seva aquesta amistat i ens l'acceptin.\nUna forta abraçada, Amparo, i gràcies per la grata companyia.\nJoan Guasch 17 d’abril de 2011 a les 23:07\ndesprés de desenganxar-me de la foto, m'has fet rumiar sobre el concepte passió. Potser és allò que vivim amb els cinc (o sis) sentits, intensament, profundament, sense posar-hi límits. Despés m'he enganxat al poema i m'hi he revolcat una mica. Sense passió(ns), què seria de l'existència?\nJoan Josep Tamburini 18 d’abril de 2011 a les 16:16\nJa saps el que sempre t'he dit. Els poemes eròtics són els més propers als poemes místics. Poder per això el dos sentits de la paraula passió. Com bé dius, al fons es troba el concepte amor, que és donació i entrega total, no el concepte feble que hem fet d'ell. Una abraçada: Joan Josep\nGalionar 18 d’abril de 2011 a les 20:39\nJoan i Joan Josep, gràcies per les vostres paraules. Sí, la passió és aplicable a qualsevol sentiment viscut al màxim, on hi lliurem tot el que tenim i més. És, en definitiva, la Vida, o el que hauria de ser aquesta.


ibis Wuerzburg City Wurzburg Alemanya - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeitshoechheimer Strasse 5B, Altstadt, Wurzburg, Alemanya, 97080 - Veure al mapa\nPuntuació dels comentaris 5,8 (1543 comentaris)\nBarri Altstadt Altstadt Altstadt Steinbachtal\nIbis Wuerzburg City, ubicat a Altstadt, Wurzburg, és una destinació popular per a viatgers. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Gàcies a la seva bona ubicació, des de l'allotjament es pot accedir fàcilment a les visites obligades de la ciutat.\nIbis Wuerzburg City també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Wurzburg. Mentres estan allotjats en aquestes meravelloses instal.lacions, els clients poden gaudir de recepció 24 hores.\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb bany addicional, lavabo addicional, mirall, habitacions per a no fumadors, calefacció a cada habitació. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Sigui quina sigui la seva raó per visitar Wurzburg, el ibis Wuerzburg City és el lloc perfecte per una estimulant i emocionant escapada.


Seguretat contra incendis i monòxid de carboni - Centre d'ajuda d'Airbnb\nSeguretat contra incendis i monòxid de carboni – article d'ajuda\nSeguretat contra incendis i monòxid de carboni\nÉs important que tinguis una sensació de seguretat i tranquil·litat allà on decideixis allotjar-te. Et donem uns consells que pots tenir en compte abans d'una estada.\nQuè has de saber abans de marxar?\nRecomanem als amfitrions que disposin de detectors de fum i de monòxid de carboni a l'allotjament, però també és important que prenguis les teves precaucions de seguretat quan viatgis.\nComprova si l'allotjament té detector de fum i de monòxid de carboni tant abans de fer la reserva com quan arribis a l'espai. Trobaràs aquesta informació a la secció Seguretat a la llar, que és a la llista d'equipament i serveis.\nTingues en compte que els detectors de monòxid de carboni no són habituals en moltes parts del món. Per això, et recomanem que en portis un si l'amfitrió t'ha dit que l'espai no en té.\nInformació sobre el monòxid de carboni\nEl monòxid de carboni (CO) és un gas invisible, inodor i incolor que es produeix quan els combustibles (com la gasolina, la fusta, el carbó, el gas natural, el propà, l'oli i el metà) es cremen de forma incompleta. Es pot produir en aparells de combustió domèstics, com ara calderes, fogons, escalfadors d'aigua i estufes. Uns nivells elevats de monòxid de carboni poden causar la mort.\nMesures preventives de la Creu Roja Americana\nNo facis servir mai un generador, una graella, un fogó o altres dispositius que s'encenguin amb gasolina, propà, gas natural o carbó vegetal dins d'un allotjament, un garatge, un soterrani, un entresol o qualsevol espai que estigui tancat parcialment.\nDeixa aquests dispositius a l'exterior i mantén-los allunyats de les portes, les finestres i els conductes de ventilació que puguin deixar entrar el monòxid de carboni.\nTingues en compte que obrir les portes i les finestres o fer servir ventiladors no impedeix que s'acumuli el monòxid de carboni en un espai interior. Tot i que el monòxid de carboni no es pot veure ni olorar, pot incapacitar una persona ràpidament i causar-li la mort. Si comences a trobar-te malament, et mareges o et sents dèbil, surt a l'aire lliure immediatament.\nEls detectors de monòxid de carboni s'han d'instal·lar en punts centrals de cada pis d'un allotjament i fora dels dormitoris per avisar en cas que hi hagi acumulació de monòxid de carboni.\nPregunta al teu amfitrió si comprova periòdicament que aquests dispositius tinguin piles i si les canvia quan cal.\nSi sona un detector de monòxid de carboni:\nSurt de seguida a l'exterior.\nNo ignoris mai aquesta alarma.\nTruca als serveis d'emergències locals.\nQueda't a l'exterior fins que arribi el personal d'emergència per ajudar-te.\nTrobaràs més informació a la pàgina web www.redcross.org/homefires.\n* Perquè els usuaris de tot el món ens entenguin millor, sovint emprem els termes «alarma» i «detector» indistintament.\nEl nom, l'emblema i els materials amb drets d'autor de la Creu Roja Americana es fan servir amb el seu permís, la qual cosa no constitueix cap aval, exprés o implícit, de cap producte, servei, empresa, opinió ni posició política. El logotip de la Creu Roja Americana és una marca registrada propietat de The American National Red Cross. Per obtenir més informació sobre la Creu Roja Americana, visita redcross.org.


