La Torre Balldovina a Santa Coloma de Gramenet | Sortides amb gràcia\nTorre de defensa del segle XI a linterior de l’edifici.\nEl segle XI va ser una època força convulsa a tot el pla de Barcelona. Els comtes de Barcelona i els senyors feudals de la zona van mantenir diversos enfrontaments i, per altra banda les zones properes a la costa eren assetjades sovint per pirates sarraïns. Aquesta inseguretat va fer que s’erigissin un bon nombre de torres de defensa, algunes de les quals han arribat, d’una o altra manera fins al segle XXI. La majoria de les que han subsistit al pas dels segles ho han fet perquè al seu voltant es va anar vestint un edifici. A la ciutat de Barcelona n’hi ha alguns exemples: la torre Sobirana a l’interior del palau del marquès d’Alfarràs, al parc del Laberint d’Horta, o la que hi ha a l’interior de Can Fargas, avui seu d’una escola municipal de música. I la Torre Balldovina, a Santa Coloma de Gramenet és un altre d’aquests casos.\nAsc de ceràmica. Puig Castellar. Segles IV-III ane.\nSovint aquestes torres de defensa medieval es van construir sobre les antigues vil·les romanes que hi havia repartides pel pla de Barcelona, però en el cas de la torre Balldovina, fins ara, no se n’ha trobat cap vestigi.\nAlguns autors, entre els quals Francesc Carreras Candi, defensen que el fet que moltes masies s’haguessin bastit a partir de torres de defensa de l’època medieval explicaria el fet que la paraula “torre” s’hagi convertit en la manera de denominar una casa situada fora de la ciutat o en zones suburbanes, generalment envoltades de jardí.\nRèplica d’una cota de malla utilitzada al segle XV.\nInicialment, aquestes torres de defensa, generalment de forma circular, tenien molt poques obertures, només algunes troneres, i s’entrava per una porta oberta a força alçada -en el cas de la torre Balldovina, uns 12 metres-, a la qual s’accedia a través d’una escala de fusta o de corda que es podia retirar des de l’interior en cas de perill, de manera que els habitants quedaven aïllats dels assaltants de l’exterior.\nRepresentació de Francesc de Grony, senyor de la torre, rebent homenatge dels seus vassalls.\nEntre els segles XIII i XIV, un cop acabada l’època convulsa d’enfrontaments, l’estabilitat va comportar una època de bonança econòmica a la vall del riu Besòs, amb un important desenvolupament de l’agricultura i un increment de la població. En paral·lel, aquella inicial construcció de caire defensiu, va començar a convertir-se en una edificació residencial amb dependències dedicades a les feines del camp. A l’exposició permanent del museu que hi ha avui a la torre, hi podem veure com va ser aquesta transformació al llarg dels segles.\nManuscrit d’en Jaume Galobardes. Segle XIX.\nSegons un inventari de l’any 1439, època en que era propietat de Bernat de Montpalau i de la seva esposa, Joana, la torre tenia l’aspecte d’un petit castell, amb una capella al costat. De la importància de la producció i emmagatzematge de vi en deixen constància els tres cellers i els tres cups que hi havia a la planta baixa, on a més, hi havia un graner. Els senyors tenien la residència al primer pis, on hi havia els dormitoris, la sala principal, que també feia de menjador, i una sala d’esdeveniments. A les golfes hi havia una habitació destinada a presó, fet que demostrava el poder del senyor feudal.\nPer la seva banda, Cels Gomis, autor del volum dedicat a la província de Barcelona de la Geografia General de Catalunya, relata un fet d’armes que hi tingué lloc el 26 de novembre de 1471. Explica l’autor que hi va haver un combat entre la host de Joan II i gent d’armes de Barcelona sota el comandament de Jacobo Galeoto. La victòria caigué de la banda de Joan II, que feu presoner Galeoto.\nMaqueta del molí d’en Ribé, que es mostra a l’exposició permanent del museu\nAl segle XVIII gairebé la totalitat del regadiu de Santa Coloma a l’esquerra del riu Besòs pertanyia a la finca, que també posseïa gran quantitat de vinya i de bosc. És en aquesta època que els propietaris, els Riber – Sagarra, modifiquen sensiblement l’estructura de l’edifici i en reforcen el caràcter de residencia noble, tot i conservar els usos agraris. Aleshores la torre ja tenia un edifici al voltant amb planta baixa i dos pisos i s’obriren finestres i balcons revestits de pedra i forja. Els anys al tombant dels segles XVIII i XIX Santa Coloma va viure un gran creixement de la població, paral·lela a un important desenvolupament de l’agricultura i de les tècniques agràries. La bonança econòmica queda ben palesa en la reforma de moltes de les masies del territori i en la construcció de l’església barroca en el lloc on n’hi havia una de romànica.\nRepresentació d’una escena social a principi del segle XX.\nL’aspecte actual de l’edifici va començar a configurar-se, sobretot, a partir del segle XIX, quan la família Sagarra s’hi va instal·lar i Ferran de Sagarra hi va fer diverses reformes, va aixecar un mur perimetral per tancar la finca i va construir-hi un jardí amb estanys, glorietes i un riu amb plantes aquàtiques. Més endavant, entre 1914 i 1918 s’hi va fer una nova ampliació que li va donar l’actual aspecte neogòtic. Anys després la finca fou venuda a una immobiliària que va començar a edificar-hi blocs de pisos. A les darreres etapes del franquisme només quedava l’edifici principal, i la pressió veïnal va aconseguir salvar-lo de la demolició. Després d’un llarg procés de restauració, amb diverses etapes d’inactivitat, l’Ajuntament de Santa Coloma de Gramenet va tirar endavant, l’any 1982, les obres definitives per instal·lar-hi l’actual Museu Torre Balldovina, que va ser inaugurat el 1987.\nReproducció d’un pes amb inscripció. Puig Castellar.\nLa visita al Museu permet conèixer la història de la ciutat des de l’època prehistòrica, ja que s’hi conserven les troballes fetes al poblat ibèric Puig Castellar, descobert entre 1902 i 1904, al cim del turó del mateix nom, per Ferran de Sagarra. Es tracta d’un poblat de la tribu ibera dels laietans en el qual s’hi van trobar forces peces de ceràmica i estris d’ús quotidià, com molins de vaivé, pedres de molí volander, fíbules, anells, espàtules i punxons de bronze, un pes amb una inscripció, diverses monedes -com dracmes ibèriques-, algun pebeter de ceràmica; però un objecte destaca per sobre de tots, un capfoguer de ferro zoomorf datat entre els segles IV i III abans de la nostra era (a.n.e.). És de ferro forjat i està format per una tija horitzontal, de secció rectangular, sostinguda per quatre peus. Els extrems, doblegats enlaire, estan rematats amb el cap d’un brau per un costat, i el d’un moltó per l’altre. Se suposa que faria parella amb una altra peça similar, però no s’ha trobat.\nDetall del capfoguer de Puig Castellar.\nUn vídeo recrea com podia ser la vida d’aquells primers habitants de Santa Coloma de Gramenet i diferents dibuixos i repliques d’objectes i maquetes, permeten veure com era la vida de les persones que han viscut en aquest territori en diferents èpoques de la història. L’exposició permanent del museu permet resseguir com era el territori i com s’ha anat modelant al llarg de la història fins arribar a l’actualitat: la geologia, la demografia, la flora i la fauna, els conreus… Els elements que han anat configurant la Santa Coloma actual. Tot plegat acompanyat d’informació de pobles, societats i cultures algunes de les quals han deixat la seva empremta directa, com ibers o romans, i altres de més llunyans, però que d’una manera o altre van arribar a deixar la seva influència, com fenicis o grecs.\nFanga de ferro del segle III ane. Puig Castellar.\nAl costat mateix de la torre Balldovina hi ha les restes arqueològiques del molí d’en Ribé, un molí fariner hidràulic d’origen medieval (segle XIV), el qual va estar en funcionament fins a principi del segle XX i que al segle XVI va tenir una important ampliació. L’any 1983 va ser desenterrat amb les obres d’urbanització de la plaça Pau Casals. Tot i que s’hi ha dut a terme diverses intervencions arqueològiques, els anys 1988, 1989, 2008 i 2009, les diverses retallades econòmiques l’han afectat i tot l’espai segueix en obres. Amb tot hi ha el projecte d’ampliació del museu incorporant el molí d’en Ribé als espais expositius.\nRestes del molí d’en Ribé.\nAquest important molí va funcionar durant sis segles i en els moments de màxim esplendor era molt gran i important. En la seva construcció es va aprofitar el desnivell natural del terreny i encara són molt identificables els tres nivells bàsics de qualsevol molí: la bassa, la sala de moles i els carcabans i l’àrea de desguàs. El nom del molí prové dels Riber, la família que en va ser propietària en els segles XVII i XVIII. En una de les sales del museu es pot veure una maqueta on s’explica com era i com funcionava.\nVitrina amb la vaixella dels segles XVI i XVII trobada al molí d’en Ribé.\nQuan l’any 2009 es van dur a terme tasques d’excavació del molí es va fer una important descoberta: un conjunt de peces de ceràmica provinents de vaixella de taula i atuells de cuina. Hi ha plats, escudelles, gerres, olles, datades entre fi al del segle XVI i el tercer quart del segle XVII. De ben segur es tracta d’una vaixella dels propietaris de la torre Balldovina i que van donar nom al molí, els Riber, i amb tota probabilitat es tractaria d’un canvi de vaixella a causa d’un canvi de moda. A la planta baixa del museu hi ha una vitrina on es pot veure bona part d’aquesta vaixella.\nAnells i fíbula de bronze. Puig Castellar. Segles IV-III ane.\nPlaça de Pau Casals, s/n.\nTel: 93 385 71 42\nL'entrada va ser publicada el Arqueologia, Arquitectura, Comarques Barcelona, Museus i exposicions, Personatges i etiquetada Barcelonès, Ibers, Molí d'en Ribé, Museus, Puig Castellar, Sagarra, Santa Coloma de Gramenet, Torre Balldovina per jafrigola. Guarda l'enllaç permanent.


