Plats tradicionals, tapes i música en directe atrauran centenars de visitants a Utiel Gastronòmica del 18 al 20 d’octubre – tucomarca.com\n[ 29 Octubre, 2020 ] Ximo Puig anuncia el cierre perimetral de la Comunitat Valenciana durante 7 días\tAlgemesí\n[ 29 Octubre, 2020 ] Llíria, Benifaió, Alzira i la Pobla de Vallbona aporten 7, 5, 4 i 3 casos, respectivament, als últims 1.529 nous contagis de coronavirus a la Comunitat\tAlzira\n[ 29 Octubre, 2020 ] La Regidoria d’Hisenda de Bunyol convoca el Consell Econòmic i Social de cara a l’aprovació del pròxim Pressupost municipal de 2021\tBunyol\n[ 29 Octubre, 2020 ] Riba-roja va realitzar 1.757 contractes en el mes de setembre i va crear 29 llocs de treball\tCamp de Túria\n[ 29 Octubre, 2020 ] L’Ajuntament de Requena desmenteix que haga ordenat ja un confinament\tCanal Salut\nHomeFinestraPlats tradicionals, tapes i música en directe atrauran centenars de visitants a Utiel Gastronòmica del 18 al 20 d’octubre\nPlats tradicionals, tapes i música en directe atrauran centenars de visitants a Utiel Gastronòmica del 18 al 20 d’octubre\n11 Octubre, 2019 Redacción Finestra, Oci i Cultura, Requena, Requena-Utiel, Secció 0\nPresentación Utiel Gastronómica 2019.\nS’ha presentat la XXIV edició de la fira en el Celler Rodona d’Utiel que tindrà lloc del 18 al 20 d’octubre Utiel celebra la seua tradicional Fira Gastronòmica\nLa seu del Consell Regulador de la Denominació d’Origen Utiel-Requena ha acollit l’acte de presentació de la XXIV edició de la fira Utiel Gastronòmica, una de les mostres referents del sector a la Comunitat Valenciana.\nEl regidor de Turisme i president de la Fira Utiel Gastronòmica, Fernando Arenas descrivia aquesta fira com “el millor aparador dels nostres productes, els nostres vins, els nostres embotits, dolços i també, com no, del nostre patrimoni natural i cultural”.\nEn aquesta edició, 21 expositors seduiran al visitant amb típics productes de la zona com l’embotit, les coques magres o l’alajú; elaboracions tradicionals com el morteruelo, el ajoarriero o el gaspatxo i el maridatge excepcional dels vins de la DOP Utiel-Requena. A més, els visitants tindran l’oportunitat de degustar productes d’altres regions com els formatges de Mallorca o les anxoves de Cantàbria entre d’altres.\nUn veritable plaer per als sentits a que un any més es suma la tradicional Ruta del Tapeo. La perfecta combinació de turisme i gastronomia que permet al visitant descobrir la ciutat mentre recorre aquest tour ideal per als amants de la bona gastronomia.\nUn total de 18 establiments hostalers de la ciutat integren aquest recorregut gastronòmic oferint un suculent tapa amb copa de vi inclosa per tan sols 2,50 €. El programa gastro-cultural es complementa amb visites turístiques guiades showcoooking, tallers de cuina per a nens, Gastroludoteca, concurs de cuina amateur i música en directe entre altres activitats.\nEn paraules de l’alcalde d’Utiel, Fernando Benlliure: “L’èxit del projecte Utiel Gastronòmica al llarg d’aquests 24 anys, ha estat el fruit de la combinació dels bons productes de la nostra terra, la nostra cultura i del nostre patrimoni. Tot això forma un complet còctel que ha contribuït a potenciar la nostra fira i convertir-la en un referent gastronòmic i cultural de primer ordre, no només a nivell comarcal sinó també autonòmic “.\nLa fira Utiel Gastronòmica se celebrarà del 18 al 20 d’octubre al passeig de l’Albereda i la comissió organitzadora ofereix diversos packs turístics que inclouen el transport en autobús des de València per a facilitar l’arribada de visitants atrets pels plaers gastronòmics i turístics de Utiel.\nInformació ampliada: www.utiel.es\nLa XIX edició de la Fira «El Primer Tall de la Mel» es desenvolupa a Ayora durant tot el cap de setmana\nAiora dóna inici a la XIX edició del Primer Tall de la Mel amb la presència de Toni Gaspar i diputats provincials\nUtiel Gastronòmica busca nova imatge per a la XXIV edició de la Fira\n18 Juny, 2019 redacción tucomarca.com Oci i Cultura, Requena-Utiel, Secció, Utiel 0\nPost també disponible en: Castellano La Comissió organitzadora de la Fira Utiel Gastronòmica ha convocat els Concursos de Cartells i Spot Publicitari La Comissió Organitzadora de la Fira Utiel Gastronòmica i l’Ajuntament d’Utiel convoquen per […]\nXimo Puig anuncia el cierre perimetral de la Comunitat Valenciana durante 7 días\nLlíria, Benifaió, Alzira i la Pobla de Vallbona aporten 7, 5, 4 i 3 casos, respectivament, als últims 1.529 nous contagis de coronavirus a la Comunitat\nLa Regidoria d’Hisenda de Bunyol convoca el Consell Econòmic i Social de cara a l’aprovació del pròxim Pressupost municipal de 2021\nRiba-roja va realitzar 1.757 contractes en el mes de setembre i va crear 29 llocs de treball\nL’Ajuntament de Requena desmenteix que haga ordenat ja un confinament\nEl preu de l’oli d’oliva puja un poc més d’un 10% en poques setmanes\nVídeo: El CD Bunyol haurà de viatjar a Canàries per enfrontar-se a CD Guia en la fase eliminatòria prèvia a la Copa d’el Rei\nL’Ajuntament d’Alborache i el municipi francés La Ferté-Imbault firmen l’acord d’agermanament\nEl portal municipal d’Utiel implanta un sistema avançat d’accessibilitat web\nEl Pacte Territorial per l’Ocupació de la Mancomunitat de l’Interior Terra del Vi inicia el Projecte ADAPT@+T 2020\n273.535 brossa blocat per l'Akismet


animalades - Terres humides - RTVE.es\nA les terres humides, les fronteres es desdibuixen i la vida és versàtil. En aquest episodi Evelyn viatja als Aiguamolls de l’Empordà i a Banyoles per ensenyar-nos els increïbles animals que viuen entre l’aigua i la terra, des de voraces libèl·lules o daines amb elegants cornamentes fins a éssers d’abans dels dinosaures, com els triops. També acompanya al gimnàs a Gervasio Deferr, que li ensenya tot allò que els gimnastes poden aprendre dels salts de les granotes.\nCuriositats: És el triops l’animal més vell del món? Viu a Catalunya un dels depredadors més letals? Què poden aprendre els gimnastes olímpics, com Gervasio Deferr, del salt d’una granota? Cap a on migren les cigonyes? Pot la cornamenta d’un cèrvol provocar l’extinció d’una espècie?\nAquest capítol s'ha fet amb la col·laboració de Pere Luque, del Museu de les Terres de l'Ebre.\nveure més sobre "animalades - Terres humides" veure menys sobre "animalades - Terres humides"


Per al Ramon Aladern, que avui fa anys\nEnviat per Miraculosa Miró a 0:45\nL'oblit i la memòria (4)\nEl que he oblidat minut a minut des del meu naixement,\nel que s’extingeix per sempre,\nel que no he entès, el que encara no sé de mi,\npot tot això viure en les ombres\nque vaga per uns altres cranis? Cors, mirades?\nFluir a través dels meus fills? Els meus néts?\nTrobar-se en persones casuals? En fragments\nd’esdeveniments futurs, en fragments de gestos no nascuts?\nCom més m’apropo a la mort\nmenys clarament em sento a mi mateix,\nperdo les meves petjades.\nVeus alienes parlen amb mi, es trenen línies de la vida alienes,\nalienes pupil·les veuen imatges difuminades:\nun home davant del porxo que allarga la mà – no es veu\na qui perquè el sèpia s’ha descolorit i les mans pengen en una buidor blanca.\nEn el meu lloc (?) potser una gota al paper s’ha endut la meva cara\ni ha creat un mapa de regions desconegudes. Pel dibuix de corbes de nivell\ni de meandres de les taques es pot inferir que és un terreny muntanyós\ni cobert de boscos.\nAmb vapor després d’haver plogut?\nEsgrogueït en el sol d’octubre?\nAspiro profund als pulmons l’olor aspra dels avets\ni de la fullaraca florida.\nVaig al nord i al sud, a l’oest i a l’est.\nPer les petjades d’una ombra aliena.\nPublicat a: abcd xavier farré\nEnviat per Miraculosa Miró a 22:30\nAviat farà un any que vam tallar l'abre. Com han canviat les coses d'un any cap aquí! Malauradament, han canviat per bé. Quines maneres de dir, no? Contradicció que no puc evitar. Miro aquesta fotografia i els meus ulls, millor dit, el meu cap, no processa el mateix que fa un any. He tingut un ensurt quan l'he mirada de nou, detingudament. Quants anys tenia aquí el pare? Molts de viscuts, i jo no vaig saber mai com. Tan transparent que em semblava i tantes coses que he après d'ell.\nEnviat per Miraculosa Miró a 2:14\nJo, només, i les hores,\ni els meus morts que s'allunyen\nTemo al mirall un rostre\nexcessiu i sobtades\nnits amb veus, la profunda\ncertitud de les coses.\nTot és en va. Vells ecos\nde respostes buidaven\nde sentit la ferida\nque sóc, tan sols un home.\nOn, per què? No sabria\ndir-m'ho mai, però sento\ncom aquells dits em filen,\nenllà de mars, d'escuma\nd'estranys somnis, un únic\ncamí sense fugida.\nEnviat per Miraculosa Miró a 22:22\nAl meu poble encara no hem arribat a un nivell tan elevat de sofisticació. Som discrets. No és que no en fem d'intents, ja n'hi ha de casos per analitzar. Ara bé, aquesta conjunció entre arquitectura i natura és difícil de trobar. Anys!, es tarda en fer una consrucció d'aquest nivell. Vaja, que les criatures que hi havien de jugar, a hores d'ara ja deuen estar a punt de casar.\nQuinze anys farà enguany que hi treballo al costat. Ja ho anava veient, encara que no hi parava massa atenció, però la magnitud del projecte no l'havia albirada fins fa uns quants dies. Veieu la cúpula? S'ha de veure ara, a l'hivern, l'esquelet; perquè a l'estiu el fullam tapa l'estructura.\nI, és que en el fons tots tenim un desig o altre incomplert. En aquesta casa hi havia un arquitecte en potència que no es va poder realitzar fins que li va arribar el seu moment de glòria i... Heus-lo aquí! Vaja, que li ha quedat una obra neogaudiniana sense saber-ho ni ell mateix.\nJa ho deia Gògol: "Hom no sap quins originals amaguen les nostres províncies."\nEnviat per Miraculosa Miró a 15:11\nPolisèmia a ritme de rap\nDe dàtils no me’n fa.\nLa planta del meu peu\nNo s’ha pas de regar.\nNo tenen peus ni cames\nLes potes del sofà.\nNo pengen de cap arbre\nLes fulles d’afaitar.\nDe cap agulla el cap\nNo pensa ni raona,\nAixò mateix li passa\nA més d’una persona\nEnviat per Miraculosa Miró a 20:51