L'App de l'Ajuntament de Borrassà ha rebut un centenar d'incidències :: Tramuntana TV\nHOME > L'App de l'Ajuntament de Borrassà ha rebut un centenar d'incidències\nL'App de l'Ajuntament de Borrassà ha rebut un centenar d'incidències\nL’App de l’Ajuntament de Borrassà és un canal de comunicació que millora la interactuació entre els veïns i el consistori. D’una banda, els usuaris que han baixat l’aplicació en els seus dispositius mòbils, reben les informacions municipals així com avisos i informacions d’última hora; poden consultar l’agenda i/o saber el temps que fa, farà i ha fet al poble a través de la Meteo Borrassà; entre altres accions; i d’una altra banda poden fer arribar al consistori les incidències que detecten al poble de cares a ser resoltes el més aviat possible.\nDes de la seva posada en servei, el mes de març de l’any passat, s’han rebut un centenar d’incidències a través d’aquesta aplicació. La majoria s’han resolt ràpidament i n’hi ha hagut algunes que requereixen un termini de temps més llarg per resoldre-les definitivament, ja sigui perquè no són de competència municipal o bé perquè calgui una tramitació més llarga per posar-hi solució.\nAlgunes de les incidències rebudes són les següents: bombetes de l’enllumenat públic foses; forats a l’asfalt; falta de senyalitzacions o senyals en mal estat; miralls entelats; manca de plaques dels noms de carrers; espais públics bruts o amb excés de vegetació; arbres sense podar; papereres i contenidors de residus plens; punts d’aportació amb residus per terra; un vehicle abandonat; problemes d’excés de soroll; porcs morts fora dels contenidors habilitats per aquests animals; rosegadors vius i morts pels carrers; marques senyalitzadores de sortides realitzades pel terme; problemes amb el servei de WiFi; denúncies del deficient servei que Correus presta al poble; papers amb dades d’usuaris particulars fora dels contenidors; i cotxes mal aparcats sobre les voreres impedint el pas dels vianants.\nMoltes de les incidències s’han pogut resoldre a través dels serveis municipals. I pel que fa a les que no són de competència del consistori, l’Ajuntament ha activat els mecanismes necessaris per trobar-hi una solució el més aviat possible. Entre aquestes últimes, s’hi troben les que fan referència al mal funcionament de Correus al poble. En aquest cas, el consistori ha acordat elevar una queixa formal demanant la millora d’aquest servei.\nL’Ajuntament valora positivament l’ús que els usuaris fan d’aquesta aplicació per alertar d’incidències ja que fa que els problemes arribin molt ràpidament al consistori, cosa que permet agilitzar-ne la seva solució, i en conseqüència millorar la qualitat de vida al poble. A la vegada possibilita veure de manera molt pràctica els beneficis del treball en xarxa i la col·laboració público-privada.\nPer això, l’Ajuntament encoratja els veïns a baixar-se l’aplicació si encara no ho han fet. Pels usuaris d’Android s’ha de fer a través del Play Store i pels d’iOS mitjançant l’Apple Store.\nBorrassà | Ajuntament | app


Advocats advocats Articles: Trobar & cerca advocats advocats Articles a l'àmbit de l'Article (Catalan)\nAutor d'experts: Michael Abdan\nAutor d'experts: Kevin Walker\nAvui en dia, en la vida regular sovint escoltar o llegir la notícia sobre l'accident. Hi ha diverses raons que es produeixi darrere d'aquests accidents i una de les raons comuns és el cotxe després de prendre medicaments o beure. Segons la Llei estatal és il legal l'empenta en la influència de la droga, però encara hi ha que molta gent aquells trencar aquestes normes.\nAutor d'experts: Ray Clark\nAutor d'experts: Michael Curtis Greenberg\nSi vostè ha estat acusat d'un DUI recentment, llavors seria assenyat si contractes serveis professionals d'un advocat DUI amb experiència Nova Jersey. És aconsellable que vostè no manegen el seu cas com seria gran error. En contractar un advocat que lluita el seu cas per a tu a la cort llavors intenta el seu millor cal cas acomiadat o almenys reduir la quantitat de fina.\nCom saps si finalment és el moment per tu per tirar la tovallola financera i Enceteu un debat seriós sobre la declaració de fallida? Aquest mateix terme és que invoca una àmplia gamma d'emocions: fracàs, tristesa, derrota, relleu, decepció i més. Fallida no s'esgota individus també és una cosa que pot passar a empreses corporatives.\nSi us cal fer servir documents legals llavors vostè necessita algú que està legalitzada per manejar i preparar documents legals. Sí, si vostè necessita per escripturar els documents legals, llavors simplement trobar un notari reconegut a Washington DC. Servir els documents legals internacionals o repartir avís necessita servei de procés per garantir el lliurament oportuna i segur dels documents.\nSi vostè està considerant fallida l'última cosa que necessiten és l'estrès sobre contractació d'un advocat. És millor trobar un individu qualificat per que el representi tot el procediment de fallida. Atrevim no esculli un advocat de fallida basat en criteris com els seus honoraris o els anuncis de fantasia. A continuació trobareu les cinc "Most" en l'elecció d'un advocat per representar.\nCom trobar l'advocat de Accident especialitzats en Toronto\nAutor d'experts: Davis Guillem\nAdvocats de lesions personals Toronto són altament qualificats i capacitats professionals que tenen capacitat per manejar els casos de lesions personals. Amb l'ajuda de líder o especialitzada advocat de accident a Toronto, vostè serà capaç de recuperar els seus drets. Si vostè ha experimentat cap pèrdua per culpa dels altres llavors rebrà una indemnització adequada de responsable.\nCom No guanyar cap quota advocats han millorat serveis a demandants genuïns\nReclamar una indemnització després d'un accident és un dret. No obstant això, va ser també un que, al llarg dels anys, algunes persones han aprofitat. Des de la introducció de la no guanyar cap contracte de quota, les coses han canviat. Aquest article mira com no guanyar cap advocats quota han millorat la qualitat de servei genuïns demandants i ajudar a erradicar reclams falsos.