Racons de Tramuntana: mayo 2015\nAquest dissabte, un grapat de raconers hem passat una bona jornada per la cara nord de la muntanya de Montcaire.\nL’objectiu previst i superat era:\nDes de Cala Tuent, iniciar ruta a les cases de Can Lleig, pel llit del torrent de Can Real (final del torrent des Gorg dels Diners), per remuntar finalment el torrent de s’Atl-lot Mort.\nGuiats pel Senyor de Sa Torre, agafàrem impuls, i com si fóssim coets, ens passarem de llarg uns 50 metres per damunt del pas de s’Atl.lot Mort, però férem una variant més tècnica (¡), superada amb èxit gràcies al abundant “càrritx”.\nJa molt amunt, en lloc de fer la ruta “habitual”, en direcció al “pas des marge”, vàrem decidir “crestejar” per cercar i estudiar un “nou pas” (marge 4), que per una via més directa, es pugues pujar a aquesta zona, evitant tenir que entrar al torrent. Pareix és factible, però s’hauria d’investigar amb més detalls en un futur.\nIniciem la baixada decidits a pujar a dalt del QUEIXAL.\nImpressiona des de enfora aquesta prominent muntanyeta quadrada, però té un punt dèbil, per on es pot pujar fàcilment. Un cop al damunt alegria i vistes impressionants. El seu veí, "Pa de Figa", més tècnic (¡) ho deixarem per un altre ocasió (¡¡).\nAcabem de baixar fins arribar al restaurant Es Vergeret, on prenguérem unes begudes.\nI, finalment, per “quedar a gust”, vàrem anar a la “torre des forat” i baixarem per l’impressionant “pas de forat” ajudats d’una corda que fixarem a les clavilles de ferro existents.\nPublicado por Correcamins en 14:31\nPublicado por Correcamins en 17:33


El Teatre Núria Espert es tornarà a convertir en un gran passatge del terror\nEl 2 de novembre a partir de les 21 hores\nEl Teatre Núria Espert es tornarà a convertir aquest any en un gran passatge del terror on els joves de la ciutat podran gaudir de la nit més terrorífica de l'any. El Passatge del Terror tindrà lloc el dia 2 de novembre des de les 21 hores i fins a la 1 de la matinada.\nEn aquesta ocasió, el Núria Espert viatja al passat i es transforma en una central nuclear dels anys vuitanta tot just després d'un greu incident. Un equip de televisió visitarà per primer cop la zona acompanyat per petits grups de població local. Els professionals d'emergència ja hi treballen, però encara no se sap què pot deparar el subnivell de la fatídica central. Amb aquest escenari es trobaran les persones que vulguin entrar-hi per prendre part a la història.\nEl regidor de Cultura, Juan Pablo Beas, ha recordat que el Passatge del Terror és una activitat gratuïta que està amenitzada per un grup d'actors, actrius i muntadors voluntaris.\nData i lloc de recollida de les invitacions al Teatre Núria Espert\nDimarts 29 d'octubre 17.30h a 20.30h: Només usuaris de la JOVECARD\nDimecres 30 d'octubre de 17.30h a 20.30h: Públic en general\nDijous 31 d'octubre de 17.30h a 20.30h: Públic en general\nIMPORTANT: per recollir les invitacions cal presentar DNI (alternativament NIE o passaport) i només es donaran 2 invitacions per persona. No es poden demanar invitacions en nom de persones que no es presentin físicament a la taquilla del teatre.


Gottlieb Daimler - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nGottlieb Wilhelm Daimler (en realitat Däumler) (Schorndorf, 17 de març del 1834 - 6 de març del 1900 a Cannstatt) fou un dels enginyers, constructors i industrials més importants d'Alemanya. Fou un dels pioners de la indústria automotriu mundial.\n6 març 1900 (65 anys)\n( Emma Daimler (en) )\nVa néixer el 17 de març del 1834 a la ciutat de Schorndorf, situada uns 20km. a l'est de Stuttgart. Fill del forner Johannes Däumler i la seva esposa Frederika. El 1867 es casà amb Emma Kurtz i va tenir cinc fills.\nEntre els seus majors invents, juntament amb Wilhelm Maybach, es troba la "Reitwagen" (vehicle montable), que pot ser considerada com la primera motocicleta del món. Juntament amb Maybach desenvolupà el motor de combustible interna i el 1866va construir el primer mitjà de transport propulsat gràcies a una combustió interna. És el pare de la marca Mercedes-Benz, nascuda de la fusió de la seva companyia "Societat de motors Daimler", amb la de Carl Benz "Benz & Co.". També fou el primer a muntar un motor en un vehicle de quatre rodes (Benz l'havia fet en un de tres rodes). Se'l considera també l'inventor del "camió". Treballà al mateix temps que alguns dels enginyers més importants de la indústria automotriu, com Nikolaus Otto (creador del motor Otto) i els ja mencionats Benz i Maybach. Morí el 1900, a Cannstatt i fou sepultat a l'Uff-Kirchhof. El 2006 s'obrí el museu "Món Daimler", museu de la companyia Mercedes-Benz, ubicat a Cannstatt, al costat de l'estadi de Stuttgart "Gottlieb-Daimler-Stadion". Al museu es pot recórrer la història de la companyia, dels seus fundadors i de l'automòbil.\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Gottlieb Daimler\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Gottlieb_Daimler&oldid=29187224»\nDarrera modificació: 10 gen 2022 a les 16:29


Alçades... amor i odi: A Mont-ral amb la colla\nEl cap de setmana del 4 i 5 d'Abril vam baixar cap al Priorat. El dissabte 4 d'Abril va tocar una visita a Mont-ral, on vam anar-hi directament des de Terrassa en Marc, l'Alba i jo. Allà ens hi esperaven l'Oriol, l'Aleix, l'Edu i dos companys d'ells que no me'n recordo com es deien, sorry! :P\nArribem i estàn escalfant motors a Terra Negra, així que ens hi quedem a escalfar nosaltres també:\nLlamp de llamp, 4+. Placa amb una bona fissura de dalt a baix de tibar de canto amb un passet una mica tonto cap a l'última tercera part de la via. L'Alba encadena sense problemes.\nRecoponostiofono, 6a tricky. L'havia provat una vegada l'últim cop que vam ser-hi i no vaig encadenar però si que recordava haver-li tret la seqüència. Miro com l'escalen el Marc i l'Aleix i amb les cintes posades li foto un bon intent encadenant-la a la primera. Començem bé! :)\nL'alba a Llamp de llamp\nL'Aleix a la Recoponostiofono\nYes fatu o faiste, 6a. Aquesta l'han anat fent tots així que m'he anat quedant dels cantos i dels passos. Mentre jo estava a la via anterior, l'Alba la prova de segona i se'n surt prou bé i em diu que hi vagi a muerte, i així és... tota la via és de canto, al principi V i al final IV, però al mig té una seqüència una mica complicada, que havent vist als altres i tinguent l'embergadura que tinc no m'ha costat gens. Surt al flash :)\nDecidim canviar de terç i baixar a la cara est de l'Arrepenjada. Totes les vies d'allà són molt bones: de pila, llargues, distàncies entre seguros acceptable, més o menys canto...\nLa Pandilla, V+. S'hi posa l'Aleix abans que jo, i me la deixa amb les cintes posades. Al baixar-lo li comento que l'aleje em fa respecte i que vagi al lloro. Vaig fent, la trobo molt pilosa i arribo al canto d'abans de passar-me a la via de l'esquerra una mica just i havent hagut de fer un dinàmic per agafar-lo. Allà baixo revolucions i veig que la següent xapa cau a can collons... respiro i vaig pujant de peus amb millors cantos de mans, arribo al bolt i el xapo. Un cop allà ja només queden 4 passos verticals però amb bon canto i em torno a apuntar un altre rotpunkt al flash. Per mi la via és un 6a com una catedral comparant-la amb els 6a's que acabem de fer a Terra Negra.\nJo a La Pandilla\nL'amic de l'Aleix a Mala vida\nAl baixar em deixo les cintes posades a la Pastera del Dimoni, un 6a+ pilós amb un pas a bloc al sortir de la repisa intermitja, i paro d'escalar una estona per nar a mirar aquí i allà, menjar, xerrar i sobretot, reposar. Que La Pandilla m'ha inflat!\nAmbientillo a peu de via i en Marc a Bombero Torero.\nMala vida, 6a+. M'hi poso en top-rope amb la idea de desmuntar-la i al baixar posar-me amb la Pastera. També l'havia provat en top-rope i l'havia trobat molt tècnica. Sorprenent-me l'encadeno amb més facilitat de la prevista. Al arribar a dalt en canvi, m'agafa una mandra de tot i quan l'Alba em despenja desmunto la Pastera i anem recollint.\nAbans de marxar de Mont-ral, el Marc i l'Oriol s'han estat barallant -sense èxit- amb la Bombero torero i la Trempera matinera, 6b+ i 6c respectivament, als Gegants per dins. A l'Arrepenjada el Marc ha tingut més sort i s'ha endut la Kin Kony, 6b, al segon intent.\nEn Marc a Kin Kony i l'Oriol a la Trempera matinera\nI d'allà, cap al refu de Cornudella, que a l'endemà volem anar a Siurana!\nEnviat per PGB a 00:11\nGran sector, jo també hi he passat molts dies agradables amb els amics.\nEns veiem el 14!\nOstres Xavi! Que bé que siguis a la presentació el dia 14! :)\nI si, Mont-ral és una molt bona escola.


Què veure a Mònaco\nDescobreix Mònaco per a un cap de setmana!\nadmin Abril 10, 2019 No Comments\nAnem no gaire lluny de França i Itàlia, gràcies a La Quotidienne de France 5, al Principat de Mònaco. I si era el moment d’un cap de setmana, vivíeu en un conte de fadesal rock més famós del món amb accents internacionals?\nMònaco és certament l’estat més petit del móndesprés del Vaticà, però no ens avorrim. Ciutat de prínceps i princeses, strass i purpurina, és bo passejar i admirar la seva arquitectura enlluernadora diversos estils, art déco i art nouveau. visita el Palau del Príncep ocupat per la família Grimaldi i fixeu-vos en l’escut dels dos monjos que sostenen una espasa. El 1297, François Grimaldi, disfressat de monjo franciscà, va entrar amb un dels seus companys a la fortalesa sense atraure sospites i va obrir la porta als seus soldats que la van apoderar. La llegenda va néixer. Seguiu el vostre camí pel costat de la muntanya el jardí exòtic, ric en 900 espècies de plantes, per admirar el Mediterrani.\nIneludible: el fabulós Museu oceanogràfic. Us submergireu en la intoxicació de les profunditats i sensibilitzeu la fragilitat dels oceans i és increïble. Us esperen 6000 espècies marines, distribuïdes en 90 conques i una llacuna monumental amb taurons de 400 000 litres.\nI per als més codiciosos, no us oblideu de tastar el “forn de pa”, el fougasse amb llavors d’anís, en els colors del Principat: vermell i blanc.\nNatació als cenotes de Yucatán, Mèxic\nOn menjar a Maurici?


Ens agrada la pasta... llarga\nINICI > ACTUALITAT > Ens agrada la pasta... llarga\nI les salses que l'acompanyen\nMarco Polo la va portar de l'Àsia més oriental cap a Itàlia i d'allà es va repartir pel món. Sí, parlem de la pasta, un aliment tan universal com deliciós. Se sol classificar segons la seva mida, curta o llarga, i en aquest cas optem per la segona, amb possibilitats infinites com els espaguetis, les tallarines, els fetuccini...\nPer acompanyar la pasta llarga, la carbonara, d'origen romà, es fa amb ous, pebre negre, pecorino, ceba i cansalada. Per a horror dels italians, a casa nostra l'hem pervertit amb nata i bacó. El xef David Caballero també hi afegeix tòfona negra ratllada, i formatge parmesà. Un clàssic irresistible i fàcil de preparar.\nUn plat que és de tot, menys avorrit. Per demostrar que la pasta és un plat molt versàtil, us recomanem que la prepareu amb el que els italians denominen 'fruites del mar': marisc i cefalòpodes. I és que els musclos són molt més que un bon aperitiu o primer plat que combina, sorprenentment per a uns quants, molt bé amb la pasta i la crema de safrà i nata líquida. Els pistils de safrà es comercialitzen secs, i és recomanable escalfar-los lleugerament, al forn o a la mateixa paella on es couran, perquè desprenguin més aroma i sabor.\nLa pasta a l'amatriciana és una molt bona opció per als amants de la carn i les salses a base de tomàquet si ja esteu cansats, sense desmerèixer, de la bolonyesa de sempre. Feta a base de ceba, tomàquet i galtes de porc, és una de les salses més clàssiques de la cuina italiana; la recepta original està dipositada al tribunal d'Amatrice, un poble a prop de Roma, que és on es va crear. És apta per a tota mena de pastes i molt fàcil de fer, però si es vol respectar la recepta original italiana, la salsa amatriciana sempre es fa amb espaguetis. Bon profit!\nEl pesto és una salsa genovesa feta amb una picada d'all, pinyons, pecorino i parmesà, barrejats amb oli d'oliva, sal i fulles d'alfàbrega. És un dels acompanyaments més tradicionals dels plats de pasta llarga, d'aquells que no falla mai a una bona 'trattoria' italiana. Us recomanem que, per variar una mica, el prepareu amb una pasta fresca del tipus tagliatelline, lleugerament més gruixuda que els espaguetis.\nEn Carles Tejedor es va proposar portar la pasta fresca a la nostra gastronomia amb una de les salses més icòniques de Catalunya, el romesco. I és que, acompanyat de verduretes com l'espàrrec, el carbassó i el tomàquet, la pasta brilla més mai. I encara més si hi afegiu unes múrgoles... Tot un descobriment!