La Veu de la Valldigna Digital - Fanny Grau: ''Després de rebre el guardó, em sent com si tots els meus projectes de futur de sobte començaren a prendre forma''\nHome / Gent / Fanny Grau: ''Després de rebre el guardó, em sent com si tots els meus projectes de futur de sobte començaren a prendre forma''\nFanny Grau: ''Després de rebre el guardó, em sent com si tots els meus projectes de futur de sobte començaren a prendre forma''\tDiumenge, 02 Novembre 2014 12:17\tEscrit per LVDLV\tCategoria: Entrevistes\tENTREVISTA.- Fanny Grau Noguera de 27 anys, és una jove artista de Tavernes de la Valldigna llicenciada en Belles Arts, que el passat 24 d'Octubre va estar premiada a la 29ª edició dels premis BMW de Pintura. De 800 participants, la jove vallera va rebre una de les 10 medalles d'honor en aquest prestigiós certamen, que amb el lema "Compartimos contigo la pasión por el arte", busca posar de manifest el seu compromís amb l'impuls de l'art com a mitjà d'expressió i comunicació, així com també descobrir nous talents, promovent a Espanya l'art en general i la pintura en particular, mitjançant la difusió cultural de les obres.\n• Per a començar conta'ns qui és Fanny Grau.\n— Fanny Grau és una persona molt inquieta, activa, amb moltes ambicions de futur, però que viu el present amb els peus a terra, treballadora, però alhora ociosa, la qual sempre té temps per a fer qualsevol cosa que no implique quedar-se queta.\nTinc 27 anys i un gran ventall d'aficions, moltes de les quals formen part de la meua vida diària i el meu treball. M'agrada estar en aquells llocs on sé que les meues destreses poden ser de gran utilitat; per aquest fet una de les meues grans aficions és el món faller, perquè trobe que és el vincle perfecte que uneix el meu temps lliure amb la meua feina.\nSóc polifacètica, sent gran devoció per la dansa i l'escriptura, ja que, quan puc, també dedique part del meu temps a gaudir d'aquests camps.\nDes que vaig rebre la llicenciatura en Belles Arts per la Universitat Politècnica de València, no he deixat de pensar que aquesta tenia que ser la meua forma de vida, decisió gens fàcil, ja que com tots sabem el món de l'art és abstracte i complicat, on la competència és molt dura i les possibilitats de trobar treball remunerat són poques; per aquesta raó vaig decidir endinsar-me fa uns anys en el camp de la docència, passant per diferent tipus d'alumnat i matèries, com puga ser la feina de professora de pintura tèxtil al gremi de sastres i modistes de València on vaig estar farà tres anys impartint classes o el paper de monitora d'activitats extraescolars en alumnes d'infantil i primària que és on actualment està enfocada una de les meues tasques diàries.\nAquest cúmul de circumstàncies el combine cada dia amb el paper d'alumna, ja que en sentir que sí que tenia vocació per ensenyar, vaig decidir començar aquest any el Màster en professor d'educació secundària, per consolidar així el paper d'educadora, i endinsar-me en un futur no molt llunyà a transmetre tots els meus coneixements als estudiants d'educació secundària i batxiller.\n• Conta'ns, què és La Cambra de l'Art?\n— La Cambra de l'Art és un projecte que va nàixer ara fa tres anys, de la necessitat de tenir un lloc on poder donar vida a totes eixes idees que cada dia em venien a la ment. Tenir un espai on poder crear diferents obres a la vegada, on poder donar classe a gent que sentia curiositat per la pintura i el dibuix, on fer projectes a gran escala i sobretot on estar jo sola amb la connexió que necessita qualsevol "artista" per crear.\nParlant de forma figurativa, és un estudi d'arts plàstiques on la norma principal és no dir mai que no a cap projecte que la gent em planteja, ja que estem disposats a donar qualsevol tipus de servici artístic per a qualsevol públic, sempre assessorant de quina podria ser la millor opció per tindre els millors resultats.\nEl nom tan peculiar té molt a vore en la recerca de les meues arrels, ja que quan era petita solia passar grans i llargues estones observant com pintava el meu oncle a la seua cambra; i com que el meu espai descriu les mateixes característiques, vaig decidir fer-li un homenatge batejant-la com a tal.\n• Què és el que et va fer endinsar-te en el món de les arts?\n— Quan a un xiquet li pregunten "què vols ser de major?" La majoria tenen molt clara la resposta, i com tots els xiquets, jo tenia molt clar el que volia ser de major, per això responia "jo seré veterinària!" però si algú em buscava per fer-me la pregunta, sempre em trobaven amb un pinzell o una caixa de pintures a les mans, ja que gran part de la meua infància l'he passada dibuixant, pintant i fent coses relacionades amb la creativitat. Recorde, en arribar Nadal o els meus aniversaris, que els regals solien ser jocs com "Alfanova", "Diseña la moda" o "Pinta con números"...\nPerò com que mai vaig abandonar la idea de dedicar-me a cuidar els animals dins l'àmbit sanitari, vaig optar sempre per estudiar assignatures científiques, tant és així, que vaig escollir cursar el batxiller de ciències de la salut, i que, una vegada, arribant ja a l'hora de la selectivitat, una llumeneta dins de mi que sempre havia estat encesa, va començar a brillar amb molta més força, eclipsant així la idea de ser veterinària, per la qual cosa vaig decidir matricular-me a la facultat de Belles Arts.\n• La majoria d'artistes tenen un autor de referència. Quin és el teu?\n— Sense cap dubte... Salvador Dalí. La temàtica, l'estil i la perfecció a l'hora de pintar és una gran "a la meua obra es troben més referències a nivell tècnic que poden relacionar-se amb Barceló o Pollok"font d'inspiració per a molts pintors, però jo, que he estudiat en profunditat la seua vida (més que la seua obra) sent un vincle molt directe amb aquest artista, encara que a la meua obra es troben més referències a nivell tècnic que poden relacionar-se amb Barceló o Pollok.\n• Has participat en altres certàmens de pintura? Si és així, pots esmentar-ne uns quants?\n— Des de fa un any cap ací, he estat participant en diversos certàmens com puga ser la passada edició del Premi BMW de pintura, El Premi Internacional de Pintura Focus-Abengoa, els premis de la Fundació Mainel, etc.\n• Com va ser que et decidires a presentar-te al certamen BMW? Ho havies fet ja alguna vegada?\n— Farà uns anys vaig descobrir que una de les alumnes de la meua promoció de Belles Arts havia guanyat el primer premi d'aquest concurs, en eixe moment vaig començar a investigar i la edició passada vaig enviar una de les meues obres, quedant deserta de qualsevol menció, així és que vaig decidir agafar la "derrota" com un repte personal, i per això vaig crear aquesta ultima obra, expressament per al certamen 2014.\n• En què et vas inspirar per a crear aquesta obra?\n— No sabria explicar una font clara d'inspiració, simplement vaig fer una selecció de tècniques que sabia que podien funcionar en ser adequades entre elles. La temàtica la tenia clara i per suposat el color tenia que formar una part molt important de la composició, així que vaig començar a fer proves per a corroborar el resultat que tenia jo al cap, i combinades amb certes adversitats a l'hora de posar en pràctica la tècnica va nàixer "Tercera Simfonia"\n• Tercera Simfonia és el nom que vas escollir. Per què?\n— El nom original de l'obra des d'un principi havia de ser "La Vapeaur", de ací va nàixer gran part de la idea, però una vegada acabada, el nom no tenia res a vore amb el resultat, i per a mi, donar nom a les obres, és com posar-li nom a un nadó, és quasi tan important com la presència d'aquesta, així que vaig optar pel que l'obra en sí suggeria, una simfonia de colors, donant suport a les 3 tècniques en què havia estat creada.\n• Quan et vas proposar participar a la 29º edició dels Premis BMW, vas pensar en algun moment en què acabaries sent una de les deu medallistes d'honor?\n“en un certamen tan important, on participa tanta gent de tot Espanya, veia molt difícil que el jurat es fixara en la meua obra”La veritat és que per a res esperava cap tipus de guardó, sempre hi ha una esperança que el teu treball serà reconegut, però en un certamen tan important, on participa tanta gent de tot Espanya, veia molt difícil que el jurat es fixara en la meua obra, ja que més de 800 artistes han participat en aquesta edició.\n• Com et sents per haver estat guardonada amb un premi de tal prestigi com és aquest? Què significa per a tu?\n— Em sent com si tots els meus projectes de futur de sobte començaren a prendre forma, com una motivació per a creure realment en el meu treball, per dur que siga, val la pena lluitar per ell i sobretot significa seguir endavant amb més força que mai, un cúmul de sensacions inexplicables que tan sols es poden manifestar a traves de cares d'alegria i ganes de seguir treballant.\n• Com afrontes la cerimònia d'entrega dels premis que serà presidida per la reina Sofia el proper 6 de novembre al teatre Real de Madrid?\n— Sincerament, encara no en sóc conscient! Estic pensant bé com presentar i defendre la meua obra davant una persona tan important, i sobretot com serà estar rodejada dels altres premis, persones que, pel que he investigat, són grans artistes en un recorregut de reconeixements i premis anteriors.\n• Tens pensat tornar a concursar en altra modalitat en edicions futures d'aquest premi?\n"ja estic començant a menejar els fils del meu pròxim projecte, el qual espere siga un candidat al primer premi"— Per suposat, de fet ja estic començant a menejar els fils del meu pròxim projecte, el qual està pensat expressament per a deixar indiferent aquest que ha guanyat enguany i el qual espere siga un candidat al primer premi de la pròxima edició!\n• Quin és el pròxim projecte que portes entre mans?\n— Des que vaig saber la notícia el meu cap va actuar com una mascletada del 19 de març, un bombardeig de idees es va apoderar de la meua ment, i acte seguit vaig sentir la necessitat de començar a donar-li forma, un conjunt de idees seguint la línea d'aquesta obra, les quals podreu vore tots el pròxim 29 de desembre a la Casa de la Cultura de Tavernes, on faré una exposició d'aquests treballs.\n• Moltes gràcies per la teua atenció, enhorabona i ànims per a seguir sumant premis com aquest a la teua trajectòria professional, que sens dubte ara està passant per un molt bon moment.\n— "anime a tots aquells que senten el mateix a lluitar per allò en el que creuen, perquè, si pots somniar-ho, pots fer-ho"És molt difícil per a mi explicar la meua trajectòria i les meues ambicions, ja que sempre he sigut una persona que ha passat desapercebuda pels seus companys a nivell de qualitat pictòrica, però açò mateix és el que m'ha fet aixecar-me cada vegada que he caigut, i per açò anime a tots aquells que senten el mateix a lluitar per allò en el que creuen, perquè "si pots somniar-ho, pots fer-ho".