Què volen aquesta gent que persegueixen a Teresa Forcades?\nInici > Què volen aquesta gent que persegueixen a Teresa Forcades?\nPer Jordi Llisterri i Boix. Dm, 13/10/2009\nDivendres anunciàvem  en aquest portal la publicació  d’un aclariment sobre l’avortament de la benedictina Teresa Forcades a la revista Foc Nou. I no és sobre la Grip A. El text és la resposta a una petició del cardenal Rodé, prefecte de la congregació per als religiosos, que demanava una manifestació pública d’adhesió de la religiosa als principis doctrinals de l’Església i fa referència a les respostes de Teresa Forcades durant una entrevista emesa per TV3  el mes de maig.\nCalia aquest aclariment? Qualsevol persona sensata entén que el grau de precisió d’una resposta a una entrevista televisiva no pot ser la mateixa que la de dos folis. Per tant, tota entrevista audiovisual podria ser causa d’aquest tipus d’escrits “aclaratoris”. A més, tothom que ha passat per la televisió sap que després sempre et queda allò de “no he dit això...” o de “podria haver dit allò altre”. Fins i tot, ens passa una cosa semblant al comú del mortals quan pengem el telèfon després d’una llarga conversa... “Ai! No li he dit això!”. Doncs, apa, a escriure dos folis.\nBé, el joc de la comunicació oral és aquest, però hi ha gent que en vol jugar a un altre. Per això, una entitat privada com E-cristians va muntar una campanya contra les declaracions de Teresa Forcades i li exigien que callés per sempre. I això és el que sembla que ha arribat fins al Vaticà. No és la primera campanya d’aquest tipus, ni la última, i ara fan el mateix amb la pel·lícula Àgora.\nDins l’Església, un pot no compartir les posicions d’altres cristians o de no cristians. I s’hi pot argumentar a favor o en contra. Però, quin sentit perseguir-les i parlar de “pecat d’escàndol”? I és que, realment, pel cardenal Rodé eren una preocupació les respostes d’una benedictina al segon canal de la televisió autonòmica de Catalunya? Com va arribar tan ràpidament al Vaticà que, per exemple, són els darrers en assabentar-se que hi ha un bisbe lefebvrista fent declaracions negacionistes a la televisió sueca?\nDoncs, l’entrevista a Forcades no era una preocupació, fins que alguns se’n van encarregar que ho fos. I amb això han aconseguit donar més volada a una entrevista que avui ningú recordaria, donar feina a Roma, i donar ales a un moviment de persecució eclesial sense sentit. Vivim temps de campanyes virtuals persecutòries, de difamacions malaltisses per internet, de nous torquemades digitals de vols gallinacis, de repartidors de carnets de catolicitat digital.... L’objectiu final de tota aquesta tropa és silenciar els qui no pensen com ells.\nCadascú és sobirà de què fa amb el seu temps i hi ha molta gent amb poca feina, però estic segur que els fruits d’aquest apostolat de la persecució poc ajuda a l’Església que ja ha enterrat els tribunals de la inquisició. És això el que volen aquesta gent que escriuen de matinada?\nURL d'origen: https://www.catalunyareligio.cat/ca/node/169747


projecte | Escola Mestre Morera\nHem treballat quines emocions ens transmet el quadre de El crit de Munch. Hem parlat de la por, de la sorpresa… Esperem que us agradin les nostres pròpies obres d’art.\nCicle Inicial 2, General, Primària artistes, projecte 0\nLa classe del vent (CI 1) construeix un penell\nSom la classe del Vent de Cicle Inicial i el divendres 13 de novembre vam fer un penell. Com es fa un penell? Necessitem una ampolla petita o gran, una mica d’aigua o sorra, una canyeta i unes cartolines i un llapis per fer les fletxes. El penell serveix per indicar-nos les direccions del vent. Va ser molt divertit!\nCicle Inicial 1, General, Portada, Primària projecte 0


U més de la família - Ajuntament de Vila-real\nInici -> Àrees -> Proximitat -> U més de la família\nLa teua mascota és part de la teua família i, com a tal, té drets i obligacions que has de complir. En els últims anys, l'Ajuntament de Vila-real, a través dels departaments de Proximitat i de Sanitat, ha vingut implementant mesures per a millorar la qualitat de vida de les mascotes i les relacions de convivència a la ciutat. Si t'agraden els animals i eres amo d'una mascota, en aquest apartat et detallem les principals qüestions que has de tenir en compte per a garantir el seu benestar i el de la resta dels teus veïns.\nXarxa d'espais canins. Si eres amo d'un gos, tens a la teua disposició una xarxa de parcs canins amb quatre espais específics on la teua mascota podrà jugar i córrer sense riscos ni molèsties. Els parcs canins estan situats a l'avinguda de Portugal, enfront de l'IES Broch i Llop; al jardí del Pilar; a l'avinguda de Francesc Tàrrega (entrada nord-est de la ciutat); i al carrer Sant Catalina, al costat de la Casa de Barri de la Sénia.\nRegistre. Recorda que has d'inscriure la teua mascota en el Registre Municipal d'animals de companyia i en el Registre Municipal d'animals potencialment perillosos, en el cas d'aquest tipus d'animals.\nInstància per a la inscripció en el Registre Municipal d'animals de companyia\nInstància per a la inscripció en el Registre Municipal d'animals potencialment perillosos\nAltres tràmits. Les mascotes han de comptar amb la corresponent targeta sanitària canina i complir amb els períodes de vacunació establerts, a més d'obtenir la xapa d'identificació numerada i constar en el Registre Informàtic Valencià d'Identificació Animal (RIVIA).\nComportament al carrer. La teua mascota ha d'anar sempre acompanyada a la via pública, subjecta i amb collaret identificatiu. No està permesa l'entrada a jardins i zones de joc, excepte als espais específics per a gossos. Recorda que és la teua obligació evitar que el teu gos embrute la via pública i que no complir-la comporta importants sancions. Respecte d'això, consulteu l'Ordenança municipal de convivència ciutadana\nBenestar de l'animal. Has d'assegurar-te que la teua mascota o gos de vigilància es troba en les millors condicions sanitàries, d'allotjament i alimentació. Maltractar i abandonar als animals està completament prohibit.\nDescarrega't el díptic de la campanya U més de la família, amb tota la informació que necessites si eres amo d'una mascot.\nSi el que t'agrada són els gats, has de saber que l'Ajuntament de Vila-real col·labora amb l'associació Gats de Barri per a vetlar per la protecció d'aquests animals. Entre les iniciatives que impulsa l'entitat es troben la instal·lació de refugis, la promoció de les adopcions i la tinença responsable dels felins, a més del projecte CES (captura-esterilització-solta), en el qual participa el consistori. Aquest projecte consisteix en el marcatge dels gats d'una colònia -supervisada i protegida pels cuidadors en tot moment- i la seua esterilització per a controlar el creixement de la població. La mesura estabilitza el nombre d'animals i es redueixen les molèsties per als veïns, al mateix temps que se segueix proporcionant un control natural dels rosegadors en diverses àrees urbanes.\nTríptic U més de la família