Els hereus – Advocat.cat | Advocats de Catalunya\n( Total: 2 Mitjana:3 )\nPer conèixer els hereus del causant cal determinar primer si hi ha o no testament. En cas que la persona morta no hagi fet testament, s’obrirà la successió legal o intestada.\nLa successió intestada s’obrirà: quan el testador no ha fet testament, o no apareix o s’ha destruït; quan el testament és nul; quan l’hereu és incapaç de succeir o no s’indica qui són els hereus o aquests moren abans que el testador; quan l’herència es repudia per l’hereu o no l’accepta dins del termini; quan en el testament no s’han inclòs a tots els hereus forçosos o quan es va considerar forçós a algú que no tenia aquesta condició.\nPer últim, quan per testament no es disposa de tots els béns del testador, els que resten es distribueixen com si no existís el testament.\nEl Codi de Successions de Catalunya determina el següent ordre successori:\nFills del causant per dret propi, i a llurs descendents per dret de representació, sens perjudici, si escau, dels drets del cònjuge vidu o del convivent en parella estable supervivent. En cas de repudiació d’un dels cridats, la seva part acreix la dels altres del mateix grau.\nDescendents del grau següent per dret propi dividint l’herència per estirps i a parts iguals entre els de cada un si tots els descendents d’un mateix grau repudien l’herència. L’herència no es defereix als néts o descendents de grau ulterior si tots els fills del causant la repudien, en vida del cònjuge o del convivent en parella estable, i aquest n’és el progenitor comú.\nCònjuge vidu o el convivent en parella estable supervivent, si concorre a la successió amb fills del causant o descendents d’aquests, té dret a l’usdefruit universal de l’herència, lliure de fiança, si bé pot exercir l’opció de commutació. Si el causant mor sense fills ni altres descendents, l’herència es defereix al cònjuge vidu o al convivent en parella estable supervivent. En aquest cas, els pares del causant conserven el dret a llegítima.\nProgenitors, a parts iguals. Si només en sobreviu un dels dos progenitors, la delació a aquest s’estén a tota l’herència.\nAscendents de grau més proper. Si hi ha dues línies de parents del mateix grau, l’herència es divideix per línies i, dins de cada línia, per caps.\nGermans, per dret propi, i els fills de germans, per dret de representació, succeeixen al causant amb preferència sobre els altres col·laterals, sense distinció entre germans de doble vincle o de vincle senzill.\nAltres parents de grau més pròxim en línia col·lateral dins del quart grau, per caps i sense dret de representació ni distinció de línies.\nGeneralitat de Catalunya, que en tot cas acceptarà l’herència a benefici d’inventari.\nEn el supòsit de que la persona morta hagi fet testament (successió testada) seran hereus:\nEls hereus voluntaris, que són els qui figuren com a tals en el testament i succeeixen al testador en la titularitat dels béns i drets que componen el seu patrimoni.\nEls hereus forçosos que són aquells a qui la llei reconeix el dret a heretar, si més no, un quart del patrimoni del difunt, anomenat llegítima. Son hereus forçosos, els que hem vist anteriorment pel cas de la successió intestada.\nSi no hi ha hereus forçosos, els voluntaris poden adquirir la totalitat de l’herència, i si concorren amb els anteriors, podran adquirir tot el que excedeixi del quart de llegítima.\nAl costat dels hereus poden concórrer en l’herència els legataris que hereten només objectes o béns determinats de l’herència.\nCapacitat per succeir\nEn principi, poden heretar per testament aquelles persones tant físiques com jurídiques que no es troben incapacitades per llei. És necessari a més que el que ha estat nomenat hereu visqui quan es produeixi la mort.\nSi no és així, en el cas dels hereus forçosos la seva quota o participació en l’herència passa als seus descendents. En canvi, si moren els hereus voluntaris abans que el testador, no transmeten cap tipus de participació o dret sobre aquesta herència.\nTambé poden heretar els menors o incapaços i actuaran com a representants seus els pares, tutors o defensors judicials.\nÉs possible a més que heretin els nasciturus o concebuts però no nascuts. En aquests casos, la divisió de l’herència se suspendrà fins que es produeixi el naixement en condicions aptes per a què el nascut adquireixi personalitat.\nPer altra banda, els testaments poden contenir una sèrie de disposicions especials:\nPer a “obres pies” o en “benefici de l’ànima del difunt”, sense especificar ni concretar la seva aplicació: En aquests casos, els marmessors testamentaris vendran els béns i distribuiran el seu import per meitats entre la confessió religiosa a la que pertanyia el causant i la Generalitat de Catalunya, perquè els apliqui a entitats o a finalitats assistencials del municipi o la comarca del darrer domicili del testador a Catalunya.\nPer als pobres en general: els béns o el seu import s’han de lliurar a la Generalitat de Catalunya, perquè els apliqui a entitats o a finalitats assistencials del municipi o la comarca del darrer domicili del testador a Catalunya.\nPer a una persona incerta i que no pot ser determinada: La condició no és vàlida.\nLa disposició genèrica feta a favor dels parents: S’entén realitzada en benefici dels més pròxims en grau.\nPer evitar fraus, la llei no dóna validesa a les disposicions testamentàries realitzades pel testador: Durant la seva última malaltia a favor del sacerdot que li hagués assistit, parents de quart grau, església, comunitat, etc; a favor del tutor realitzada abans d’aprovar la rendició de comptes; a favor del notari que autoritzi el seu testament o de parents a aquest per consanguinitat o afinitat fins al quart grau, el que serà extensiu als testimonis que intervinguin en el testament obert; i a favor d’un incapaç.\nSi té qualsevol dubte li reconamen que consulti els advocats experts en herències.\nAnterior Com donar de baixa una assegurança\nSegüent Ventres de lloguer\n27 Juny, 2017 at 12:00 PM\nM´han comentat que i ha una llei catalana sobre els hereus de masies i propietats, que pasa per devant dels testaments ,\nEs veritat aixo ?\nPer ej. soc uic fill i no sorto al testament, tinc dret a heredar?\n5 Setembre, 2017 at 12:27 PM\nEn el dret catala hi ha la figura del hereu.\nEs intrinseca del dret successori catala.\nUn fill unic te dret a herencia, llevat de causa de desheretament.\n5 Setembre, 2017 at 12:32 PM\nEl testament esta per sobre del dret general.\nAra be, el testament no poc contravenir els minims impossats pel dret general (dret herencia).\nEn opinio, no es totalment cert el que diu, perque el dret et garantitza uns minims per se.\nCaldria estudiar el seu cas,


Un article de Manel Larrosa, Arquitecte i urbanista membre de FEMvallès\nUna metròpoli de corones es forma amb un únic sol -l’astre rei- i planetes menors mentre que una metròpoli d’eixos és com un arbre amb branques que sosté una capçada frondosa. La regió de Barcelona ha de definir per quin model opta. Aquesta no és una decisió sense context, ja que el sistema urbà de la seva regió i el de Catalunya són prou complexos i allunyats d’un simple símil planetari. Catalunya és, més aviat, com un sistema biològic fet d’òrgans especialitzats, uns paisatges regionals humanitzats que són alhora economies.\nDins la regió de Barcelona una metròpoli d’eixos definiria projectes a gran escala, fets per salts, i no només s’entendria per l’increment de la taca d’oli central, tal com estem acostumats. Una taca d’oli amb voluntat d’emmurallar-la com fa avui l’AMB perquè no s’escapi enfora res valuós. Els projectes de la metròpoli d’eixos són propis de la regió de Barcelona, però en el límit, s’ampliarien amb més eixos fins a abraçar tota la dimensió catalana. Com a projectes no són inèrcies ni simples continuïtats, sinó tot el contrari, formulacions de salt i noves identitats.\nPer exemple, el Maresme, la frontissa entre Barcelona i la Costa Brava (res de menor!), hauria de ser la continuació del 22@ del Poble Nou, desenvolupat sobre una estructura lineal que és la costa, el ferrocarril i l’autopista, amb centralitats a Mataró i més enllà. Significaria una irradiació i explosió de Barcelona. Martorell, nus del país i seu de la Seat, hauria de ser objecte d’especial cura.\nÉs tan important com el delta amb port i aeroport, només que la visió per corones ho ignora del tot. Formació, recerca, fira… han de situar aquest espai com a un nucli d’escala catalana i les comunicacions ho afavoreixen: AP7, A2, R4, R5 i R6. La metròpoli d’eixos comportaria també un major equilibri dins el Vallès, per exemple reforçant Granollers com a seu universitària, avui concentrada a la UAB i la UPC de l‘Occidental. Es situaria al peu de l’estació de la línia R2 de Rodalies, on és possible un campus urbà. D’altres polaritats a l’Oriental serien al voltant de Circuit de Montmeló i a Mollet als vells espais industrials entre el nucli, l’R2 i l’autovia C33. Una estratègia regional plantejaria aquests nodes enfilats en eixos de comunicacions i sistemes urbans, entenent tota l’economia que hi ha en aquests espais. I per això caldria mirar als vells espais industrials, per tal d’afegir nova vida a nuclis antics, per exemple aportant nova significació als vells centres de Terrassa i Sabadell.\nEn el cas de Sabadell hi ha sis quilòmetres de riu industrial, el Ripoll, un lloc immers dins d’un potent espai natural. Si aquest no esdevé un projecte regional, no assolirà mai l’escala que només ella li pot aportar, perquè l’escenari local sempre serà insuficient. L’especialització urbana regional és la clau general, també a Terrassa (UPC, Leitat…) i a tots els escenaris antics, perquè no es tracta d’una lluita liberal descarnada, en la qual només puguin sobresortir els espais de l’economia global més competitiva.\nTots els grans eixos que arriben a Barcelona són eixos de país, encara que per mobilitat pensem que surten de Barcelona vers el país. Només un eix li és tangencial, el del corredor prelitoral que passa per la banda vallesana de Collserola. Aquesta és la columna vertebral del país amb la qual la capital ha de relacionar-s’hi molt millor. Els serveis regionals ferroviaris que aniran des de Lleida i l’Aldea fins a Figueres han de fer parada darrera Barcelona, al Vallès, i els barcelonins ho han de tenir a tocar amb el que ha de ser el nou túnel de FGC al Vallès. Totes les polaritats regionals, noves i antigues, pressuposen una estratègia econòmica productiva avançada. Hi ha base empresarial a cada pol, a reforçar amb actuació pública. Aquest no és altra cosa que un plantejament win-win entre Barcelona i la seva regió.\nManel Larrosa Arquitecte i urbanista membre de FEMvallès