L’AJUNTAMENT DE BARCELONA ATORGA TRES SUBVENCIONS A PROJECTES ADREÇATS A LES PERSONES AMB DIVERSITAT FUNCIONAL, GENT GRANT I PER A ALUMNES D’IES D’ATENCIÓ SOCIOSANITÀRIA I D’INTEGRACIÓ SOCIAL – Centre de Vida Independent\nL’AJUNTAMENT DE BARCELONA ATORGA TRES SUBVENCIONS A PROJECTES ADREÇATS A LES PERSONES AMB DIVERSITAT FUNCIONAL, GENT GRANT I PER A ALUMNES D’IES D’ATENCIÓ SOCIOSANITÀRIA I D’INTEGRACIÓ SOCIAL\nL’ajuntament de Barcelona mitjançant l’Institut Municipal de Persones amb Discapacitat, l’Institut Municipal de Serveis Socials i l’Institut Municipal d’Educació de Barcelona, ha atorgat tres subvencions per a tres projectes que es desenvolupen a la nostra entitat.\nPOTENCIAR UN ENVELLIMET SALUDABLE. Es tracta d’informar i conscienciar a la gent gran d’aquells aspectes que poden contribuir a millorar la seguretat personal, la seguretat a la llar i autonomia a casals, centres cívics, àpats en companyia… de Barcelona, per aconseguir:\nReduir el nombre d’accidents al domicili.\n2. TALLERS AMB SUPORT PER MILLORAR L’AUTONOMIA. Adreçat a persones amb diversitat funcional, que té com a objectiu final és desenvolupar, mantenir o habilitar l’acompliment de les funcions necessàries per dur a terme l’activitat de cuinar de la manera més independent possible.\nFacilitar l’aprenentatge de l’ús dels productes de suports existents per facilitar l’activitat\nFacilitar estratègies bàsiques sobre l’elaboració de menjars simples o més elaborats.\nFacilitar l’aprenentatge de tria d’aliments\nnecessaris, quantitats i mesures.\nFacilitar l’aprenentatge de la manipulació i transport dels utensilis de cuina\n3. APROPEM-NOS A LA DISCAPACITAT. Adreçat a alumnes dels Instituts de Secundària que realitzen els cicles formatius d’Atenció sociosanitària i d’integració Social. La formació que dóna el CVI és imprescindible per practicar els coneixements adquirits i per augmentar la consciència del participant sobre qüestions de discapacitat i la comunitat de persones amb dependència i discapacitat. Apropar-los a una realitat, en molts casos desconeguda, facilitant-los en el coneixement del que suposa el dia a dia per una persona amb dependència i/o discapacitat funcional com:\nVivènciar de les dificultats que es troben les persones amb diferents patologies alhora de dur a terme les transferències, els desplaçaments i la sedestació per tal de trobar diferents propostes i/o solucions que permetin a la persona ser el més autònoma possible.\nAprendre l’ús dels productes de suport existents per ajudar en la comunicació, tenint en compte les limitacions amb les que es troben les persones amb diversitat funcional.\nAls tallers de mobilitat i transferències\nPensar abans d’actuar. L’eficàcia mal entesa, el fer el que sigui per guanyar temps, sol ser origen de molts problemes. L’exemple més negatiu és que s’esculli un moviment que invalidi la possibilitat de col•laboració de la persona a la qual s’està ajudant … per anar més ràpid!\nLes coses que fa dia a dia per ajudar a la persona en situació de dependència poden donar-li pistes per ser més eficaç i protegir-se millor ..Tot molt senzill i útil.


Llegeix més sobre L'app del porta a porta a Lleida\nLlegeix més sobre Jornada-debat online "Una nova mobilitat a Lleida per una ciutat més sostenible"\nCervera presenta el Pla de Mesures de Mobilitat Sostenible\nLa Paeria de Cervera va presentar, en un acte públic obert a la ciutadania, el Pla de Mesures de Mobilitat Sostenible per a Cervera.\nLlegeix més sobre Cervera presenta el Pla de Mesures de Mobilitat Sostenible\nDimarts 19 de març s’ha iniciat la recollida porta a porta mitjançant cubells identificats amb xip, que seran obligatoris. Cervera va iniciar la recollida selectiva porta a porta fa anys i ara millora el servei.\nLlegeix més sobre Canvis en la recollida de residus porta a porta a Cervera\nLlegeix més sobre Calonge de Segarra inicia un projecte d'emmagatzematge d'energia tèrmica\nNova temporada dels horts socials de Cervera\nEnguany és la quarta temporada dels horts socials, un projecte que va néixer l’any 2015 al qual participen una desena de persones, assessorats per tres voluntaris amb coneixements de cultiu.\nLlegeix més sobre Nova temporada dels horts socials de Cervera\nLlegeix més sobre La Festa de la Mitjana commemora el Dia Internacional de la Terra\nLlegeix més sobre Tercera temporada del projecte d’horts socials i inclusius a Cervera\nLa Segarra ampliarà el servei de recollida selectiva porta a porta a tota la comarca\nActualment la recollida selectiva només es du a terme a Cervera, Guissona, Sant Guim de Freixenet i Torà, pobles que sumen més del 80% de la població i que marquen quina és la taxa de residus de la comarca a partir de la bon o mal reciclatge que en fan; un fet que no és correcte pel president del Consell Comarcal ja que repercuteix beneficiosament als pobles que no reciclen.\nLlegeix més sobre La Segarra ampliarà el servei de recollida selectiva porta a porta a tota la comarca\n'Benvinguts a l'horta', una manera de descobrir i conèixer la feina dels pagesos i els seus productes de qualitat\nL'objectiu d'aquesta activitat és que els ciutadans i ciutadanes de Lleida puguin conèixer de primera mà com és el dia a dia dels pagesos, les fruites, les verdures, les formes de conreu, la maquinària, els processos de manipulació i confecció de productes, entre altres.\nLlegeix més sobre 'Benvinguts a l'horta', una manera de descobrir i conèixer la feina dels pagesos i els seus productes de qualitat\nLlegeix més sobre Els horts urbans de Pardinyes, a ple rendiment amb prop de 150 usuaris