La manresana Pilar Parcerisas recull trenta anys de poesia en un nou llibre - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nLa manresana Pilar Parcerisas recull trenta anys de poesia en un nou llibre\nL'autora presenta al Casino el poemari «Falç i estrelles», on tracta temes com el paisatge de Fals\ntoni mata i riu manresa 20.07.2020 | 23:30\nPilar Parcerisas recitarà avui alguns dels seus poemes arxiu particular\nPilar Parcerisas recitarà avui alguns dels seus poemes\nPilar Parcerisas (Manresa, 1957) es pregunta «Què val allò que no hem fet?» en un dels versos d'un nou poemari que presenta avui a la seva ciutat natal. La crítica d'art i comissària d'exposicions mostra en aquest recull el seu vessant literari, una vocació cultivada durant trenta anys i amb la qual evoca paisatges i records i reflexiona sobre qüestions com l'esmentada frase sobre el pas dels temps. «Deia Paul Klee que l'art fa visible allò invisible», explica Parcerisas, «jo crec que la poesia és a tot arreu, només cal fer-la visible».\nFalç i estrelles, que publica el jove segell Edicions del Reremús, està dedicat al pare de Pilar Parcerisas, Salvador, que va morir el 1975 a Manresa als 53 anys d'edat. Ja des del títol, el recull és un joc de referències: del Fals natal del progenitor a la Falç que «és un signe de revolució però també és una eina per segar el blat. I quan escrius, segues les paraules i les transformes en una altra cosa, en estrelles, en la poesia».\nParcerisas va començar a escriure poesia a final dels anys 80 i principi dels 90 i, durant tres dècades, ha acumulat tot un material que va posar en mans de l'editor Robert Fàbregas perquè en fes una tria per publicar. «Jo, després, vaig ordenar i polir la seva selecció», indica l'autora.\nOrdenats de forma temàtica, els poemes donen testimoni dels interessos i les inquietuds que ha manifestat Parcerisas al llarg dels anys. El paisatge de Fals, la infantesa, la vida de pagès, els jocs de paraules, l'amor i el temps són algunes de les qüestions que tracta en el llibre. I, com a especialista en art que és, allò visual hi pren un paper rellevant. «M'interessen les paraules que donen una imatge», assegura, i constata que al llarg de l'obra hi apareixen en diverses ocasions mots com «ull» i «visió».\nCada capítol de Falç i estrelles conté un dibuix de traç esquemàtic de la il·lustradora Carme Sanglàs. Una aportació visual per a una obra en què Parcerisas realitza un exercici al qual està poc acostumada: parlar d'ella mateixa. «Les paraules i les imatges són instruments que em permeten arribar a una expressió més íntima i més despullada que en els llibres que faig sobre l'obra d'altres», reconeix la manresana.\nTot i que la trajectòria de Pilar Parcerisas s'ha bastit al voltant de la crítica d'art i el comissariat d'exposicions, al llarg de la seva vida ha pogut gaudir de la companyia de grans poetes «que ja no hi són». I cita una tríada de luxe: Joan Brossa, «amb qui vam fer molts dinars i viatges per Catalunya»; Joan Perucho, de qui recorda les «llargues tardes fent el cafè a casa seva»; i Josep Palau i Fabre, amb qui va travar una bona amistat i a qui va escriure la conferència del seu norantè aniversari. «També recordo el Carles Hac Mor, que sempre m'animava i em deia que havia de publicar», rememora.\n«L'any 91 o 92, vaig presentar el recull als Premis Octubre, de València, i va quedar finalista», comenta Parcerisas, «després, el vaig deixar al calaix». La poetessa va publicar anys després Equipatge de mà, un recull amb records de Manresa, la ciutat on va viure fins que, als 22 anys, se'n va anar a fer carrera a Barcelona.\n«La poesia com a ritual pot tornar, metafòricament, la capacitat de la vida», apunta Parcerisas. A Falç i estrelles manifesta el gust per la vida i pel camí recorregut. I no hi falten referències a artistes que han marcat la seva trajectòria, com Marcel Duchamp, a qui homenatja en un seguit de diàlegs ready-made que constitueixen un dels àmbits més juganers i estètics del poemari.\nLa trobada d'avui tindrà lloc a la terrassa del Casino, amb la presència de l'artista Roser Oduber i de Gonçal Mazcuñán.


Aquest dijous es tallarà l’accés al nucli urbà d’Abrera per la C-55 per la instal·lació de les pantalles acústiques\nAquest dijous 12 de juliol a primera hora del matí es tallarà l’accés al nucli urbà d’Abrera (sortida 582 A, C-55, sentit Manresa) per les obres que s’estan realitzant en aquest tram per a la instal•lació de pantalles acústiques que reduiran el soroll de la carretera.\nL’itinerari recomanat per accedir al municipi serà per la sortida 582 B, al barri del Rebato.\nEl tancament de l’entrada al municipi per la C-55 és inevitable, tot i l’afectació del trànsit, per la instal·lació de les pantalles acústiques, que s'estan col·locant des de l’alçada del pàrquing del Mercat Municipal i el Centre d’Atenció Primària fins a l’accés al nucli urbà per la C-55. Aquesta setmana i la vinent es treballarà en la instal·lació dels panells de les pantalles.\nDes de l’Ajuntament treballen per a la reducció de sorolls i han supervisat el disseny del projecte i la planificació de les obres. El regidor d’Obres i Serveis, Parcs i Jardins, Urbanisme i Mobilitat, Albert Roca, ha explicat que “els veïns i veïnes del carrer Manresa, dels edificis propers a la C-55, pateixen des de fa anys el soroll de la carretera, que en els darrers temps s’ha intensificat per l’augment del trànsit en aquesta via. Des de l’Ajuntament hem reclamat sempre a la Generalitat, titular d’aquesta carretera, la instal·lació de pantalles acústiques per reduir el soroll. Finalment hem aconseguit la instal·lació, en una primera fase, d’aquestes pantalles acústiques que permetran reduir la contaminació acústica i millorar la qualitat de vida dels nostres veïns i veïnes”.