Manifest i Taula Rodona sobre el Dret a Fracassar – Creat360º\nS’ha de ser valent i a Terrassa ho som molt per organitzar una Taula Rodona a l’entorn del fracàs i presentar alhora un Manifest per el Dret de les Persones a equivocar-se, cometre errors i fracassar.\nCreat 360 i en Santi Rius han estat els encarregats de l’organització d’aquest esdeveniment, que ha partit d’una iniciativa de l’Ajuntament de Terrassa i Orbital 40, i ho hem fet perquè pensem que aquest ha de ser un punt de sortida per aprendre a positivar el fracàs i mirar de treure’n profit del que en ell hàgim après.\nLa Taula Rodona comptarà amb la presencia de 5 persones que ens explicaran com s’han enfrontat ells al fracàs i que n’han après i estarà moderada per un destacat professional, com és en Xavier Marcet.\nUs anirem donant detalls a mesura que s’acosti aquesta data ja que creiem que aquest acte és d’aquells que val la pena apuntar-se a l’agenda. Qui pot afirmar que mai ha fracassat al llarg de la seva vida? Jo mateix us asseguro que ho he fet i l’important no és dir-ho, sinó el que he après en cada ocasió i que no hagi mai perdut la il·lusió de tornar-ho a intentar. Com deia en Winston Churchill “L’èxit és la capacitat de passar d’un fracàs a un altre sense perdre l’entusiasme”.\nLa Taula Rodona es farà el dimarts 16 de desembre a les 18:30 hores a la sala d’actes de Qu4drant.0 que es troba al Vapor Gran C/Telers, nº 5, escala B, 2ª planta.\nSi ja us hi voleu apuntar ho podeu fer enviant un mail a: orbital40@terrassa.cat\nCategories conferencies, emprenedoria, noticies, presentacions, projectes, reflexions, talent Etiquetes Ajuntament de Terrassa, Creat 360, orbital 40, Qu4drant.0, santi rius, Taula Rodona a l’entorn del fracàs, Winston Churchill, Xavier Marcet Navegació per les entrades\n#Nadalgram la idea guanyadora dels Tallers de Creativitat


Hem signat la constitució del Fons d’Habitatge de Lloguer Social | Consell Nacional de Joventut de Catalunya\nHem signat la constitució del Fons d’Habitatge de Lloguer Social\nJuntament amb nou entitats i el Departament de Territori i Sostenibilitat. El Consell Nacional de la Joventut de Catalunya (CNJC) juntament amb nou entitats més i el Departament de Territori i Sostenibilitat hem signat avui el Fons d’habitatges de lloguer per a famílies en risc d’exclusió.\nInicialment, s’integraran en el fons els habitatges públics de la Generalitat, dels Ajuntaments, els habitatges de les borses municipals de lloguer, els habitatges d’inclusió i els habitatges de les entitats financeres que han estat cedits fins el moment a les administracions. Els habitatges que s’incloguin en el fons hauran de ser adjudicats sempre per una administració pública, per un període mínim de 5 anys, i el preu del lloguer haurà de ser almenys un 20% inferior al preu de mercat. Els llogaters d’aquests habitatges podran demanar un ajut al pagament del lloguer que garanteixi que el lloguer que paguen no supera els percentatges sobre els seus ingressos fixats a l’acord.\nL’acord inclou també un compromís anual per incrementar el fons de lloguer destinat a polítiques socials per part de l’administració i els ajuntaments. Finalment, també es preveu un mecanisme pel qual les entitats financeres o els grans tenidors d’habitatges puguin integrar-se dins el fons pels habitatges que gestionin directament aquestes entitats, sempre que es compleixin els requisits que consten a l’acord. Així mateix, caldrà que es comprometin a no realitzar desnonaments de famílies en situació de vulnerabilitat residencial.\nPer les Entitats Catalanes d’Acció Social (ECAS), Sra. Teresa Crespo Per l’Associació d’Usuaris de Bancs, Caixes i Assegurances de Catalunya (AICECADICAE), Sr. Jordi Tarruella


Iniciem la ruta a la corba de la carretera de les pistes on comença el corriol que puja al refugi d’Ulldeter. Força abans d’arribar al refugi, deixem el corriol per seguir unes fites a la nostra esquerra que creuen el torrent, i segueixen ben minses fins trobar una tartera de grans blocs. Ens trobem a la base del Gra de Fajol Petit, i la nostra ruta consisteix en remuntar un terreny costerut fins a unes llastres, tot deixant a la dreta les canals orientals que es desprenen del cim.\nLa dura i pedregosa pujada ens fa suar de valent i no dona treva pràcticament fins el cim del Gra de Fajol Petit. És qüestió d’anar fent i anar guanyant desnivell.\nDalt del cim del Gra de Fajol Petit s’amplien les panoràmiques cap el Canigó, la Garrotxa i al sud, i és ben visible el tram de carena força definida que farem fins el Gra de Fajol Gran. Així doncs per terreny més agraït arribem al Gra de Fajol Gran. Moment per a reposar i menjar, doncs ja són les dues del migdia.\nPer baixar fem dos grups. Un d’ells, més fresc, baixa al coll de la Coma d’Orri, per a continuar descendint per la magnifica i solitària vall del mateix nom fins el pont que ens permet arribar a la carretera d’accés a les pistes, just sota la cabana de la Molina.\nL’altre grup baixa al coll de la Marrana i segueix el marcat corriol del GR-11 que ens porta al refugi d’Ulldeter. Segueix una petita estona més fins que el torrent fa les primeres gorgues i salts d’aigua, i permet fer un bon bany. Reprenem el GR i amb pocs minuts estem de nou a la carretera on tenim els vehicles.\nUna bona excursió acompanyada d’un dia calorós, que agraïa com mai la cervesa a Setcases.\nPep Molinos (17/07/2021)\nDura Pujada al Gra de Fajol Petit\nEl Gra de Fajol Petit des d'el Gran\nUn amic al Gra de Fajol


Blog - La Cambra de Comerç de Sabadell i Ekon continuaran fomentant la internacionalització i la digitalització de les empreses • Cambra Sabadell\nEtiquetes: Cambra Cambra Sabadell conveni conveni de col·laboració Ekon suport empresarial partner partner tecnològic empresa\nEntre els actes planificats per al 2021 destaca la celebració, el 25 de gener, d’un webinar sobre novetats fiscals on també hi participarà Banc Sabadell.\nLa Cambra Oficial de Comerç, Industria i Serveis de Sabadell i Ekon, el líder espanyol en solucions de gestió empresarial al núvol per a les petites i mitjanes empreses, han renovat un any més el seu conveni de col·laboració per al foment de la internacionalització, l'emprenedoria i la digitalització de les empreses de la demarcació.\nL’acord, signat a finals de desembre per Ramon Alberich, President de la Cambra de Comerç de Sabadell i per Juan Antonio Fernández, CEO d'Ekon, mantindrà la vinculació entre ambdues organitzacions, amb la finalitat d’establir relacions comercials i de col·laboració orientades a la promoció i el desenvolupament de la indústria dins de la demarcació de la Cambra, que compta amb més de 35.000 empreses i emprenedors. El conveni tindrà una vigència d'un any.\nLa renovació d'aquest acord per al 2021, respon als bons resultats obtinguts durant l’any 2020, abans i durant la pandèmia. Cal destacar la celebració a les instal·lacions de la Cambra, al febrer de 2020, d'un esdeveniment sobre Lean Office Management que va comptar amb la participació de més de 50 empreses. Durant el confinament, la col·laboració s'ha mantingut. La Cambra ha col·laborat en la difusió de diferents webinars i esdeveniments en línia organitzats per Ekon; i, per la seva part, professionals de l'empresa tecnològica han participat com a experts en diferents cursos i sessions de l'àrea econòmica i financera, organitzats per la Cambra.\nRamon Alberich, President de la Cambra ha destacat que la renovació de l’acord amb Ekon suposa "refermar la col·laboració amb l'empresa referent en solucions tecnològiques de gestió empresarial, amb l'objectiu de donar suport i contribuir a la competitivitat de les nostres empreses i més encara en moments tan crucials com els que estem travessant, en els quals aquestes han fet un important esforç en la digitalització i la millora integral de tots els seus processos”.\nPer a Juan Antonio Fernández, CEO de Ekon: "És en l'actual conjuntura quan hem d'ajudar més que mai a les empreses. Amb el coneixement de les necessitats de el teixit empresarial que té la Cambra de Comerç de Sabadell i el nostre suport tecnològic, farem que siguin indústries més competitives, tant en el mercat nacional com internacional ".\nEntre els esdeveniments ja planificats per al 2021 destaca la celebració, el 25 de gener, d'un webinar sobre novetats fiscals i en el qual també participarà una altra entitat de referència vinculada a la Cambra, el Banc Sabadell.\nConstituïda l’any 1886, la Cambra Oficial de Comerç, Indústria i Serveis de Sabadell, és una corporació de dret públic que representa els interessos generals del comerç i la indústria de la seva demarcació i compta amb més de 35.000 empreses i emprenedors. Totes les accions que realitza tenen com a objectiu contribuir al desenvolupament econòmic d’aquestes empreses canalitzant les seves inquietuds, donant suport i impulsant els seus interessos generals.\nEkon és el líder espanyol en solucions de gestió empresarial al núvol per a la pime. Gràcies a la seva plataforma en el núvol, les solucions d’Ekon proporcionen a les empreses la flexibilitat, agilitat i adaptabilitat necessàries per assolir l'excel·lència operativa en un mercat cada vegada més canviant.\nDiàriament, més de 4.000 empreses i organitzacions de totes les dimensions i de sectors com la indústria, la distribució, la salut, la construcció, l'enginyeria i la consultoria confien en Ekon per avançar-se als seus competidors i avançar en la seva agenda digital.