Esperem que esperarem… - Camp de Tarragona\nEsperem que esperarem…\nIrene Aragonès Gràcia Dijous, 20.7.2017 09:30h\nEns trobem a l’equador del mandat municipal 2015-2019. Han passat dos anys del pacte antinatural a Mont-roig del Camp entre PSC, PLAMIMO i ARA. Les tres formacions que no podien ni veure’s i que fins i tot van arribar a la denúncia pública a un d’ells en l’anterior mandat, ara van de bracet (això sí, sempre amb un ull obert, per si de cas...) i la trànsfuga, Núria Esquius, que se’ls va llençar al coll, des d’un principi, en veure l’oportunitat de tocar poder en un format de cadira còmode, sense importar-li què, ni qui, ni com, amb l’ambició que la caracteritza. La tendència i dinàmica de l’equip de govern segueix en la mateixa línia: grans despeses en ambiciosos projectes, de titulars mediàtics només, i mancats de total inversió. Un govern que viu de la imatge i per a la imatge, tancat entre les quatre parets de la Casa de la Vila, ja que a alguns d’ells no els veiem ni per casualitat passejant pel municipi ni als actes, tot hi estar convidats.\nI mentrestant, el dia a dia, totalment abandonat: brutícia al municipi, accessos a les platges impossibles i perillosos, manteniment nul en el desbrossament dels camins i rieres, talls d’aigua imprevistos i constants malgrat el servei ja renovat de connexions, 33º graus de temperatura a les nostres biblioteques i casal d’avis... Tenim un greu problema amb el servei de neteja i manteniment del nostre municipi que ja dura massa i ningú hi posa solucions. Ens enganyen amb falses promeses culpabilitzant-ne la manca d’organització i plantejament del servei, dient-nos que hi estan posant remei però de resultat no se’n veu ni un. Un exemple palpable és l’estat d’inutilització DE FA MÉS D’UN ANY dels contenidors soterrats de la plaça de mossèn Gaietà Ivern (plaça de l’Església). En reiterades ocasions hem demanat explicacions de per què no funcionen i la resposta sempre és la mateixa: perquè arranjar-los costa massa diners. I què? Doncs si s’han espatllat, (probablement per manca de manteniment) que els arreglin ja! Els veïns i veïnes d’aquesta zona han de tenir el servei garantit. A més, amb l’agreujant d’estar localitzats al nucli antic del poble, on no podem permetre que la imatge de deixadesa, desídia i negligència embruti la bellesa d’uns dels racons més bonics del poble.\nEstem pendent de la col·locació de canviadors per a nadons als poliesportius municipals. La moció presentada va ser rebutjada perquè ens van assegurar que aquesta proposta ja la tenien present i que l’executarien en breu a tots els equipaments municipals. I de les places d’aparcament per a minusvàlids a la Casa de Cultura, què en sabem? I el manteniment de les senyeres que van treure per substituir les estelades? Promeses i més promeses...\nRegidora i Portaveu d’ERC-AM Mont-roig del Camp


Els figuerencs d’entre 26 i 64 anys seran els beneficiaris de la 2a fase de la campanya “Comprem a Figueres” per incentivar la compra al comerç local\nFigueres.- La bona acollida i els excel·lents resultats, tant d’usuaris com de comerços, de la primera fase de la campanya “Comprem a Figueres”, que va tenir lloc el mes de febrer, ha fet que tal i com estava previst, l’Ajuntament de Figueres posi en marxa la segona fase de la campanya.\nLa primera va tenir lloc el mes de febrer i l’impacte es valora molt positivament. Els beneficiaris dels vals de descompte van ser aleshores, les persones empadronades a Figueres de 18 a 25 anys i els majors de 65 anys.\nLa segona fase tindrà lloc de l’1 d’octubre al 15 de novembre. Es posaran a disposició de tots aquells interessats que compleixin amb els requisits, igual que en la primera fase, un màxim de dos vals de descompte de 10 euros per comprar als negocis de la ciutat. Aquesta vegada, els beneficiaris seran la franja d’edat d’entre 26 i 64 anys, que van quedar exclosos en la primera fase.\nLa campanya “Comprem a Figueres” consisteix en incentivar la compra al comerç de proximitats i als establiments locals que han patit restriccions durant la pandèmia. Es destinaran un total de 153.200 euros per a vals de descompte de 10 euros. Les persones empadronades a Figueres d’entre 26 i 64 anys, que van quedar exclosos en la campanya anterior, podran adquirir dos vals de 10 euros per a destinar al comerç i establiments locals.\nEls establiments poden inscriure’s a la campanya de l’1 de setembre fins el 31 d’octubre.\nPer tal d’utilitzar el val de 10 euros cal fer una compra de com a mínim 20 euros, i també es poden utilitzar els dos vals per una compra superior a 40 euros. Els vals de descompte es podran descarregar telemàticament, a través de la plataforma online o físicament, a l’Oficina de Turisme.\nLa campanya s’emmarca dins del Pla de Reactivació Econòmica de la ciutat de Figueres elaborat per l’ajuntament de Figueres i que s’està implementant des del mes d’abril de 2020.\nL’alcaldessa de Figueres, Agnès Lladó, ha explicat que “l’objectiu d’aquesta campanya és tenir cura del comerç local, d’estar al costat de la gent i d’ajudar en la reactivació del comerç local. Tenim la voluntat que aquesta iniciativa tingui un impacte econòmic important a la ciutat i s’incentivi la compra al comerç local, tal i com ja va succeir amb la primera fase“.\nArxivat com a: Alt Empordà, Comerç, Serveis, Societat Etiquetat com a: Ajuntament de Figueres, Alt Empordà, campanya, comerç, dinamització del comerç, Figueres, productes de proximitat, promoció econòmica


Cuba: El final de la política de ‘peus mullats/peus secs’ és un important pas en la relació bilateral\nEl Govern de Cuba ha definit la decisió del president sortint dels Estats Units, Barack Obama, de posar fi a l’anomenada política de ‘peus mullats/peus secs’, que permet l’entrada d’immigrants cubans sense visat, com un “important pas en l’avanç de les relacions bilaterals”.\nEn un comunicat difós pel diari oficial cubà ‘Granma’, el Govern de l’Havana ha assenyalat que amb aquest pas es garantirà “una migració regular, segura i ordenada”, i ha recordat que acabar amb aquesta política ha estat “un interès permanent” del Govern castrista.\nL’illa ha recordat que la decisió d’Obama “és coherent amb la voluntat expressa del Govern cubà de, en exercici de la seva sobirania, actualitzar la política migratòria vigent i ajustar-la a les condicions del present i el futur previsible”.\n“El Departament de Seguretat Nacional acaba amb l’anomenada política ‘peus mullats/peus secs’, que va ser aprovada fa més de 20 anys i que va ser dissenyada per a una era diferent”, ha indicat en un comunicat la Casa Blanca.\nLa derogació tindrà “un efecte immediat”, de manera que “els cubans que provin d’entrar il·legalment als Estats Units sense acreditar raons humanitàries seran deportats, conforme amb la legislació estatunidenca”.\nLa política de ‘peus mullats/peus secs’, posada en marxa pel Govern de Bill Clinton el 1995, permet als cubans d’estar-se legalment als Estats Units si aconsegueixen tocar terra, mentre que imposa la repatriació dels que són interceptats al mar.\nEs tracta d’un benefici que el Govern estatunidenc ha concedit als cubans per motius ideològics davant d’altres comunitats d’immigrants, que han de complir estrictes requisits legals per poder viure al país nord-americà.\nCuba ha acusat els Estats Units de fomentar la ‘fuga de cervells’ amb aquesta política i ha exigit a la Casa Blanca que la derogui en el marc del diàleg que els dos països van començar el 17 de desembre del 2014 per normalitzar les relacions bilaterals.\nEls rumors sobre la possibilitat que Washington accedís a aquesta petició de l’Havana ha provocat aquest any una gran onada migratòria que ha deixat a milers de cubans encallats a Centreamèrica, que ha tancat les seves fronteres.\nels Estats Units també van anunciar aquest dijous el final del programa per a metges cubans, que els atorga “un tracte preferencial”, perquè “contradiu els esforços” per “combatre les malalties que amenacen la salut i la vida” arreu del món.\nA partir d’ara, el personal sanitari que participa en les missions mèdiques enviades pel Govern cubà a altres països i que decideixi desertar haurà fer-ho a les ambaixades i consolats nord-americans, com la resta d’estrangers.\nAquest programa específic per a metges cubans va ser creat pel Departament d’Estat el 2006, sota el Govern de George W. Bush, per facilitar els visats als desertors d’aquestes missions internacionals.\nDesprés de l’anunci d’aquestes noves mesures, Cuba ha assenyalat que aquests “dos esculls han desaparegut” però que cal “garantir una migració regular, segura i ordenada, enfrontar amb efectivitat les amenaces a la seguretat dels dos països que es deriven de la migració irregular i arribar a relacions migratòries normals entre Cuba i els Estats Units” per “poder ser conseqüents amb la lletra i l’esperit d’aquesta Declaració Conjunta”.\nAlhora, l’Havana ha assenyalat la necessitat que el Congrés derogui “la llei D’Ajustament Cubà del 1966, única del seu tipus al món que no es correspon amb el context bilateral actual”. Aquesta legislació ofereix un procediment especial en virtut del qual els cubans i els seus cònjuges i fills que els acompanyen poden sol·licitar la residència permanent als Estats Units.\n“Fidel a les seves obligacions internacionals i a la seva legislació”, el Govern de Cuba ha ratificat el seu compromís d’avançar en la millora de la política migratòria i de “complir justament aquest nou acord per al qual s’han pres internament les mesures corresponents.\nAlhora, l’Havana “continuarà garantint el dret a viatjar i emigrar dels ciutadans cubans i de tornar al país, d’acord amb els requeriments de la llei migratòria”, ha indicat en un comunicat, i alhora “adoptarà de mica en mica més mesures per actualitzar la política migratòria vigent”.