Com triar quines coses desfer-se quan fem una mudança? | Buidatgedepisos\nCom triar quines coses desfer-se quan fem una mudança?\nOn llençar la roba usada\nCom dissenyar una casa de manera minimalista\nPublicat per Ricky al abril 30, 2021\nNo hi ha dubte, que mudar-se de llar és una aventura plena d’emocions i records, això es deu al fet que tot començament significa una nova oportunitat.\nDesafortunadament, mudar-se també és una tasca enorme i que en algunes ocasions pot ser estressant i esgotador, ja que requereix d’una gran organització i sobretot l’optimització de tots els objectes i accessoris personals que realment traslladaràs a la teva nova llar.\nNo obstant això, una dels avantatges a l’hora de realitzar la mudança, és que apunta a ser el moment ideal per a organitzar el nostre entorn, i notessis que existeixen un munt de coses que realment no utilitzes i segurament no sabies que existien.\nDe fet, existeixen alguns tips que són fonamentals per a tenir una mudança planificada i organitzada. Això sens dubte agilitarà tot el trasllat i millor encara, t’estalviarà temps i un mal de cap. Te’ls mostrarem a continuació:\nQuins objectes desfer en una mudança?\nObjectes trencats o molt deteriorats\nComençarem des del principi i el més difícil, desfés-te de tots aquells objectes que estiguin trencats i per tant, ja no tingui alguna funció, tret que aquest tingui un valor molt sentimental per a tu. En cas contrari només generarà ocupar espai innecessari.\nEn aquesta secció també entren les revistes antigues, discos, o fins i tot manuals d’equips electrodomèstics, o algun moble en mal estat que no combini amb la teva nova casa.\nÉs normal que aquesta sigui una de les parts més difícils, però és gairebé segur que si no utilitzes alguna cosa que estigui en molt mal estat, com per exemple, roba, calçat, articles de cuina, quadres, etc. I que segurament tampoc ho usaràs en la teva nova llar.\nA casa segurament conserves objectes en bon estat, però si el cas és que el vas deixar d’usar durant un bon temps, ja sigui perquè el vas reemplaçar o simplement ja no t’agrada, i creïs que algú més el podria necessitar, aquests articles poden anar directe a les bosses de donacions.\nQuè es pot vendre?\nSi el cas és que tens articles que estiguin en bon estat, ja sigui roba, mobles, articles de cuina, joguines, etc. Però què estàs segur que no ho continuaràs usant, pots fer una venda de garatge o publicar aquests articles per internet per a generar alguns ingressos extres.\nAmb tots aquests consells esmentats, aconseguiràs que la teva mudança sigui una mica més fàcil de manejar. Sobretot sabent que una mudança significa un nou començament i hauràs de començar de zero.


Campionat del Món 2019 - Espanya Pro Snooker Espanya\nInici/Notícies/Campionat del Món 2019\nDes de dissabte 20 d'abril i fins al dilluns 6 de maig, Eurosport 1, Eurosport 2 i Eurosport Player posaran el punt i final a la temporada amb un campionat que en 2018 va guanyar el gal·lès Mark Williams\nCampionat del Món 2019 Ronnie O'Sullivan\n300 hores de cobertura entre la fase de classificació, la fase final d'el torneig, highlights i les millors repeticions\nUn any més el Crucible Theatre de Sheffield tornarà a acollir l'esdeveniment més rellevant de la temporada de snooker, que a més suposa el desenllaç de l'circuit mundial d'aquesta disciplina esportiva. El Campionat de el Món de Snooker a Sheffield reunirà els millors jugadors de snooker a la recerca de la victòria final, una cita que podran seguir els espectadors de Eurosport 1, Eurosport 2 i Eurosport Player des del dissabte 20 d'abril i fins al dilluns 6 de maig, en directe i en exclusiva.\nAl llarg de 17 dies els professionals més destacats de l'snooker es donaran cita a la ciutat anglesa per posar a prova les seves habilitats i amb l'únic objectiu d'alçar-se amb el trofeu més cobejat d'aquest esport i amb el mig milió de lliures que hi ha en joc per al guanyador. En 2018 el campió va ser el gal·lès Mark Williams, que va vèncer a l'escocès John Higgins per 18-16. Era la tercera vegada que Williams es proclamava com a campió de l'món. Altres prestigiosos noms com els de Ronnie O'Sullivan, amb cinc victòries, o Mark Selby, amb tres, també han passat a formar part de la història d'un torneig amb una llarga tradició que va néixer a 1927.\nCampionat del Món Stephen Hendry 7 Títols de Campió de l'Món\nEUROSPORT PREPARA UNA COBERTURA INIGUALABLE PER L'ÚLTIMA CITA DE L'ANY\nEl Mundial de Sheffield s'emetrà en directe i en exclusiva a 65 països i territoris al voltant d'Europa (excloent Regne Unit), Àsia i Àfrica. per a això, Eurosport, cobrirà cada minut de tot el que succeeixi en el torneig incloent tota la fase de classificació en Eurosport Player. s'emetran, en exclusiva, més de 150 hores de cobertura en directe a Eurosport i Eurosport Player, xifra que pujarà a les 300 hores quan s'acabi la 42 edició d'aquest campionat incloent a més de les emissions en directe, la classificació, resums, moments més destacats i les repeticions.