Lleida donarà suport a la vaga general al País Basc i Navarra del 30 de gener - Teleponent\nInici Societat Lleida donarà suport a la vaga general al País Basc i Navarra...\nLleida donarà suport a la vaga general al País Basc i Navarra del 30 de gener\nDiferents sindicats, entitats i col·lectius convocaran una manifestació sota el lema 'Treball, pensions i vida dignes'\nRepresentants de diferents sindicats, entitats i col·lectius, després de presentar la manifestació a Lleida en suport a la vaga general del País Basc del 30 de gener. Imatge del 27 de gener del 2020\nDiferents sindicats, entitats i col·lectius duran a terme dijous a la tarda una manifestació a Lleida en suport a la vaga general convocada el 30 de gener al País Basc i Navarra per les organitzacions integrants de la Carta de Drets Socials d’Euskal Herria en defensa d’un treball, unes pensions i una vida dignes.\nAmb el mateix lema que la vaga general prevista al País Basc i Navarra, a dos quarts de set de la tarda es farà a Lleida una concentració davant de la Tresoreria de la Seguretat Social a la capital del Segrià la qual donarà pas a una manifestació per l’Eix Comercial i que finalitzarà a l’avinguda de Francesc Macià. Les entitats convocants han fet una crida aquest dilluns al conjunt dels lleidatans a participar en la mobilització.\nLa representant d’USTEC-STEs i l’IAC també ha posat de relleu que, segons dades d’un informe d’Intermón-Oxfam, durant el 2018 el sou mitjà a les empreses de l’IBEX 35 es va reduir un 1,32% quan, en canvi, el dels alts directius va augmentar un 6%. “És ben clar que els treballadors segueixen tenint sous precaris”, mentre que “els sous de directius i executius creixen exageradament”, segons ha denunciat Aguilà.\nAixí, ha explicat que “un alt directiu d’una empresa de l’IBEX 35 cobra 123 vegades més que un treballador mitjà” i, pel que fa a la bretxa salarial de gènere, “les dones cobren, de mitjana un 15% menys que els homes a en aquestes empreses”.\nRosa Aguilà també ha remarcat, en relació a la vaga, que a Catalunya “les desigualtats han augmentat en els darrers anys” i “la precarietat laboral i l’habitatge, són problemàtiques recurrents que afecten bona part de la població”.\nLa representant d’USTES-STEs i IAC ha recordat que “el 20% de la població amb un nivell econòmic més alt guanya 5,7 vegades més que el que guanya l’altre 80%, que està en una situació de pobresa”.\nTambé ha explicat que, segons les dades de l’Idescat de l’octubre passat, “el 87% dels contractes que es fan són temporals i la taxa de treballadors ‘pobres’ és d’un 14%”, mentre “la taxa d’atur entre els menors de 25 anys a Catalunya supera el 24%, més del doble que la taxa registrada entre els majors de 25 anys”.\nDavant aquestes dades, diferents entitats, organitzacions i sindicats lleidatans volen donar suport a la vaga general del 30-G al País Basc i Navarra amb una manifestació que començarà a dos quarts de set de la tarda davant de la Tresoreria de la Seguretat Social a Lleida.\nSota el lema ‘Treball, pensions i vida dignes’, la mobilització està convocada per la Marea Pensionista de Lleida, Marea Blanca Lleida, ANC Lleida, Òmnium Lleida-Ponent, CDR de Cappont, Intersindical Alternativa de Catalunya (IAC), CGT Ensenyament, CNT Ponent, Moviment d’Esquerres (MES), Biblioteca Anarquista Maria Rius, Batzac-Joventuts Llibertàries, Plataforma d’Interins de Lleida, Grup de Dones de Lleida, tot i que s’hi pot acabar sumant encara alguna entitat més.\nLa vaga general del 30-G als territoris del País Basc i Navarra la convoquen els sindicats integrats a la Carta Social d’Euskal Herria (LAB, ELA, ESK, STEILAS, Etxalde, EHNE, HIRU), a més de la CNT i de nombroses organitzacions socials, estudiantils, juvenils, ecologistes, feministes i de pensionistes, entre altres. Per la seva banda, la UGT i CCOO se n’han desmarcat. (acn)\nArticle anteriorL’Assessor: el registre de la jornada laboral\nArticle següentAlcarràs quantifica en 73.000€ els danys en infraestructures pel temporal Glòria


Els contenidors soterrats seran substituïts per mòbils | Viu Molins de Rei\nContenidors soterrats del carrer Rafael Casanova // Jose Polo\nEls contenidors soterrats impulsats per l’anterior govern municipal situats als carrers Rafael Casanova, Anselm Clavé i a la plaça del Molí, han estat, sens dubte, un fracàs. Són un niu de brutícia diària que perjudica la imatge de la zona i, a més, suposen un cost elevat de manteniment. És per això que aprofitant l’aprovació del nou contracte de recollida de residus i neteja de la via pública l’Ajuntament de Molins de Rei ha decidit eliminar-los. L’alternativa: uns contenidors mòbils disponibles durant unes hores al dia i que després seran retirats a altres punts.\n“La gent tindrà unes hores a la tarda, possiblement de set a onze, per sortir a llançar les escombraries, sinó haurà de caminar cap als contenidors fixes més pròxims”, explica el regidor d’Espai Públic i Manteniment, Miguel Zaragoza (PSC). Així s’aconsegueix “millorar la imatge” de l’espai retirant els contenidors “d’allà on són especialment molestos”, argumenta el regidor.\nEl sistema començarà substituint els contenidors soterrats del Rafael Casanova però, si funciona, el govern municipal format per CDC i PSC no descarta utilitzar-ho en altres punts del municipi. Zaragoza afirma que tenen al cap fer-ho en “altres zones comercials” i allà on els contenidors causen més molèsties, com carrers estrets o amb poc espai. Els contenidors mòbils permetran la recollida de totes les fraccions de residus menys el vidre. Aquesta forma de fer s’està impulsant en municipis com Badalona, Granollers o Esparraguera.\nEtiquetes:contenidors mòbils contracte recollida de residus Miguel Zaragoza PSC PSC Molins de Rei recollida de residus Residu Mínim vía pública


plaestanydigital.cat | Banyoles Televisió - Junts per Banyoles demana penjar la bandera LGTBI al balcó de l’Ajuntament\nJunts per Banyoles demana penjar la bandera LGTBI al balcó de l’Ajuntament\nEl grup d’ERC – Junts per Banyoles demana a l’equip de govern que pengi la bandera LGTBI al balcó de l’ajuntament, si més no, durant el dia de l’Orgull, el 28 de juny.\nAixí ho ha manifestat en un comunicat, aquest dijous en el que recorda que en el ple del mes de maig va presentar una moció referent a aquest tema i que va ser aprovada per la majoria dels regidors. En el text, s’instava l’equip de govern a donar visibilitat al col·lectiu LGTBI i una de les mesures més visibles és penjar la bandera de l’arc de Sant Martí al balcó del consistori. Aquesta petició està relacionada amb la que va fer l’Àrea de Benestar Social del Consell Comarcal del Pla de l’Estany a tots els ajuntaments de la comarca, de penjar la bandera a les façanes el 17 de maig, Dia Internacional contra la homofòbia, transfòbia i bifòbia. L’Ajuntament de Banyoles va ser l’únic que va col·locar la bandera en un pal a l’entrada de l’Oficina d’Atenció Ciutadana, en comptes de a la façana.\nEn aquest sentit, des de Junts per Banyoles proposaven deixar la bandera penjada des del 17 de maig al 28 de juny, i recorden que l’equip de govern hi va votar a favor. Tot i això, la bandera continua penjada a una asta a l’entrada principal del consistori.\nEl portaveu de Junts per Banyoles, Jaume Butinyà, explica que durant la última Junta de Portaveus, a principis d’aquesta setmana, es va tractar el tema, però encara no hi ha una decisió sobre on es col·locarà la bandera.


Des de Lleida...: de gener 2013\nAgustí Faura i Badia\nAquest setmana ens ha deixat a l'edat de 85 anys l'exentrenador de la Unió Esportiva Lleida durant la temporada 1970-1971 Agustí Faura.\nFaura nasqué a Gavà el 3 de setembre de 1927 i debutà en el món futbolístic com a jugador en l'equip de la seua ciutat natal, el Gavà CF durant l'any 1947 jugant fins el 1949. Tot i ser una defensa de no gaire estatura tenia unes molt bones condicions físiques i era molt bo en el marcatge. També era un especialista en el llançament de faltes amb l'esquerra, gràcies a això va aconseguir força gols durant la seua carrera com a futbolista. segons m'explica aquesta enciclopèdia del Lleida que és el Daniel Badia, a causa de la potència del seus xuts un cop en un entrenament va trencar una de les porteries del Camp d'Esports.\nLes seues bones actuacions amb el Gavà van fer que el Badalona el fitxés per a la 2a divisió jugant-hi dos temporades fins el 1951. Jugant a Badalona patí la seua primera greu lesió, una lesió de columna en un partit contra el Saragossa que el deixà inactiu durant set mesos. A causa d'aquesta lesió el Badalona no li va renovar el contracte i fitxa pel CD Sabadell durant dos temporades tornant a mostrar la seua qualitat a la 2a divisió. La seua progressió continua fins que el 1953 debuta amb l'Espanyol a Sarrià confirmant el seu millor moment de la carrera esportiva. A l'Espanyol sobretot és recordat per un gol que va marcar en una victòria contra el Barça per 1-4 al camp de les Corts.\nA l'equip perico hi va estar 6 temporades fins que l'any 1959 patí la seua segona greu lesió i definitiva per deixar la carrera futbolística. En un partit contra l'Osasuna Faura es va fracturar la tíbia i peronè, lesió de la qual ja no es va recuperar i que l'obligà a abandonar el futbol com a jugador.\nL'any 1964 Faura inicià la seua carrera com a entrenador sent el segon de Pedro Solé en les categories inferiors de l'Espanyol. La temporada 1965-66 fitxa per l'Olot de la 3a divisió fent-se càrrec de l'equip`fins la temporada 67-68. La següent temporada retorna a l'Espanyol ja al primer equip com a segon d'Argilés arribant a dirigir un partit de Copa davant el Màlaga ja que es va destituir Argilés i el nou entrenador que l'havia de substituir, el xilè Fernando Riera encara no havia arribat. Un cop arribat Riera va continuar exercint de 2n entrenadsor fins que fou cessat el febrer de 1970.\nLa temporada 70-71 la Unió Esportiva Lleida tornava a Regional 30 anys després (i tenien 2000 socis... a Regional...). El president, l'oblidat Martínez Cabrera decideix abocar-ho tot a l'equip per tornar a 3a Divisió, destitueix l'entrenador José Luis Riera a qui l'afició feia responsable des descens i fitxa Agustí Faura. La plantilla es reforçà amb el porter Arbea, Miquel Pons (futur president), Mercadé i gent del planter com Rabasa i Pepín i mantenint els millors jugadors de la temporada anterior com eren Buján i el golejador Josep Ma Mora.\nA la segona volta i després d'anar líder tota la temporada Martínez Cabrera destitueix Faura. El motiu fou perdre 2 partits consecutius (Gavà i a casa contra el Granollers) i el president feu tornar Don Saturn Grech. Com que Grech va ser fitxat quan oficialment Faura encara no s'havia donat de baixa, cap dels dos va poder dirigir l'equip durant aquest petit període i va ser Manolo Bademunt qui ocupà la banqueta esdevenint així la rocambolesca situació de tenir 3 entrenadors a la vegada. Mentres Faura no va cobrar seguia Grech a tots els llocs del camp. Ja veuen, no només era Xavier Massana qui tenia manies de fitxar entrenadors a sarpats. Coses del Lleida...\nFinalment el Lleida quedà 2n i tornà a Tercera. I un cop desvinculat del Lleida Faura va entrenar el Tortosa, el Terrassa, l'Sporting Mahonés i, finalment, el Sant Andreu l'any 1979\nPublicat per Babunski a 5:01 p. m. Cap comentari:\nUna visió diferent del 2013\nJa tenim el 2013 entre nosaltres (o nosaltres estem enmig del 2013) i tothom quan parla del 2013 comença a parlar de sous, preus, feina, economia....\nJo el 2013 me'l vull mirar d'una altra manera (comenci's a preocupar). Pensin que el 2013 és el primer any sense dígits repetits des del 1987. Què me'n diu? Quanta gent ha nascut sense conèixer un any sense dígits repetits? Som afortunats! I a més està format per una permutació del 4 primers dígits [0,1,2,3] cosa que no passava des del 1320. I vostè sense saber-ho...\nPer Twitter va córrer (no gaire per sort) que 2013 és un nombre primer. Ni cas, no sé com algú pot inventar-se tals tonteries i després, encara pitjor, que algú les escampi. 2013=3*11*61. L'últim any primer fou el 2011 i el proper serà el 2017. Si que és un nombre primer el nombre 3^2+11^2+61^2=3851. Fixi's que 2013 és producte de 3 primers... però 2014 i 2015 també ho són. Això no passava des de 1946, 1947 i 1948. I no tornarà a passar fins el 2035, 2036 i 2037.\nTots tenim clar que el 2013 serà un any catastròfic, matemàticament podria ser satànic i tot:\nPerò si això li fa una mica de por pot construir el 2013 com:\nI si li agrada més barrejar les coses:\nTambé li pot portar idees transcendents:\n2013 és el 39è terme de la successió formada pels nombres els quals, n, n+1 i n+2 tenen el mateix nombre de divisors.\nTambé és l'11è terme de la successió de terme general 1+(144+(50+(35+(10+n)*n)*n)*n)*n/120. No és pensi que és una successió qualsevol aquesta, no. És la successió dels coeficients del polinomi obtingut en realitzar el producte dels polinomis de (1+3x+6x^2+10x^3+...)*(1+3x^2+6x^3+10x^4+...). Ara bé, no sé pas si mai tindrà la necessitat de realitzar aquesta operació. És el 21è terme de la successió (9/2)*n^2-(15/2)*n que dóna la llista de coeficients de (5-2x)*(1-x^3)/(1-x)^4. I el 31è terme de 2*n^2+11n+12, successió que, segons Milan Janjic es fa servir per trobar el nombre de subconjunts amb unes determinades característiques que ara no em vénen de gust explicar tampoc. No crec que li interessin gaire per això.\nEl 2013 justament amb el 2557 formen un parell de Wallis. Aquestos parells compleixen que on és la funció divisor. Aquesta funció es defineix com la suma de les k primeres potències dels divisors naturals de n, on n és un enter. En resum,\nTot això ve d'un problema proposat per Pierre de Fermat (que és conegut per donar molts problemes) l'any 1657 i que és conegut com el problema dels primers de Fermat.\nTambé 2013 és un nombre 2-Smith (un nom ben comercial, no creu? No li agradaria ser un 2-Smith?). I què és un nombre 2-Smith? Li intentaré explicar amb l'exemple del 2013. primer sumem les xifres del 2013: 2+0+1+3=6; els seus factors primers tal i com hem vist abans són 3, 11 i 61 i si sumem 3+1+1+6+1=12 que és el doble de la suma dels dígits del nombre. Aquest nombres són els nombres de 2-Smith.\nSi escrivim el 2013 en base 2 (11111011101), en base 3 (2202120) i en base 5 (31023) i fem la suma dels dígits en cadascuna d'aquestes bases dóna el mateix resultat.\nI també té propietats relacionades amb els nombres de Carmichael, amb nombres de Mersenne associats, quadrats perfectes en base 6...\nNo conto pas que li serveixi de res tot això que li he dit. Quan s'acabi l'any ja tindrà la seua pròpia idea del que és el 2013... que, per cert, és l'Any Internacional de l'Estadística (http://www.statistics2013.org/)\nPublicat per Babunski a 1:00 p. m. 2 comentaris:


Escola el Cérvol – El Cérvol\nemergència Escola el Cérvol Nens Revista Salut\nUn matí assolellat donava el bon dia! Després d’un estiu de jocs, de bicicletes, de passejades, de piscines… avui toca tornar a classe i recuperar la normalitat en la vida d’uns infants en edat escolar. Totes les portades dels diaris en van plenes. A Cervià la directora rebia als alumnes Saber més…\nPer jmrue, Fa 2 anys setembre 14, 2020 ,\nEscola el Cérvol Nens Revista Salut\nDurant el mes de Juliol s’ha realitzat el casal d’estiu per als nens/es de P3 a sisé. El qual s’ha dut a terme cada matí de 9 a 13hores. Aquest any s’ha seguit la temàtica “Vine a fer la volta al món” i cada setmana hem “visitat” diversos països de Saber més…\nPer jmrue, Fa 2 anys juliol 26, 2020 ,


El Pla Hidrològic de les Balears, a punt per aprovar-se - MÉS per Mallorca\nEl Pla Hidrològic de les Balears, a punt per aprovar-se\nEl Consell Nacional de l’Aigua informa sobre la revisió anticipada del Pla i l’envia al Consell de Ministres per a la seva aprovació\nComplim amb la normativa i compromís amb la societat illenca i amb la Comissió Europea. El Consell Nacional de l’Aigua informa favorablement sobre la revisió anticipada del Pla Hidrològic de les Balears i l’ha enviat al Consell de Ministres per tal que l’aprovi. Un cop l’executiu estatal aprovi la revisió del Pla, aquest entrarà en vigor, amb la qual cosa s’evita una sanció per les mancances detectades al Pla vigent, tramitat pel Govern del PP.\nEn la revisió del Pla Hidrològic de les Illes Balears s’han incorporat i actualitzat totes aquestes dades amb data de 2015 i s’ha revisat l’estat de les masses d’aigua subterrànies —s’han actualitzat les dades de consums, disponibilitat, qualitat i demanda—, s’han reprès les tasques de monitoratge de les aigües superficials i s’han establert mesures de gestió de la demanda.\nTambé s’han pres mesures normatives per a la protecció dels recursos subterranis, per a frenar la sobreexplotació, i de gestió de la demanda per a la protecció de recursos subterranis.\nPel que fa a les zones humides, se n’ha revisat la cartografia d’acord amb l’establert al reglament de domini públic hidràulic, identificant també les zones humides potencials. També s’han declarat nou reserves fluvials, previstes al Pla Hidrològic Nacional, i s’han adaptat les directrius a la normativa vigent amb relació a riscs d’inundació i a la legislació autonòmica del sòl.\nDurant la tramitació del Pla s’ha fomentat la participació pública amb l’activació de les Juntes Insulars de l’Aigua i la celebració de reunions de participació i sectorials, i s’ha rebut un total de 126 documents d’aportacions. El Pla ha rebut el mes de setembre els informes favorables del Consell Balear de l’Aigua i de la Comissió de Medi Ambient de les Illes Balears i ha estat aprovat amb caràcter inicial per Consell de Govern.


Cisco Webex Desk Hub dispositiu que simplifica el hotdesking\nCisco ha ampliat la seva línia de dispositius de col·laboració dissenyats per potenciar a l’treballador a distància i permetre un retorn segur a l’oficina. Els tres nous dispositius que s’uneixen a la cartera de dispositius intel·ligents Webex són: Webex Desk Camera, Webex Desk Hub i Webex Desk .\nDavant un entorn de treball híbrid que combinarà interaccions remotes i presencials amb major freqüència, Cisco facilita aquesta evolució per a les organitzacions i un futur més inclusiu per a totes les persones a través de la tecnologia.\nDispositius dissenyats per al nou lloc de treball híbrid i col·laboració avançada :\nSi el que estàs buscant és una càmera USB, Webex Desk Camera : Perfecta tant per a la llar com per a l’oficina, amb una funció d’intel·ligència artificial de primera categoria.\nWebex Desk Hub: Introdueix una nova categoria que simplifica el hotdesking .- Hotdesking és un sistema d’organització d’oficines en què diversos treballadors utilitzen una única estació o espai de treball físic durant diferents períodes de temps.-\nEn l’article d’avui centrem en el segon d’ells “ Webex Desk Hub “:\nMoltes organitzacions estan reconfigurant el seu espai d’oficina, incloent menor àrea d’escriptori i més ‘ hotdesking ‘Per als empleats. Amb Webex Desk Hub resulta molt senzill convertir qualsevol escriptori disponible a un espai personal.\nDissenyat per a treballs híbrids, des de qualsevol escriptori. Simplement aparelli seus dispositius i agilitzi el seu dia. Vegi les seves llistes de tasques pendents i missatges importants, faci i rebi trucades i uneix-reunions sense tocar el seu ordinador portàtil.\nAquest innovador dispositiu, es connecta a la perfecció al seu perfil personal, això permet fer que qualsevol escriptori sigui tan funcional i familiar com el seu.\nVols més informació sobre Webex Desk Hub?\nMoltes empreses estan reconsiderant i reconfigurant els seus espais d’oficina, així que tornar a aquestes infraestructures pot significar menys espai per a escriptoris i més hotdesking per als empleats.\nQuines altres funcionalitats permet Webex Desk Hub ?\nAquesta nova categoria de dispositiu és prou potent per proporcionar videoconferències i trucades telefòniques de gran qualitat, però també permet connectar altres dispositius com la càmera, auriculars, pantalla, ordinador portàtil i mòbil. Webex Desk Hub integra intel·ligència per a proporcionar una experiència consistent, i permet reservar un escriptori mitjançant el portàtil, el mòbil o la targeta identificativa per certificar la identitat de l’empleat.\nEl Webex Desk Hub recopila en temps real dades ambientals, ocupació i ús d’escriptori, per ajudar a administrar el nou espai d’oficina o utilitzar-lo per desplegar senyalització digital amb recordatoris, per ajudar a permetre un retorn segur.


2 min. Andorra la Vella 12/11/2019 12:50\n651x366 Dolors Rodríguez, de l'Associació Andorrana per la Malaltia d'Alzheimer; el conseller de Joventut, Esports i Participació Ciutadana d'Andorra la Vella, Alain Cabanes, i el ciclista Joaquim 'Purito' Rodríguez, amb la samarreta solidària que s'ha fet amb motiu de la jornada. / M. F. (ANA) Dolors Rodríguez, de l'Associació Andorrana per la Malaltia d'Alzheimer; el conseller de Joventut, Esports i Participació Ciutadana d'Andorra la Vella, Alain Cabanes, i el ciclista Joaquim 'Purito' Rodríguez, amb la samarreta solidària que s'ha fet amb motiu de la jornada. / M. F. (ANA)\n651x366 Dolors Rodríguez, de l'Associació Andorrana per la Malaltia d'Alzheimer; el conseller de Joventut, Esports i Participació Ciutadana d'Andorra la Vella, Alain Cabanes, i el ciclista Joaquim 'Purito' Rodríguez, durant la roda de premsa per presentar la proposta solidària de ciclisme. / M. F. (ANA) Dolors Rodríguez, de l'Associació Andorrana per la Malaltia d'Alzheimer; el conseller de Joventut, Esports i Participació Ciutadana d'Andorra la Vella, Alain Cabanes, i el ciclista Joaquim 'Purito' Rodríguez, durant la roda de premsa per presentar la proposta solidària de ciclisme. / M. F. (ANA)\nEl comú d’Andorra la Vella té la voluntat de dur a terme, de manera periòdica, una ‘ masterclass’ esportiva solidària per trimestre “vinculada amb una associació del país i també amb les activitats que es proposen de ‘fitness’ als Serradells”, tal com ha explicat el conseller de Joventut, Esports i Participació Ciutadana, Alain Cabanes. El tret de sortida a aquesta acció tindrà lloc el dissabte 23 de novembre amb una proposta de ciclisme que anirà a benefici de l’ Associació Andorrana per la Malaltia d'Alzheimer (AAMA).\nUnes 45 persones assisteixen a la 'masterclass' solidària