Fotògrafs del món | Baudelairianismes. Dipofilopersiflex III\nL'entrada va ser publicada el Imatge, Pseudocrònica quotidiana i etiquetada Barcelona, fotògrafs, fotografia, Imatge, Jenny_Australia per sgironaroig. Guarda l'enllaç permanent.\n2 pensaments sobre “Fotògrafs del món”\nESTHER el 09/10/2010 a les 12:21 va dir:\nMolt bo, sort n’has tingut de fotografiar a la Jenny d’Austràlia ejejej.\nPeró ara toca fer d’investigador, tornar al punt de partida i obrir ben grans els ulls, possiblement la Jenny va fotografiar un element fantàstic i resulta que, els barcelonins que hi passen cada dia ni se’n han adonat mai…..\nsgironaroig el 11/10/2010 a les 12:46 va dir:\nSí, bé… No hi aniré expressament ara mateix però si que ho tinc a la llista de cosetes pendents…\nÉs un lloc ben cèntric i segur que hi passaré un dia d’aquests…


Els manuscrits bibliogràfics de les biblioteques històriques: un mirall de les seves històries i els seus fons | Blog de Fons Antic\n← La col·lecció de la Guerra de Successió, actualitzada\nThe Erasmus+ programme and other international initiatives at CRAI Biblioteca de Reserva: an excellent opportunity to share and learn. →\nManuscritos bibliográficos en bibliotecas de REBIUN, és la darrera publicació en accés obert del Grupo de Trabajo de Patrimonio Bibliográfico de Rebiun del qual el CRAI Biblioteca de Reserva és membre.\nEs tracta d’un repertori que recopila els manuscrits d’interès bibliogràfic, majoritàriament anteriors a l’any 1900, de totes les biblioteques històriques universitàries. Inclou catàlegs, índexs, inventaris o llistes referents a lots fundacionals, donatius, llegats o compres.\nEl resultat final han estat 550 registres de manuscrits de 17 biblioteques que n’il·lustren i documenten la història i els fons.\nCada registre inclou l’autor, títol, la data i la descripció física. També s’inclouen notes que aclareixen el seu contingut o altres informacions que es consideren d’interès. Finalment, apareix la sigla de la biblioteca a la qual pertany el manuscrit i la seva signatura topogràfica, amb els enllaços a catàleg o document digitalitzat sempre que sigui possible. Al final hi ha un índex d’autors i entitats i un altre de les universitats custòdies dels manuscrits.\nL’extensa introducció fa un resum i anàlisi interessant del resultat obtingut. A través d’un recorregut a partir de quatre eixos bàsics -col·leccions fundacionals, col·leccions jesuítiques, desamortització i incorporacions posteriors-, podem entreveure un mapa prou detallat de la trajectòria, en molts punts compartida, de la majoria d’aquestes biblioteques.\nTot examinant les entrades del repertori que corresponen a la nostra biblioteca -concretament 83 de les 550 totals-, podem veure les principals pinzellades que revelen la història i naturalesa del nostre fons.\nEvidentment, el gruix més important -concretament 57 entrades- fa referència a les biblioteques conventuals, les nostres predecessores per excel·lència arran de la desamortització de Mendizábal. Precisament l’any passat vam publicar una col·lecció especial dedicada a aquesta important documentació per a la història de la nostra biblioteca: Catàlegs manuscrits de biblioteques de convents.\nEl següent pas imprescindible per conèixer i entendre la nostra biblioteca és el control de la documentació que es generà a partir del procés de la desamortització i l’organització dels fons requisats, concretament del període de la biblioteca de Sant Joan de Jerusalem i els primers anys de la col·lecció a l’edifici de la Universitat restaurada.. Gran part d’aquesta documentació es troba a l’Arxiu Històric de la Universitat de Barcelona. Val a dir que bona part dels lligalls anteriors al 1881, quan va acabar el trasllat de la biblioteca al nou edifici de la Gran Via, ja s’han identificat i descrit i esperem completar la resta a mig termini. Aquesta tasca ha permès que documents rellevants d’aquest període figurin al Repertori.\nDestaquem ara un grup de manuscrits que ens parlen de tres incorporacions posteriors a aquest nucli principal provinent de la desamortització, i que ajuden a arrodonir aquest esbós de l’origen i fons de la nostra biblioteca:\nL’inventari manuscrit de les obres procedents de la biblioteca dels ducs d’Osuna que la Biblioteca Nacional d’Espanya va donar a la Universitat de Barcelona, atès que eren duplicats del seu fons.\nEl catàleg i les fitxes manuscrites escrites per Marià Aguiló, per documentar un grup de còdexs recuperats per ell mateix i recollits en una col·lecció especial.\nL’inventari dels llibres del fons de la Universitat de Cervera que varen ser traslladats a la Universitat de Barcelona després de la seva restauració.\nMalauradament, trobem a faltar documentació rellevant que ens informi de manera detallada sobre altres fons incorporats. Concretament ens referim a la col·lecció del Col·legi de Cirurgia de Barcelona que va ser transmesa a la Facultat de Medicina, al donatiu de gravats per part de la Biblioteca Nacional d’Espanya i a la col·lecció de pergamins. Esperem poder acabar amb l’anàlisi de la documentació referent a la biblioteca a l’Arxiu Històric de la Universitat de Barcelona per tal de poder conèixer de manera exhaustiva totes les incorporacions que s’han portat a terme durant la història de la nostra biblioteca.\n Sobre aquesta qüestió vegeu: Marina Ruiz, Neus Verger. Dels convents a l’acadèmia. Els orígens de la biblioteca de la Universitat de Barcelona. Dins Elias Rogent i Barcelona: arquitectura, patrimoni i restauració. Barcelona : Edicions de la Universitat de Barcelona, 2019. Págs. 229-245.\nAquesta entrada s'ha publicat en Manuscrits, Novetats bibliogràfiques i etiquetada amb Biblioteques conventuals, Biblioteques patrimonials, Catàlegs, Entrades firmades pel personal, Neus Verger. Afegiu a les adreces d'interès l'enllaç permanent.


Dimarts s’estrena el documental ‘Tallant el cel. Els ocells rapinyaires del Foix’\nDirigit pel vilafranquí Xavier Bayer amb música de Roger Subirana, l’entrada al Kubrick serà gratuïta\nAquest proper dimarts, a les 19.30 i al cinema Kubrick de Vilafranca s’estrena el documental Tallant el cel. Els ocells rapinyaires del Foix, dirigit pel vilafranquí Xavier Bayer, naturalista i estudiós de la natura. El film, promogut pel Centre de Documentació del Parc del Foix i d’una hora de durada, detalla tots i cadascun dels ocells rapinyaires que habiten al Foix i al Penedès, una trentena llarga d’espècies diferents entre les que hi crien, les que hi habiten a l’hivern o a l’estiu o les que hi passen durant la migració.\nEn aquest treball s’explica, entre d’altres coses, com es reprodueixen, quines problemàtiques tenen o quins animals mengen (conills, rates, ratolins, serps, llangardaixos…) els ocells rapinyaires.\nCal saber que avui dia el Penedès és ric per a aquests ocells atesa la plaga de conills, de manera que molts rapinyaires troben menjar fàcilment. I fins que no hi torni a haver un equilibri ecològic, aquests ocells es beneficiaran d’aquest superàvit de conills.\nEl documental ofereix imatges espectaculars, com la d’una àliga en plena cacera, passant per electrocutacions fins a ocells xocant amb cables. Són parts de filmacions dels darrers anys d’ocells rapinyaires com àligues, falcons i aligots, però també de rapinyaires de nit, com mussols, gamarusos o ducs. Els baixpenedesencs Pep Guasch i Joan Guasch han estat els encarregats de l’edició, amb l’enregistrament de les imatges (per exemple, enfocant nius durant tota l’època de cria o situades estratègicament a dalt dels arbres) i el seu muntatge. La veu en off del documental és de Marta Vallès, i la música és del compositor vilafranquí Roger Subirana. El treball ha comptat amb la col·laboració de gent estudiosa de la natura, del Berguedà o de l’Alt Ribagorça, però també guardes forestals del Parc del Foix o persones aficionades a la natura. Es podrà veure de manera gratuïta aquest dimarts que ve, però ja té programat un passi per a la propera edició de l’ECO Sant Cugat aquest proper mes d’octubre.\nDins els actes de les migracions d’ocells al Parc del Foix, i a banda de l’estrena del documental, aquest dissabte s’organitza una observació de les migracions dels ocells rapinyaires que tindrà lloc al turó de les Partions de 16 a 19 hores. El 26 de setembre hi haurà un concert de jazz en verd amb Marc Ferrer Trio al pati de Cal Figarot.\nPresó per a dos veïns de Segur de Calafell que van segrestar l’amo d’un bar\nACN | 18/02/2020 - 14:00h\nEl primer penedesenc del 2020 és un nen d’Albinyana nascut a Tarragona\nRicard Vinyals | 02/01/2020 - 13:03h