\nELS MILLORS COMENTARISTES I EXPERTS NACIONALS I INTERNACIONALS PER AL TORNEIG MÉS IMPORTANT DEL MÓN\nDimarts passat 2 d'abril, Eurosport va comunicar l'acord signat amb Ronnie O'Sullivan perquè el jugador passi a formar part de l'equip internacional d'experts d'Eurosport durant els propers tres anys. “El coet” -en referència al seu sorprenent habilitat de fer trets al tapete-, el cinc vegades Campió de Món s'unirà a l'elenc estel·lar d'experts de snooker d'Eurosport. Al costat d’Osullivan, per analitzar tot el que succeeixi durant el Campionat d'el Món de Sheiffeld, hi haurà el sis vegades finalista del Campionat de Món, Jimmy White, i l'exjugador professional Neal Foulds, acompanyats pels presentadors i narradors Colin Murray i Andy Goldstein. Rachel Casey realitzarà les entrevistes al costat de les taules de snooker. Chris Henry, un dels gurus de l'snooker professional que ha entrenat a grans figures com Shaun Murphy, Ding Junhui o Stephen Hendry\nA nivell local, Eurosport ha integrat en el seu equip de comentaristes a Espanya a David Alcaide i Fran Sánchez, jugadors professionals de pool que afronten el desafiament d'entrar en els circuits internacionals de snooker, convertint-se així en els únics dos espanyols a aconseguir-. Tots dos van debutar com a comentaristes al Coral Players Championship de la Xina que va emetre Eurosport el passat mes de març. Martín Pérez, Sergio Manuel Gutiérrez i Arturo Pérez completen l'equip espanyol de comentaristes de snooker d'Eurosport per aquest Campionat d'el Món de Sheffield.\nEUROSPORT, 'LA CASA DEL SNOOKER'\nDATES CLAU DEL TORNEIG:\nDissabte 20 d'Abril - Primer dia de l'torneig\nDissabte 27 d'Abril - Comença la segona ronda\nDimarts 30 d'abril- Arrenquen els quarts de final\nDijous 2 de Maig - Comencen les semifinals\nDiumenge 5 i dilluns 6 de Maig - Final\nA continuació podeu consultar els horaris d'Eurosport i Eurosport 2 per poder seguir el World Championship 2019 en rigorós directe:\nTambé teniu l'opció de seguir al World Championship 2019 a través d'Eurosport Player i poder escollir o veure alhora (amb dos dispositius, Tableta, Pc, El cotxe) les dues taules en directe, un veritable luxe per a l'espectador. I, l'opció de poder visualitzar els partits en diferit, en el seu apartat de 'A LA CARTA’\nCAMPIONAT MUNDIAL DE FORMATS 2019\nEl quadre final de World Championship 2019 es disputarà a ko directe, primera ronda a el millor de 19 marcs (guanyar 10) en dues sessions (9-10), vuitens de final a el millor de 25 marcs (guanyar 13) en tres sessions (8-9-8), quarts de final a el millor de 25 marcs (guanyar 13) en tres sessions (8-9-8), semifinals a el millor de 33 marcs (guanyar 17) en quatre sessions (8-9-8-9) i la gran final a el millor de 35 marcs (guanyar 18) en quatre sessions (8-9-8-10).\nEl Campionat de l'Món ha incrementat notablement els seus premis, amb ni més ni menys de 500.000 lliures per al jugador que sigui capaç d'aixecar el trofeu el proper 7 de maig.\nPREMIS TORNEJOS RÀNQUING\nCampionat del Món WILLIAMS 2018\nCampionat Mundial El 2019 se celebra a la ciutat de Sheffield (Anglaterra). La fase final la disputaran 32 jugadors, 16 d'ells vinguts d'unes intenses CLASSIFICATÒRIES que vam poder gaudir a Eurosport Player. els 16 jugadors que esperaven rival al Teatre Crucible són els més regulars de l' CLASSIFICACIÓ\nCampionat del Món 2019 Superior 16 Gresol\n3 11:00 Barry Hawkins 10 en 1 Li Penja\n4 15:30 Kyren Wilson 6 en 2 De Scott Donaldson\n3 20:00 Barry Hawkins 10 en 1 Li Penja\n11 20:00 Jack Lisowski 4 en 5 Ali Carter\nPRIMERA I SEGONA RONDA 25 ABRIL\n11 14:00 Jack Lisowski 6 en 10 Ali Carter\nSEGONA RONDA – PRIMERA SESSIÓ\n4 20:00 Kyren Wilson 10 en 4 De Scott Donaldson\nSEGONA RONDA 26 ABRIL\nSEGONA RONDA 27 ABRIL\nSEGONA RONDA 28 ABRIL\n22 11:00 Ali Carter 3 en 5 Zhou Yuelong\n22 20:00 Ali Carter 7 en 9 Zhou Yuelong\nSEGONA RONDA 29 ABRIL\n22 14:00 Ali Carter 13 en 9 Zhou Yuelong\nQUARTS DE FINAL 30 ABRIL\n27 11:00 Gary Wilson 5 en 3 Ali Carter\n27 20:00 Gary Wilson 9 en 7 Ali Carter\n27 11:00 Gary Wilson 13 en 9 Ali Carter\nSEMIFINALS 2 MAIG\nFINAL 5 MAIG\nJUDD TRUMP CAMPIÓ DEL MÓN 2019\nAnterior Classificacions del Campionat Mundial 2019\nSegüent CALENDARI TEMPORADA 2019/20


Fira de Barcelona llança In(3D)ustry, el nou esdeveniment sobre la impressió 3D | Fulls d'Enginyeria\nPer Redacció, 24 març, 2016\nOrganitzat per Fira de Barcelona, la primera edició d'In(3D)ustry comptarà amb la presència de les 30 millors companyies del món especialitzades en fabricació additiva amb l'objectiu d'interrelacionar amb 20 empreses líders de diversos sectors industrials als quals oferiran solucions als seus necessitats concretes en un esdeveniment Premium només per a professionals del sector.\nAixí, a In(3D)ustry participaran signatures de quatre indústries usuàries (health care, transport -automòbil i aeronàutica-, retail and consumer i arquitectura i hàbitat) que llançaran els seus reptes de futur als expositors del certamen, grans experts en impressió 3D que, al seu torn, mostraran els seus casos d'èxit i revelaran com aquesta tecnologia pot ser aplicada, de manera exitosa, per aquests quatre sectors.\nEl director del saló, Miquel Serrano, afirma que "In(3D)ustry serà un esdeveniment inèdit al món, ja que s'ha dissenyat en funció de les exigències que presenten, per exemple, indústries com la de l'automòbil o la de la salut als creadors de maquinària 3D per afrontar la nova revolució industrial que suposen aquests nous mètodes de fabricació". "Aquest nou ‘hub' té com a objectiu donar suport a un sector en franca expansió, sent un punt de trobada que serveixi per accelerar aquesta tecnologia i ajustar-la, de forma exitosa, a les necessitats reals dels consumidors i usuaris industrials", afegeix Serrano.\nEn aquest sentit, el certamen disposarà d'una zona, l'In(3D)ustry Arena, on els usuaris visitants de cadascun dels quatre sectors industrials podran llançar els seus reptes de futur als expositors, que mostraran com la fabricació additiva ja està oferint solucions tangibles a indústries com la de l'aviació o de la construcció, entre d'altres. Aquesta zona donarà cabuda a tots els fabricants que integren un sector tan transversal com el de la fabricació additiva. Així, des de productors de primera generació d'impressores 3D fins a fabricants de màquines-eina, passant per aquelles empreses de 2D que han evolucionat fins a la impressió en 3D, tindran presència en l'esdeveniment.