Els clubs de bàsquet tanquen amb èxit la recollida solidària d'aliments | Periódic local L' Opinió de Torrent\nDijous, 07 de Gener del 2021\nDies abans de l'arribada de les festes nadalenques, els principals clubs de bàsquet de Torrent s'unien amb un objectiu solidari en comú.\nEl Nou Bàsquet Torrent i el Unió Bàsquet Femení de Torrent, a més l'Escola de Bàsquet que entre tots dos gestionen, llançaven una campanya de recollida d'aliments en benefici del Punt d'Aliments de Torrent.\nDes que s'iniciara l'estat d'alarma, l'equip de Serveis Socials de l'Ajuntament ha estat treballant presencial i telemàticament a fi de mantindre actius els seus serveis i des del Punt d'Aliments Municipal s'ha augmentat en un 33% l'atenció a les famílies.\nI els clubs de bàsquet no han volgut passar aqueixa ajuda per alt. Conscients de les múltiples necessitats que la situació de la Covid19 ha generat i a fi de conjuminar esforços, es va fer arribar la proposta solidària a tots els jugadors, jugadores i familiars de tots dos clubs i l'Escola.\nAmb l'ajuda dels conserges es va habilitar un punt de recollida en l'entrada del Pavelló El Vedat, en el qual durant aquestes setmanes s'han depositat un total de 123 quilos d'aliments no peribles.\nDerrota a domicili del NB Torrent enfront d'un Llíria que no perdona


Com adquireixen els museus? - Artur Ramon Art\ntempsarts.cat | 29 set. 2021\nNo tots els dies, tampoc cada setmana o cada mes, diferents museus catalans i europeus tenen la possibilitat de presentar noves adquisicions, i menys en els temps que corren. Al llarg del matí del 20 de setembre s’anaven solapant les notícies sobre les presentacions de peces que ajudaven a completar els fons del MNAC, del Museu Picasso de Barcelona i del patrimoni artístic de la República Francesa.\nDe diferents maneres i fórmules, arribaven des de mans privades a mans públiques un relleu de marbre amb l’efígie del rei Alfons el Magnànim, una carta de Picasso a Utrillo i un conjunt de nou peces del pintor malagueny. Un conjunt d’obres, aquestes i moltíssimes d’altres, que arriben als museus i centres patrimonials a través de diferents i variades accions comercials o legals que intentarem narrar en aquest article.\nA Catalunya, el Pla de museus 2030 —el document, aprovat pel Govern, on es programa i planifica el marc general dels museus del país i les seves accions fins a la dècada vinent— explica que “Els museus hauran adoptat un plantejament estratègic i planificat en les adquisicions, la documentació, la conservació preventiva i la restauració, i disposaran dels documents institucionals bàsics (polítiques, plans i protocols) per a cadascun dels àmbits de la gestió de les col·leccions, ben alineats amb la planificació estratègica global”.\nUn document que insta les diferents institucions museístiques a programar i planejar les seves adquisicions mitjançant plans d’adquisicions que podem emparar possibilitats de despesa, anàlisis sobre les mancances de la col·lecció, criteris d’adquisició o accions de mecenatge per completar la diversitat de fons patrimonials entre altres escenaris possibles.\nTota una documentació a la qual s’han de sumar els resums i informes d’adquisició anuals que presenten les diferents administracions, i institucions privades si escau, municipals, nacionals i estatals —alguns amb força retard— que narren la procedència, les noves altes i la destinació de les peces.\nUn dels òrgans capacitats, dins de l’Administració pública catalana, vinculats a l’adquisició de béns culturals és la Junta de Qualificació Valoració i Exportació de Béns del Patrimoni Cultural de Catalunya, la qual entre les seves funcions “informa o fa taxacions econòmiques de béns culturals mobles a petició d’òrgans de l’Administració pública o d’interessats privats per al tràmit de sol·licituds relatives a mesures de protecció o de foment per incentius fiscals al mecenatge, com poden ser les peticions d’exportació, de pagament amb béns culturals o de beneficis fiscals sobre béns culturals”. També cal destacar el paper del Consell Assessor del Patrimoni Cultural Català.\nRelleu amb el retrat d’Alfons el Magnànim adquirit per la Generalitat de Catalunya. Galeria Artur Ramon.\nUn cop programada, documentada, justificada, valorada i acceptada l’adquisició trobem diferents formes per materialitzar-la. La més coneguda, i obvia, és la compra directa a través d’ofertes per part d’un particular o comerciant. Com és el cas del relleu d’Alfons el Magnànim —que presentà la Galeria Artur Ramon— i la carta de Picasso a l’amic Utrillo adquirida pel Museu Picasso de Barcelona.\nDes d’aquest punt podem dur a terme diferents derivades sobre l’operació de compravenda. Algunes d’elles vinculades a diferents drets que empara la legislació nacional i estatal agrupats en els termes coneguts com a “drets d’adquisició preferents”. Tres fórmules d’adquisició basades en la possibilitat i prioritat d’adquisició per part de l’Administració per davant de particulars. Classificats en dret de tempteig —que pot dividir-se entre el que s’exerceix per compra en particulars o compra en subhasta—; dret de retracte —que pot realitzar-se d’acord amb la no correcta o nul·la comunicació d’una transacció comercial sobre un bé amb protecció nacional o estatal—, i l’oferta de venda irrevocable pot produir-se segons a la presentació d’una sol·licitud d’exportació temporal de venda o exportació definitiva considerada com a oferta de venda irrevocable davant l’Administració, amb el preu indicat a la sol·licitud.\nCarta de Picasso a Utrillo adquirida pel Museu Picasso de Barcelona. Museu Picasso de Barcelona.\nS’ha de sumar, dins de les formes previstes legalment d’adquisició per a béns culturals i patrimonials, la possibilitat d’assistència a subhastes internacionals. Espais on l’Administració catalana, o estatal, no disposa de cap preeminència sobre la resta de compradors i actua com un particular més.\nUn bé cultural, valorat i degudament documentat, també pot esdevenir element de pagament de deutes tributaris. Una transmissió entre un particular o privat i l’Administració que es coneix com a dació en pagament. Com és el cas de la dació que fa Maya Ruiz-Picasso a favor del Museu Picasso , amb nou obres de Picasso composta per teles, dibuixos, un quadern i una figura tiki de les illes Marqueses.\nEls últims escenaris previstos són els que no comporten una transacció econòmica: la donació i el dipòsit. La primera, cedint de forma pura i simple la propietat d’un bé a la institució museística i, la segona, deixant la peça o conjunt per un temps determinat. Tot i que la legislació estatal empara possibles deduccions fiscals per a donadors que podrien augmentar i ampliar-se en una futura llei de mecenatge.\nPer tal de promoure aquestes últimes formes d’adquisició, alguns museus compten amb fundacions i associacions d’amics, que entre altres funcions, fan aportacions a les col·leccions del centre. La Fundació d’Amics del MNAC o la Fundación de Amigos del Museo del Prado — que ara celebra els seus quaranta anys— en són bons exemples.\nExposició “Cuarenta años de amistad. Donaciones de la Fundación Amigos del Museo del Prado”. Museo Nacional del Prado.\nDeterminats museus i centres patrimonials disposen d’altres fórmules d’adquisició o ingrés de peces com poden ser l’ingrés per descoberta arqueològica o recerca científica, premis, traspàs entre institucions, l’encàrrec directe, llegat testamentari… Mil maneres i molt diverses d’adquirir que poden adaptar-se o fins i tot crear-se per a casos excepcionals d’interès per als museus.\nCal destacar que dins del Codi ètic d’ICOM —les sigles en anglès del Consell Internacional de Museus vinculat a l’UNESCO— hi resta un apartat dedicat a les diferents formes d’adquisició per part dels museus. Un detall que no pot passar per alt davant d’algunes males pràctiques que vinculen el mercat d’art o arqueologia internacional amb bandes terroristes o criminals.


Garraf al dia esports - Canal Blau\nAl dia esports 18-04-2018\nAvui el bàsquet serà protagonista a l’Al dia Esports de Canal Blau de la mà del nostre especialista en la matèria, Toni Cuevas. Amb ell repassem la derrota del CB Samà masculí davant d’un Salou que va ser molt superior…\n18 d'abril de 2018 A Garraf al dia esports, Programes TV\nAl dia esports 17-04-2018\nPentinem la jornada de futbol català amb Toni Muñoz. A 3a Catalana, CF Cubelles i Joventut Ribetana han aprofitat l’ensopegada de la UE Sitges, just abans de veure’s les cares cubellencs i ribetans la setmana vinent. Precisament, veurem imatges del…\n17 d'abril de 2018 A Garraf al dia esports, Programes TV\nAl dia esports 16-04-2018\nAvui el programa ve farcit de gols. Dues bones notícies i una de dolenta pels nostres equips referència a la comarca. El CF Vilanova, per exemple, va vèncer golejant el Junior, per 4-0, i segueix apropant-se al títol i a…\n16 d'abril de 2018 A Garraf al dia esports, Programes TV\nAl dia esports 13-04-2018\nAvui tanquem setmana a l’Al dia Esports de Canal Blau amb les prèvies del cap de setmana. Comencem pel futbol i un CF Vilanova que diumenge buscarà seguir ampliant el marge al capdavant de la classificació davant del Júnior. En…\n13 d'abril de 2018 A Garraf al dia esports, Programes TV\n[PG ESPECIAL] La temporada del “nou” CB Samà femení – Al dia esports 12-04-2018\nAvui el protagonisme de la nostra entrevista setmanal és pel sènior femení El Surtidor CB Samà, que actualment es troba a la zona mitjana de la taula de 1a Catalana. Convidem al plató les jugadores Laura Mateos i Marta Ferrater,…\n12 d'abril de 2018 A Bàsquet, CB Samà, Esports, Garraf al dia esports, Portada esports, Programes TV, Vilanova i la Geltrú\nAl dia esports 11-04-2018\nEl bàsquet i el poliesportiu comparteixen protagonisme a l’Al dia Esports d’avui dimecres. En bàsquet veiem la derrota del CB Samà a pista d’un rival directe com el Maristes Ademar de Badalona, la victòria del Bàsquet Ribes a casa davant…\n11 d'abril de 2018 A Garraf al dia esports, Programes TV\nAl dia esports 10-04-2018\nAvui dimarts de futbol comarcal repassem la jornada de 3a i 4a Catalana amb Toni Muñoz. Els dos grans punts d’interès del programa seran dues victòries locals. La del CD Ribes davant el Riudebitlles, amb remuntada inclosa. I la de…\n10 d'abril de 2018 A Garraf al dia esports, Programes TV\nAl dia esports 09-04-2018\nObrim setmana a l’Al dia esports de Canal Blau parlant d’un Club de Futbol Vilanova que setmana rere setmana es va acostant a l’ascens de categoria. Els vilanovins van golejar aquest cap de setmana a l’Espluguenc i es manté els…\n9 d'abril de 2018 A Garraf al dia esports, Programes TV\nAl dia esports 06-04-2018\nTanquem setmana a l’Al dia esports de Canal Blau fent prèvia d’un cap de setmana important pels equips de la comarca. El CF Vilanova visita diumenge l’Espluguenc amb la intenció de mantenir o augmentar el marge de punts al capdavant…\n6 d'abril de 2018 A Garraf al dia esports, Programes TV\nPàgina 1 de 8412345...102030...»Última »