Data: 14/09/19 14:02\nNo se com fer-ho\nTinc nòvio des de fa poc més d'1 mes. La qüestió és que compartim amics i ell li ha dit als seus amics (també meus) que sóc molt sosa perquè no li faig mai una mamada quan estem en algun moment hot. Jo li faria, però el problema és que mai ho he fet (ja que és la primera parella amb la que he fet més que lair'm-hi) i no sé com ho he de fer, sóc una persona massa insegura amb aquets temes. Sé que exactament no es pot explicar, però qualsevol ajuda és útil. Merciiii!!!\nData: 22/09/2019 22:50\nUna primera recomanació seria que en parléssiu. Pensa que ningú neix ensenyada, i la confiança en la parella és un dels elements clau dins de la relació. Explica-li com et sents, que t'agradaria fer-ho, però que no saps ni per on començar. Que sigui ell que et guiï i junts aneu descobrint la sexualitat compartida.\nÉs molt important que si ho fas, ho facis perquè realment ho vols fer, perquè n'estàs convençuda i no per pressió. Si encara no et sents preparada, no passa absolutament res. És important que respecteu els ritmes de cada un de vosaltres.


La Cotorra de la Vall: Tot apunta a un canvi en l'oratge, amb previsió de pluges dimecres i dijous\nTot apunta a un canvi en l'oratge, amb previsió de pluges dimecres i dijous\nTot apunta, i cada dia que passa hi ha menys dubte, que ens espera un canvi important de l'oratge que afectarà la zona del mediterrani al llarg de la setmana, un situació que ens arriba pel despenjament d'una "borrasca freda aillada" que se situarà davant les costes de Portugal dimecres i dijous principalment.\nConseqüències: Zones de les comarques de València i Castelló poden presentar problemes davant una situació que es complicarà per una aportació d'humitat del Mediterrani, amb pluges previstes localment que podem assolir els 150/200 litres m2 puntualment. Les comarques d'Alacant més afectades seran les del nord (les Marines). El temporal marítim afectarà el Golf de València majorment.\nSeguirem informant de qualsevol canvi que es puga produir, però tot indica que la previsió de l'oratge no sembla probable que canvie.\nAdjuntem un vídeo animat sobre les pluges previstes\nSegons l'Institut Climatologia UA


Nikos Kazantzakis (1883-1957), una de les personalitats intel·lectualment més captivadores de la literatura europea del segle passat, ha estat considerat amb certa unanimitat l’escriptor grec més important del segle XX: aquell que va veure traduïda la seva obra novel·lística a més de 70 idiomes i va merèixer el Premi Nobel de Literatura «cent vegades més» que en Camus, com reconeixia el mateix escriptor francès l’any que el va guanyar per un sol vot de diferència respecte al grec.\nPocs escriptors com ell han sabut reflectir a les seves obres amb tanta intensitat i dramatisme la lluita entre aquelles dues forces que ell anomenava la carn i l’esperit, les tenebres i la llum, l’esclavatge i la llibertat. Kazantzakis no és un autor que es recreï amb allò banal i intranscendent. Res del que s’allunyi de l’essencial l’interessa. I l’essencial s’identifica a la seva obra precisament amb la flama que esvaeix la foscor del món. En certa ocasió va escriure que no hem d’estimar els homes, sinó la flama que no és humana i els fa cremar; que allò veritablement valuós és la flama que transforma en foc aquesta palla humida, inquieta, ridícula a la qual anomenem humanitat. I que quan això succeeix, quan l’individu experimenta la reveladora presència d’aquesta flama a la seva vida, ha de cridar. Tan important i substantiu esdevé aquest crit que es pot considerar l’únic acte que justifica i eleva l’existència humana, tot fent-la brillar enmig d’un immens oceà de tenebres: «Tota la meva ànima és un crit, i la meva obra íntegra és la interpretació d’aquest crit».\nEn aquest sentit, el text que proposem tot seguit, El Crist de nou crucificat, bé el podríem considerar una de les notes més belles i punyents d’aquell crit, font alhora de totes les seves alegries i amargors d’ençà que el sentí per primera vegada a la joventut en apropar-se a la lluita implacable entre la carn i l’esperit en la figura de Crist. Un Crist on la divinitat no és do sinó conquesta d’un home que dubta i experimenta la temptació, que defalleix davant la missió encomanda, car no és un Déu que es fa home, sinó un home que somia amb la divinitat. D’aquest somni l’autor grec en deia religiositat.\nKazantzakis no és home d’església. Sovint a les seves obres, i de forma destacada a El Crist de nou crucificat, es critica el comportament poc religiós dels monjos, sacerdots i bisbes als quals els retreu l’absència de veritable espiritualitat en la seva conducta, quan no de ser un obstacle, i de vegades el principal, en el camí de la religiositat.\nPocs dubtes tindrà el lector, un cop llegida l’obra, que l’autor ha assimilat el missatge originari del cristianisme amb tota la seva puresa; és aquesta la raó per la qual el seu protagonista no pot acabar sinó bevent el calze amarg de l’existència reservat a tot aquell que vol transformar la seva carn en esperit —les tenebres no es deixen il·luminar. El fervor que desperta en Kazantzakis aquesta actitud és el motiu que li fa admirar tota obra d’art —i en concret les pintures d’El Greco— capaç de plasmar l’instant en què les criatures de Déu cremen enmig d’un paisatge fosc, alliberant tota la seva llum.\nDoncs bé, de llum, n’hi ha molta a El Crist de nou crucificat, una novel·la que narra les vicissituds d’una comunitat grega sota domini turc en un any que, tot i no concretat, es podria situar al voltant de la dècada dels vint del segle passat. L’agà turc, màxima autoritat de la vil·la, permet una certa autonomia als habitants grecs que, organitzats al voltant d’un Consell de Notables i Ancians, decideixen representar la passió de Crist segons una tradició reiterada cada set anys. Reunit el Consell, assigna els diferents papers als veïns de la vil·la, la vida dels quals comença a transformar-se a partir d’aquell moment d’acord amb la naturalesa del personatge interpretat. I així, en Manolios, el pastor humil escollit per representar la figura de Crist, acaba veient en el seu sacrifici per salvar la comunitat el destí que l’ha de reconciliar amb Déu, actitud que el revesteix d’una autoritat moral inqüestionable davant la resta de personatges de la representació, el seu cercle íntim, mentre el Consell de Notables de Licovrisí, inclòs el popa, lluny de reconèixer el valor moral de la seva actitud, l’acabarà acusant de bolxevic tot exigint el seu cap a l’agà.\nMolts dels personatges de la novel·la formen ja part de la galeria dels grans personatges de la literatura del segle XX. Alguns d’ells s’aixequen com a veritables arquetips de certs trets de la conducta humana: el vell Ladas romandrà en el record del lector com l’expressió més depurada de l’avarícia; l’agà, com el model perfecte del tirà; el popa, com a exemple del sacerdot hipòcrita; la vídua Katerina, la dona sensual que interpreta el paper de Maria Magdalena, serà per sempre la imatge de qui redimeix el seu passat a través del sacrifici per amor.\nKazantzakis, en reflectir uns models caracterològics purs, sense matisos ni tons grisos, ha pretès crear l’efecte d’un violent clarobscur entre carn i esperit, a fi d’emfatitzar allò que diu Joan en el seu Evangeli: la llum ha vingut a casa seva i els seus no l’han acollit.\nFinalitzem. En Manolios és excomunicat a la novel·la pel popa Grigoris; Kazantzakis ho va ser també per l’Església Ortodoxa Grega, que va impedir que fos enterrat en cap cementiri. Les seves restes descansen a l’antiga muralla de la ciutat natal, Heraklion, a l’illa de Creta. A la seva tomba va escriure aquest epitafi: «Res no espero, res no temo: sóc lliure». És el testament d’un home que ha trobat per fi la síntesi entre carn i esperit, és a dir, la felicitat.