\nL'esdeveniment propiciarà també el diàleg entre sectors amb In(3D)ustry Talks, on es presentaran diversos casos de best solutions, es plantejaran reptes per part de les empreses als fabricants, es duran a terme diverses taules rodones i es fomentaran els contactes de negoci. En aquest sentit, s'està dissenyant un fòrum de debat en què els usuaris industrials podran exposar les seves inquietuds sobre necessitats sectorials, estàndards i regulació d'aquestes tecnologies als grans actors de la fabricació avançada i additiva, protagonistes de l'actual revolució industrial 4.0.\nL'oferta d'In(3D)ustry es completa amb dues plataformes concurrents: l'Open Innovation Marketplace, un punt de trobada entre empreses inversores, usuaris i fabricants de maquinària 3D, el Call for Best Solutions, on s'elegiran els 50 millors prototips que seran exposats durant l'esdeveniment a l'In(3D)ustry Arena. Els In(3D)ustry Awards premiaran la millor solució presentada al certamen.


Inaugurada a Olot una exposició de 22 obres d'Elías Garralda quan es compleixen 3 anys de la seva mort - Olot Televisió\n02 Maig, 2015\nComentaris tancats a Inaugurada a Olot una exposició de 22 obres d’Elías Garralda quan es compleixen 3 anys de la seva mort\nAquest dissabte s’ha inaugurat una exposició d’obres del pintor navarrès Elías Garralda, a poc més de tres anys de la seva mort. La galeria Regal i Art de la plaça del Mig acollirà fins el dia 30 d’aquest mes de maig 22 obres d’un artista emblema per a la capital garrotxina.\nGarralda va descobrir les seves habilitats a l’hora de dibuixar quan estava a l’exili a Biarritz, França, i amb 17 anys va començar a vendre els seus primers quadres, ja a Olot. Amb els diners que feia, comprava més colors i materials per pintar.\nEra conegut com a pintor de paisatges, i precisament, Olot i la Garrotxa, a més de la seva terra, Navarra, són els marcs més assidus en els seus quadres. Aquests paisatges el van portar a exposar a diverses galeries per tot Espanya -Barcelona, Madrid, Bilbao…- i li van fer guanyar un gran reconeixement en el món de la pintura, a més d’una gran estima entre els ciutadans olotins.\nEl pintor mantenia en vida una molt bona relació amb la galeria i, juntament amb els fills de Garralda, s’ha fet possible l’exposició d’aquesta vintena d’obres.\nLa coreografia ‘Sobreviure’ atorga al CPA Olot el desè Europeu de la seva història a Bremerhaven\nLa Garrotxa recapta 50.000 euros anuals des de la implementació de la taxa turística destinats a la promoció i millora de l’activitat\nA la Garrotxa la taxa turística ha recaptat 50.000 euros anuals que reverteixen en la comarca de dues maneres. Per una banda el 30% que arriba als ajuntaments els gestiona Turisme Garrotxa i van destinats a mantenir la xarxa de senders Itinerànnia. Per l’altra,…\nLes Planes d’Hostoles reclama a Ensenyament l’aportació a la llar d’infants\nEl 2012, la Generalitat va començar a reduir l'aportació econòmica a les places d'escoles bressol municipals fins a eliminar-la del tot, fet que va obligar els ajuntaments i les famílies a assumir part de la despesa. Un dels pobles garrotxins que ha patit…\nUn any més, els arqueòlegs de la Universitat Autònoma de Barcelona, han visitat la Vall d’en Bas. Aquest any però, la pandèmia del coronavirus ha obligat a adoptar un protocol per seguir amb les excavacions. En la campanya d’aquest estiu, només hi…


Foment, Pimec, CCOO i UGT demanen al Govern que no tramiti el decret llei que regularà el paper institucional de les cambres de comerç catalanes\nper Marta Escobar Martí Barcelona. 03 d’agost de 2020 14:54\nPreocupació i crispació. El món empresarial viu moments de tensió amb la batalla per la representativitat institucional després que el Govern anunciés fa un parell de setmanes l'avançament de 2,5 milions d'euros a les cambres per al seu funcionament, cosa que va lligada a l'aprovació per caràcter d'urgència d'un decret llei que regularà el seu paper institucional i representativitat. Si bé és cert que la previsió era aprovar-lo durant el darrer Consell Executiu del juliol, encara hi ha marge perquè l'equip de Quim Torra li doni llum verda aquesta setmana. Precisament per això, Foment del Treball, Pimec, CCOO i UGT ja van etzibar un cop damunt la taula aquest dissabte amb un comunicat conjunt, en què reclamen a l'Executiu català que aturi el projecte. Mentrestant, les vacances d'estiu s'imposen i fins ara no es parlava gaire d'aquesta qüestió, però VIA Empresa ja va avançar fa uns dies aquesta pugna segueix més viva que mai. La guerra ja és pública i es lluita ara a les xarxes socials.\n"Vulnera a l’ordre jurídic existent i trastoca l’estabilitat i utilitat de la concertació social, en un moment en què és més necessària que mai per respondre a les necessitats del nostre teixit productiu i de la ciutadania en general". Així de contundents es mostren els agents socials de Catalunya en el citat comunicat, on insisteixen en la idea que aquest decret llei "amenaça la pròpia essència de la participació institucional, del diàleg social i de la concertació social a Catalunya". A això s'hi suma el caràcter d'urgència, que no creuen que tingui cap mena de justificació.\nDe fet, el president de Pimec, Josep González, ja avisava en una conversa amb aquest diari que "la Generalitat vol ajudar econòmicament a que les cambres s'enforteixin" i advertia que "ja ho pagaran els ciutadans", al mateix temps que rebutjava del tot que "es vulgui donar aquest intent d'envair competències institucionals" perquè, repetia, "això no té ni cap ni peus". Segons el seu parer, "aquest intent de les cambres d'amenaçar l'essència de la participació institucional" ja venia de lluny, quan el president de la Cambra de Comerç de Barcelona, Joan Canadell, va presentar l'esborrany del que per a ells hauria de ser la llei de cambres.