-Bases del concurs de fotografia –\n1. La participació és lliure i gratuïta. Hi podrà participar qualsevol persona.\nCada participant podrà presentar fins a un màxim de tres fotografies en color o en blanc i negre. No s’acceptaran fotomuntatges que distorsionin la realitat.\nLes temàtiques del concurs abastaran tres modalitats : A. MIERES, B. TEMA LLIURE, color o blanc i negre i C. FENÒMENS METEOROLÒGICS.\nLes fotografies han de ser inèdites.\nLes fotografies s’han de presentar en format 20×30 en paper mate i emmarcades amb pass-partout de color negre de 30×40 cm.\nEls treballs es podran lliurar el 20 d’agost de 10 a 14 h i el 21 d’agost de 16 a 20 h. a l’Ajuntament de Mieres.\nLes fotografies es presentaran sota un pseudònim enumerades de l’1 al 3. S’adjuntarà en un sobre tancat amb el pseudònim escrit, i a dins un full on s’inclouran les dades personals (nom i cognoms, població, telèfon i e-mail), especificant el lloc o el punt on s’ha fet cada una de les fotografies.\nHi haurà un premi per cada modalitat.\nLes millors fotografies presentades a concurs seran exposades a l’església de Romeria els dies 23, 24, 25 i 31 d’agost i passaran a formar part de l’arxiu de l’Ajuntament, el qual es reserva el dret d’utilitzar-les, indicant el nom de l’autor.\nEl jurat estarà format per professionals de la fotografia i representants d’associacions de Mieres. El fallo del jurat serà el dia 24 d’agost i el seu veredicte serà inapel·lable podent declarar desert qualsevol premi.\nEls premis es lliuraran després del fallo del jurat, el dia 24 d’agost a les 18 hores a l’església de Romeria.\nQualsevol situació o circumstància no prevista en aquestes bases serà resolta pel jurat.


Móra d'Ebre » ACN\nEls alcaldes diuen que encara hi ha molts punts negres de cobertura de telefonia mòbil, com la carretera que uneix Flix i Maials\nEl Síndic de Greuges ha presentat l'esborrany de l'informe que elabora sobre les mancances dels plans d'emergència nuclear (PENTA) als alcaldes de la zona d'influència de les centrals nuclears d'Ascó i Vandellòs. Rafel Ribó ha comprovat en persona els problemes d'evacuació que es podrien viure i les mancances tecnològiques que encara hi ha a la zona, com punts negres sense cobertura de telefonia mòbil. El Síndic ha donat un termini de deu dies perquè els ajuntaments acabin de traslladar-li els suggeriments i demandes que recollirà l'informe així com propostes i reclamacions d'entitats i particulars. L'informe definitiu es farà arribar al Ministeri d'Interior, a la Generalitat i al Defensor de Poble Espanyol.\nAbans de la reunió amb una quarantena d'alcaldes, el Síndic de Greuges ha visitat l'estació de classificació i descontaminació (ECD) de Maials, l'escola d'Ascó i el centre d'emergència nuclear de Vinebre. Allí ha pogut comprovar algunes de les deficiències del PENTA i dels plans municipals que denuncien els alcaldes. "Li hem ensenyat que tenim les pastilles de iode a l'Ajuntament perquè seria més fàcil repartir-les allà o que les emissores dels avisos de la subdelegació del govern espanyol avui no anaven", ha explicat Gemma Carim, alcaldessa de Vinebre i presidenta del Consell Comarcal de la Ribera d'Ebre. "Tenim dosímetres renovats però no atreveix-te a obrir-ne un! Necessitem saber com funciona si ho hem d'explicar a la població. Ens ofereixen una formació online una vegada a la legislatura però no n'hi ha prou. Hem de parlar del dia a dia", ha reclamat.\nJustament una millor coordinació entre administracions és un dels principals eixos de les reclamacions que inclou l'esborrany de l'informe sobre els plans d'emergència nuclear que està redactant el Síndic de Greuges. Ribó ha agraït la predisposició dels ens locals a col·laborar i s'ha compromès a dirigir, aviat, les recomanacions a les institucions i empreses responsables. "La situació és de molta desatenció. No hi ha una autèntica coordinació entre les administracions, cal més implicació del govern central en coordinació del govern de la Generalitat. Cal un trobada de totes les administracions", ha denunciat el Síndic.\n"Tot això es redueix amb un sol principi: el pressupost ha de ser molt més important per a la zona d'emergència nuclear. La dotació pressupostària és avui quasi un insult", ha denunciat Ribó. Els recursos que reclama el Síndic servirien per a la formació d'agents i la dotació de mitjans, per millorar les comunicacions –encara hi ha molts punts negres de cobertura de telefonia mòbil, com la carretera que uneix Flix i Maials-, així com la millora de la xarxa ferroviària i les carreteres.\nLa presidenta del Consell Comarcal de la Ribera d'Ebre ha recordat que les carreteres estan preparades per una hipotètica evacuació en un radi de 10 quilòmetres però la inversió no abasta més enllà d'aquest perímetre. Carim ha lamentat que se segueixi posposant el desdoblament de la carretera C-12 tot i que és l'única via d'evacuació de la zona d'Ascó. "És una vergonya i no vull pensar que passaria si haguéssim de sortir tots alhora i hagués d'entrar el personal que mou una emergència. Podria ser un caos", ha sentenciat. A les carreteres se suma la també "caòtica" línia ferroviària R-15 que creua la zona nord de l'Ebre. "No s'entén. Tenim 3 centrals nuclears en un radi de 50 quilòmetres i no és un caprici de la gent que viu aquí", ha afegit Carim.\n"Cal que refacin el PENTA i els plans de cada municipi i que compleixin els requisits de seguretat que s'exigeixen dins de les centrals. És un contrasentit que siguem molt curosos amb l'emergència que hi pugui haver a dins i no ens adonem que l'emergència de fora està desatesa", ha assenyalat el Síndic. "Necessitem gent professional que ens formi i ens coordini però és vital que es faci una professionalització de la zona i que contínuament es parli d'aquesta qüestió. Cal una taula de debat sobre les mancances que hi puguin haver. No demanem més que els drets que ja tenim com a ciutadans", ha demanat la presidenta de la Ribera d'Ebre.


Contacontes digital – cat\nSurfejant per les xarxes socials en recerca de idees i materials sobre tècniques de contacontes vàrem topar amb un text del Observatori de innovació educativa del Tecnològic de Monterrey (Mèxic) que ens va semblar molt interesant. En el text es parlava, entre d’altres temes, de la utilització de la tecnologia digital en el contacontes.\nSegons aquest text, l’ús del format digital en el contacontes facilita la evolució de les competències comunicatives i, al mateix temps, millora la transmissió i el intercanvi de idees, el que permet construir un diàleg entre els autors, la història, el missatge, el contingut i la societat, impulsant d’aquesta manera d’altres factors cognitius i psicopedagògics.\nEls contacontes digitals no només faciliten la transferència de coneixements i d’experiències, sinó qu també poden facilitar la ampliació de la veu col·lectiva d’un grup o comunitat (Burgess, 2006). En aquest sentit Lambert (2015) planteja set passes per utilitzar el contacontes digital:\nEmetre un punt de vista: l’èxit radica en permetre escriure la experiència i utilitzar el poder de les emocions personals.\nGenerar una pregunta dramàtica: una història atrapa la atenció de la audiència al fer una pregunta tensionant que serà resolta al final de la narració.\nUtilitzar contingut emocional i fer èmfasi en alegries i tristors: el més efectiu dels suports digitals en les narracions evoca emocions en la audiència.\nModulació de la veu narrativa enregistrada: la presentació verbal i el timbre o el to dels narradors ha de ser convincent per atorgar un to personal a la història.\nÚs de músiques i d’efectes de so la música por sumar-hi encant o disgust, però sempre ha de ser el que motivi la atmosfera de la narració.\nEconomia narrativa: és la mesura de la utilització d’efectes per resoldre les necessitats físiques de la narració.\nRitme: es fa servir per evitar la monotonia i mantenir les expectatives de la audiència.\nLa creació d’una història no només s’emmarca en la facilitat tecnològica. És vital aclarir la significació de la creativitat, per que d’ella és desprèn la anatomia del relat, de la narració. Es fa complicat pensar en una sofisticada història amb detalls fins de producció visual, sense que s’integri en una idea dinàmica, creativa, enèrgica, original i impactant per recordar o al·ludir.\nPer desenvolupar projectes de contacontes digital es indispensable conèixer els instruments disponibles per la realització d’una història des de diferents formats. Oferim algunes de les aplicacions informàtiques disponibles:\nAPESTER: http://apester.com/ És un web hosting innovador que permet interactuar en comunitats multiculturals. Funciona com un generador de contingut que apodera la informació per elaborar contacontes digitals.\nThinglink: https://www.thinglink.com/edu És una plataforma per crear imatges, vídeos o realitat virtual. Ajuda a maquetar o dissenyar continguts de formats diferents que poden implementar-se en dispositius mòbils, tauletes o computadores. Pot tenir assistència de Facebook per la publicació\nSlidestory: http://www.slidestory.com/ Aquesta aplicació permet centrar-se en la vocalització o la ambientació oral. Ofereix la possibilitat de organitzar històries en format de slideshow i incorpora el format de compressió en MP3. Cal registrar-se de forma gratuïta per accedir a les diferents opcions.\nStorybird: https://storybird.com/ És un programa d’alta qualitat que proposa la invenció de històries en un estil de tipus storyboard amb la facilitat de poder ser compartit i ser visible en les xarxes socials\nStorify: https://storify.com/ És un instrument flexible i plural que ajuda a crear històries i narracions que es poden compartir amb facilitat en les xarxes socials i en la web.\nPowToon: https://www.powtoon.com/home/g/es/ Instrument innovador que permet diverses especialitats d’enfoc: didàctic, publicitari o econòmic\nGlogster: http://edu.glogster.com/?ref=com És un format multimèdia que pot motivar a produir un projecte atractiu i creatiu amb la possibilitat d’annexar-hi àudio, vídeo, imatges gràfics, textos…\nCreApp Cuentos: https://www.creappcuentos.com/ És una aplicació per Android i lOS amb imatges predissenyades i disponibilitat d’escenaris i facilitat de desenvolupar textos amb vistes de còmic i d’animació.\nEn el moment de enfrontar-se a la creació d’un conte digital cal primer experimentar amb les aplicacions disponibles i treballar amb aquella que es ofereixi millors possibilitats per explicar la història que volem. Caldrà doncs llençar-se a la piscina i començar a experimentar.\n Lambert, J (2015) Digital Storytelling: campuring lives, creating comunity. Berkely, CA: digital Diner Press.\nReunió a Wellington\nUna història: Sarah i el Monstre. (La importància de les imatges interiors i de la imaginació)\nDonar veu als estudiants nouvinguts!\nPer què explicar històries personals?