Les noves guies dietètiques dels EUA incorporen les recomanacions nutricionals del projecte PREDIMED - Notícies - ComCiència - URV\nLes noves guies dietètiques dels EUA incorporen les recomanacions nu...\nEn el projecte Predimed han tingut una participació activa la Unitat de Nutrició Humana de la Universitat Rovira i Virgili (URV) i de l’Institut d’Investigació Sanitària Pere Virgili (IISPV)\nEn el projecte Predimed hi ha tingut una participació activa la Unitat de Nutrició Humana de la URV i de l'IISPV -dirigida pel professor de la Facultat de Medicina i Ciències de la Salut, Jordi Salas-Salvadó catedràtic de Nutrició i Bromatologia de la URV i investigador del CIBERobn- en col·laboració amb l'Institut Català de la Salut. Segons Salas-Salvadó aquest és un "canvi important per les recomanacions dietètiques ja que tenen en compte el risc de malalties cardiovasculars i la diabetis" i explica que, el que es té present en aquestes guies és un patró dietètic, més que no pas els nutrients i els aliments de forma aïllada.\nAquestes recomanacions "tenen un gran impacte a nivell mundial" apunta el doctor, ja que marquen les tendències de consum. Els resultats del primer projecte Predimed han facilitat que la dieta mediterrània hagi entrat a formar part de l'evidència científica i passi a ocupar un lloc destacat com un dels patrons dietètics més saludables per a la prevenció de les malalties cardiovasculars, com van evidenciar les conclusions d'aquest assaig clínic.\nPredimed és un assaig clínic multicèntric dut a terme entre els anys 2003 i 2011 en què s'ha avaluat l'eficàcia de la dieta mediterrània en la prevenció primària de malalties cardiovasculars i la diabetis després de fer el seguiment de més de 7.000 persones d'entre 55 i 80 anys durant una mitjana de cinc anys. D'aquest projecte se n'han publicat prop de 150 articles científics i els seus responsables apunten que la gran quantitat de dades que s'han recollit durant l'assaig els permet poder continuar explotant els resultats durant molts anys més, degut a la gran quantitat de mostres biològiques que es poden utilitzar.\nL'assaig l'han dut a terme 16 grups d'investigació de set comunitats autònomes , liderats pel Dr. Ramon Estruch del Hospital Clínic de Barcelona i ha estat finançat per l'Institut de Salut Carlos III per mitjà de les xarxes temàtiques de recerca cooperativa i del CIBER de Fisiopatologia de l'Obesitat i la Nutrició (CIBERobn). Fa un any i mig es va iniciar un nou estudi , el Predimed Plus, que té per objectiu determinar l'efecte sobre la mortalitat cardiovascular ajuntant per primera vegada un patró de dieta mediterrània tradicional hipocalòrica amb activitat física i teràpia conductual. Es tracta d'un assaig clínic aleatoritzat de prevenció primària cardiovascular en pacients d'edat avançada amb sobrepès o obesitat i síndrome metabòlica en una mostra de 6.000 persones, 300 dels quals procedents del node Reus-Tarragona.\nLes guies dietètiques dels EUA inclouen els resultats del projecte Predimed com a recomanació per una vida saludable.\nEl catedràtic Jordi Salas-Salvadó i la resta del seu grup d'investigació.


XAREL·10: Endevinalla 610\nE610.- No sé si ho endevinaràs. / Quina és aquella cosa / on tots hi fiquen el nas?\nPublicat per McAbeu a 13:45\nApa!! En XeXu ha arribat i la deu haver encertat!!\nNo es tan clar que sigui el mocador, també podrien ser la copa o el got.\nPerquè si fos el mitjó el LLIBRE seria massa fetitxista...\nTambé anava a dir el mocador. Aquests dies hi he posat el nas força cops :)\nmassa fàcil perquè no ho hagués dit ningú\nJo m'inclino més pel got (per la copa no, com a mínim a la meva família que sóm nassuts...), el mocador pot ser que no s'arribi a necessitar mai.\nLa vida del veí :-DDD\nEls mitjons queden descartats, PONS.\nMillors idees són la vida del veí que diu ASSUMPTA o el got o la copa que apunten PONS i JO RAI!.\nPerò aquesta vegada el LLIBRE dóna la raó a XEXU, LLUNA i JOMATEIXA i diu que el mocador és la solució que buscàvem. Felicitats!! :-))


Pintem amb els peus a Llar 2 | Jesuïtes Gràcia - Col·legi Kostka\nInici » actualitat » Pintem amb els peus a Llar 2\nQuan veien que anaven deixant les petjades sobre el paper en anar caminant, els ha fet, d'una manera lúdica, descobrir noves sensacions i situacions diferents a les habituals tot passant-s’ho d'allò més bé!!!!\nCada infant ha pogut escollir el color amb el que volia experimentar. Un cop han passat tots pel paper, ha estat l'hora de mirar el resultat: els hi ha encantat veure la forma del seus peus plasmada en un paper. I ha estat l’hora de repassar conceptes: Quin color hem escollit??? Molts ho han tingut molt clar , d’altres s’han deixat portar pel que deia el veí, però tots s'ho han passat pipa pintant amb els peus!!!!


La finalitat del projecte Odisseu és fomentar el retorn i la inserció laboral de joves al medi rural, creant un programa que faciliti aquest retorn i que promogui el seu compromís social amb el territori. El programa està impulsat per la Direcció General de Desenvolupament Rural i per la Direcció General de Joventut, a partir d’una iniciativa conjunta de la Fundació del Món Rural i de l’Associació d’Iniciatives Rurals de Catalunya (ARCA), amb la col·laboració dels 13 grups d’acció local Leader de Catalunya i la xarxa de professionals de joventut. El projecte segueix el lema: “El talent jove és clau per al desenvolupament dels territoris rurals”.\nGAL coordinador: Consorci GAL Alt Urgell-Cerdanya.\nAfavorir i promoure el compromís social de la joventut amb el seu territori rural i promoure’n la integració professional al territori.\nImpulsar la creació d’empreses per part dels mateixos joves per contribuir així al desenvolupament de les zones rurals.\nSensibilitzar el teixit empresarial sobre el valor afegit que suposa el coneixement i el talent de la joventut per a les seves empreses.\nSensibilitzar la joventut, la població en general i els agents locals sobre els efectes i impactes de la migració juvenil en el desenvolupament de les zones rurals.\nElaboració de la diagnosi “Els moviments migratoris de la joventut rural: què ofereix el mercat laboral als i les joves?”.\nTaules de concertació territorial i diganosis territorials.\nActuacions diverses orientades a afavorir el contacte entre joves i empreses.\nJornades de foment de l’emprenedoria, l’ocupació i l’arrelament al medi rural.\nPer a més informació: www.desenvolupamentural.cat/odisseu