\nFoment, Pimec, CCOO i UGT: "El decret vulnera a l’ordre jurídic existent i trastoca l’estabilitat i utilitat de la concertació social, en un moment en què és més necessària que mai per respondre a les necessitats del nostre teixit productiu i de la ciutadania en general"\n"Com és que això no s'ha fet primer amb els agents socials i no se'ls ha consultat aquest projecte?", es preguntava González, al mateix temps que tornava a defensar la idea que "pretenen envair les competències dels que fins ara són els agents socials". El comunicat conjunt va un pas més enllà i assegura que el projecte de decret llei "no troba encaix en el marc de la Organització Internacional del Treball (OIT) ni en els usos i normes del diàleg social a Europa o a l’Estat". I no només això. També consideren que "atemptaria contra l’Estatut d’Autonomia" perquè, a banda que "usurparia els drets reconeguts a les organitzacions empresarials i sindicals", "entraria en conflicte directe amb l’esperit i la lletra del Decret Llei 9/2020, del passat 24 de març".\nAquesta guerra per la representativitat, que ja havia començat fa 13 anys amb la batalla entre Foment del Treball i Pimec -tancada fa poc més d'un any gràcies a l'acord signat al Departament de Treball-, ha pujat el to fins a tal punt que s'ha traslladat a les xarxes. El secretari general de la patronal de les pimes, i presumiblement proper president de Pimec, Antoni Cañete, lamentava a Twitter que aquest projecte arriba en un moment en què "la concentració social és més necessària que mai per respondre a les necessitats del nostre teixit productiu i de la ciutadania en general".\nDavant d'això, Canadell lamentava que "és molt trist veure com Pimec s'oposa radicalment a què les cambres desenvolupem un decret llei basat en la llei de cambres del 2014 que encara no s’ha desenvolupat". Una llei que començava a agafar força a l'octubre, quan els presidents de les 13 Cambres de Comerç de Catalunya es reunien amb la consellera d'Empresa i Coneixement, Àngels Chacón, per consensuar les línies bàsiques de la normativa, que encara prepara el Departament d'Empresa al marge del decret.\nCanadell, a Cañete: "No volem formar part de la concertació social, i vam oferir que quedés clar al decret i ni així ho accepteu"\n"Estic convençut que molts socis de Pimec no ho entendrien si tinguessin tots els detalls", seguia en el seu tuit el president de la Cambra de Barcelona. Cañete continuava disparant les seves raons retraient a Canadell que "no es poden dir les coses a mitges i sobretot no es poden instrumentalitzar les institucions", al mateix temps que li preguntava que "per què no expliques que vols trencar les regles democràtiques dels espais de concertació i diàleg". I és que, entre altres coses, l'article 45 de l'Estatut d'Autonomia de Catalunya deixa ben clar que "les organitzacions sindicals i empresarials han de participar en la definició de les polítiques públiques que les afectin", així com que "la Generalitat ha de promoure la mediació i l’arbitratge per a la resolució de conflictes d’interessos entre els diversos agents socials". I això, pel que sembla, i segons fonts properes a la patronal, no ha estat així.\nDavant d'això, el també president del Consell de Cambres li responia que "no és veritat" i li explicava que les cambres "no volem formar part de la concertació social, i vam oferir que quedés clar al decret", mentre es lamentava que "ni així ho accepteu". "El problema és que unes cambres apoderades treballant per a totes les empreses i autònoms resulten incòmodes", sentencia en la seva última resposta i donant per tancat aquest joc, tot i que el secretari general de Pimec li feia saber que "les cambres mai han incomodat i les necessitem, però són entitats tutelades per l'Administració". A judici seu, Canadell "les vol instrumentalitzar per fer altres coses", així com "manipular l'opinió de la gent per altres mitjans". "No hi ha més que parlar, Joan", tancava la discussió.\nVacances tocades per la representativitat\nPerò el tema donarà de sí perquè, tot i que molts ja han començat les vacances, Foment del Treball estarà alerta pel que pugui passar. "La setmana que ve encara farem alguna cosa sobre tot si el Govern aprova aquest decret llei", explicaven fonts de la patronal aquest dissabte a VIA Empresa. Fa 15 dies, els de Sánchez Llibre no volien parlar públicament sobre la qüestió, però ara el temps els juga en contra.\nI és que, com insisteixen en el comunicat conjunt, ni Foment, ni Pimec, ni CCOO, ni UGT "comparteixen de cap manera l’argument que l’adscripció administrativa de les cambres justifiqui la seva representativitat i participació institucional, quan es tracta d’entitats de dret públic, tutelades pel Govern". Precisament per tot plegat, els agents socials han fet arribar aquesta carta al president de la Generalitat, Quim Torra, així com als consellers vinculats a l'aprovació del decret amb l'objectiu que el Govern es replantegi la seva aprovació i encara més per caràcter d'urgència.\nTothom vol tenir el seu tros de pastís en la recuperació econòmica i liderar el debat sobre les infraestructures i, pel que sembla, es fa difícil trobar un punt en comú que estigui bé per a tots. Sigui com sigui, ara l'Executiu català té a les seves mans l'aprovació del decret i quedarà per al següent capítol l'elaboració i la tramitació de la futura llei de cambres. I, per tot això, ens tornem a preguntar: S'imposarà el bé comú a les guerres de poder?