MrSlotty és un proveïdor de jocs de casino amb seu a Letònia establert el 2013. La companyia ha publicat fins ara 50 títols de ranura.\nMrSlotty afirma que les seves ranures són molt ràpides amb una mida mínima que s’utilitza per a les ranures. Realment puc veure que, ja que la qualitat gràfica i d’àudio de la ranura no està actualitzada en comparació amb altres proveïdors de jocs de casino. MrSlotty té molt de desenvolupament a fer aquí, ja que els jugadors són molt més exigents en aquests dies i simplement no és suficient per a la majoria d’ells..\nPerò si esteu buscant una mica més retro i jocs de slot de tipus old school, podeu trobar el vostre favorit entre els títols de slot de MrSlotty. Vegem alguns dels més interessants d’aquest article.\nAquesta és una ranura de Miners d’Or d’aspecte molt retro de MrSlotty. També té algunes vibracions de Minecraft, suposo? Intencionadament o no, no ho sé?\nPuntuació dels usuaris de les ranures MrSlotty:\n1 Característiques del joc de ranures MrSlotty\n2 Es presenten les ranures MrSlotty\n2.1 1. Miners d’or\n2.2 2. Cares de memes\n2.4 4. Piràmides asteques\n3 Casinos Bitcoin recomanats amb MrSlotty Slots\n3.0.1 1. Casino mBit\n3.0.3 3. Casino BetChain\n3.0.6 6. Casino Oshi\n3.0.7 7. Casino Mars\n4 Ressenyes d’usuaris\nCaracterístiques del joc de ranures MrSlotty\nAquí hi ha algunes característiques dels jocs de ranura MrSlotty.\nEls gràfics, les animacions i la banda sonora tenen, en el millor dels casos, una qualitat mediocre. El nivell de tots aquests falta molt enrere en comparació fins i tot amb altres proveïdors de jocs de casino de nivell mitjà.\nEls percentatges de RTP (Return to player) també són molt baixos (al voltant del 94-95%) en comparació amb altres proveïdors de jocs.\nLa interfície d’usuari de les ranures es fa amb símbols, hi ha una quantitat mínima de text. Em va semblar una mica difícil al principi, però potser us acostumeu a això al cap d’un temps.\nTots els jocs són HTML5 natius, de manera que funcionen en tots els navegadors moderns de plataformes com ara ordinadors d’escriptori, tauletes i telèfons mòbils.\nLa mecànica del joc (estructura del rodet, taula de pagament, símbols, funcions de bonificació) és molt bàsica i és pràcticament la mateixa a cada ranura de MrSlotty. Per tant, no hi ha molta variació entre les diferents ranures.\nEs presenten les ranures MrSlotty\nAquests són alguns dels títols de ranures més populars i interessants de MrSlotty revisats.\n1. Miners d’or\nMiners d’Or és una ranura temàtica Gold Rush amb moltes vibracions de Minecraft als gràfics. No sé si això és intencionat o simplement falta d’habilitats de disseny, però els miners d’or semblen molt obsolets.\nO si us agraden les ranures que tenen aquest aspecte, podríeu trucar retro a Old Miners d’Or.\nPer a mi, Gold Rush se sent com un projecte de classe de jocs de primària afwul amb un grau “fallit”. De totes maneres, mirem més de prop aquesta ranura.\nEls gràfics són tan horribles a la ranura Gold Miners, de manera que n’hi ha prou amb una imatge. Em disculpo per haver penjat això sincerament!\nLes funcions són molt mínimes, només n’hi ha poques. A més de símbols regulars, n’hi ha Símbol salvatge (el Miner). Wild també paga l’import més alt amb una aposta de 200 vegades si premeu 5 a la mateixa línia de pagament.\nSi ho aconsegueixes 3, 4 o 5 símbols d’or, se’t concedirà 1, 3 o 10 girs gratuïts respectivament. Això és tot per les funcions.\nVaig intentar jugar Gold Rush durant almenys 30 minuts a 1 hora (com faig habitualment en altres tragamonedas), però no vaig poder. Els gràfics i les animacions són tan horribles que els meus ulls van començar a sagnar.\nA més, la música de Western Whistle va ser horrible quan la sentí repassar per centena vegada.\nNo reprodueixis aquesta ranura.\nEl RTP (Return to player) també és molt baix amb un 94%, de manera que perdreu els vostres diners molt més ràpid que en comparació amb altres ranures.\nLlançament del joc: Juliol de 2014\nRTP (tornar al jugador): 94% (molt baix!)\nLínies / combinacions d’apostes: 25\n2. Cares de memes\nCares de memes és un joc de ranures molt especial amb tema meme. Mai he vist res semblant, així que un avantatge per a MrSlotty per la idea única.\nLa mecànica del joc és molt típica de MrSlotty: tauler de ranura de 5 x 3, molt poques funcions i símbols bàsics.\nEls símbols bàsics són tots en blanc i negre i és força difícil distingir-los els uns dels altres. A més, és difícil saber quins símbols paguen més i quins no i per què?\nRanura Meme Faces de MrSlotty.\nN’hi ha un Símbol salvatge (El símbol 7). El Wild també paga una aposta de 2000x si obté 5 Wilds a la mateixa línia de pagament.\nEl símbol de cirera vermella us donarà voltes gratuïtes. Si ho aconsegueixes 3, 4 o 5 símbols de cirera, aconsegueixes 1, 3 o 10 girs gratuïts respectivament. Per tant, la mecànica del joc és gairebé exactament la mateixa que en qualsevol altre joc de ranures de MrSlotty introduït en aquesta pàgina.\nEl soroll de fons (?) És molt estrany, ja que els sons són agitats i s’activen i s’apaguen. No tinc ni idea de quina ha estat la idea. A més, els sons de rotació de rodets són molt bàsics i no hi ha animacions ni efectes especials.\nMeme Faces és un joc de ranures bàsic amb funcions molt bàsiques. La idea és molt bona, però crec que es malgasta amb animacions avorrides, jocs extra i mecànica bàsica del joc. Consulteu-ho vosaltres mateixos, però no ho puc recomanar a ningú, especialment amb una taxa de RTP del 94% molt baixa.\nLlançament del joc: Agost de 2014\nCryptoMatrix és un joc de tragamonedas amb temàtica criptomoneda de MrSlotty.\nEl tauler de ranura és força interessant amb un disseny de 3-1-3-1-3.\nLa mecànica del joc és bastant senzilla. Els símbols de les ranures consisteixen en diferents cryptos, començant pel símbol de l’estil Iota (símbol amb el pagament més baix) i passant a Bitcoin (símbol regular amb el pagament més alt).\nEl símbol de pagament superior és el Símbol salvatge. Si obteniu 5 símbols Wild a una línia de pagament, obtindreu 1500 vegades el premi d’aposta.\nTambé hi ha un Símbol de girs gratuïts. Si obteniu 3 o més símbols de girs gratuïts, se us concediran 15 girs gratuïts.\nAquesta és la ranura CryptoMatrix de MrSlotty. N’hi ha prou amb una imatge d’aquesta ranura, ja que aquí no passa absolutament res d’especial. Joc regular i girs gratuïts: tots tenen el mateix aspecte que aquesta imatge.\nPer tant, en general, la mecànica del joc és realment senzilla i, per ser sincer, és molt senzilla. Els gràfics tenen un aspecte correcte, però no hi ha símbols majors ni majors que semblessin totalment diferents d’un altre, de manera que és difícil diferenciar victòries més grans o tancar-les.\nLa banda sonora també és molt senzilla amb música electrònica futurista amb un temps de bucle bastant curt.\nLes animacions i el funcionament del rodet no són molt suaus i tenen un aspecte força desordenat en comparació amb altres proveïdors de jocs.\nEl percentatge de retorn al jugador és realment baix, amb un 94,6%, cosa important a tenir en compte. Per tant, invertir per dir que Dogecoin hauria de ser molt més rendible que jugar a aquesta ranura.\nEn general, CryptoMatrix va ser una mica decebedor. Tot i que sóc un fan de criptografia, he trobat aquesta ranura bastant horrible per ser sincer. Hi ha moltes ranures més ben fetes, així que recomano ometre-la.\nRTP (tornar al jugador): 94,6% (molt baix!)\nLínies d’apostes: 18\n4. Piràmides asteques\nPiràmides asteques és una ranura temàtica de mitologia asteca establerta el juliol de 2014.\nEl primer que es nota quan comença el joc és l’ambient. Els sons només consisteixen en el cant d’ocells i altres sons frescos de la selva tropical. No hi ha música si no gireu els rodets.\nEls gràfics estan gairebé bé, però les animacions i els efectes guanyadors encara són força molestos en comparació amb la competència.\nAquesta és la ranura de piràmides asteques de MrSlotty.\nQuan gires els rodets, s’inicia una música de bateria. També el so que atura el rodet és una mena de tambor. A la llarga, això va començar a ser molest.\nLes animacions guanyadores arriben amb un retard. De vegades és difícil saber si guanyeu o no si feu respostes ràpides.\nLa mecànica del joc torna a ser molt senzilla. Els símbols habituals tenen un aspecte semblant i és difícil saber quins són els que paguen millor (per descomptat, es pot veure des de la pantalla d’informació). Però en moltes ranures, de seguida es pot dir que aquest símbol paga més.\nA les piràmides asteques. el símbol de la cara més atractiu i vistós és el símbol que menys paga. Però la piràmide marró i avorrida és el símbol que més paga. No té cap sentit per a mi.\nA més dels símbols regulars que hi ha Símbols salvatges. Paguen una aposta de 2000 vegades si obteniu 5 a la mateixa línia de pagament.\nSi premeu el 3, 4 o 5 símbols Golden Skull, ho faràs 1, 3 o 10 girs gratuïts respectivament.\nEl percentatge de RTP (Retorn al jugador) és horrible amb un 94%. Moltes altres ranures ofereixen percentatges d’almenys el 96% i algunes ranures van molt a prop del 98%, la qual cosa és excel·lent.\nAl meu parer, les piràmides asteques no són un joc de tragamonedas horrible, però altres ranures temàtiques egípcies o asteques són molt millors. No veig cap raó per començar a jugar a això en lloc d’altres. Tria per exemple John Hunter & la tomba de la reina de l’escarabat de Pragmatic Play, Renaixement egipci II de Spinomenal, Els caçadors de relíquies i el llibre de la fe de Wazdan o Palau Asteca de Booming Games per a una acció antiga d’alta qualitat.\nCasinos Bitcoin recomanats amb MrSlotty Slots\nAquests casinos de Bitcoin ofereixen escurabutxaques MrSlotty a la seva selecció.\nEl bo de primer dipòsit és 150% Fins a 2 BTC + 100 girs gratuïts. La bonificació total és de 6 BTC + 100 girs gratuïts. Bonificació sense dipòsit: 50 girs gratuïts. Apostes: bonificació de 40 vegades. Les ranures de MrSlotty són compatibles\nEl bo de primer dipòsit és del 157% fins a 1,5 BTC + 100 girs gratuïts. La bonificació total és de 5 BTC + 100 girs gratuïts. Apostes: 40x. Les ranures de MrSlotty són compatibles\nEl bo de primer dipòsit és 150% fins a 1 BTC + 200 girs gratuïts. La bonificació total és de 2 BTC + 200 girs gratuïts. Sense bonificació de dipòsit: 20 girs gratuïts. Apostes: 50x. Les ranures de MrSlotty són compatibles\nEl bo de primer dipòsit és 200% fins a 1 BTC + 150 girs gratuïts. La bonificació total és de 4 BTC + 150 girs gratuïts, apostant: 60x. Sense bonificació de dipòsit: 20 girs gratuïts amb el codi de bonificació 20FREE, apostant 40x. Les ranures de MrSlotty són compatibles\nEl bo de primer dipòsit és 150% fins a 0,2 BTC + 40 voltes gratuïtes. La bonificació total és de 0,4 BTC + 65 girs gratuïts. Apostes: 45x. Les ranures de MrSlotty són compatibles\nEl bo de primer dipòsit és del 100% fins a 1,25 BTC + 180 girs gratuïts. El bo total és de 5 BTC + 225 girs gratuïts. Apostes: 40x. Les ranures de MrSlotty són compatibles\nEl bo de primer dipòsit és del 100% fins a 1 BTC + 50 girs gratuïts. La bonificació total és de 2 BTC + 50 girs gratuïts. Apostes: 40x. Les ranures de MrSlotty són compatibles\n16 ranures per a jackpot Revisió de Mars Casino\nAquí teniu el resum de la puntuació dels usuaris dels jocs de slot MrSlotty:\nCom t’agraden els jocs de ranura MrSlotty? Comparteix les teves opinions a continuació al formulari de comentaris!\nAquest era el nostre article sobre les ranures de MrSlotty. No dubteu a enviar correus, escriure un missatge a través del formulari de contacte o escriure aquí els vostres comentaris o suggeriments!\nLloc web de MrSlotty


Balanç satisfactori de la selecció catalana a la Liga de Pista de Tomelloso | Federació Catalana de Ciclisme\nBon balanç pels cinc ciclistes de la selecció catalana júnior que es van desplaçar aquest dissabte 16 de novembre al velòdrom municipal de Tomelloso (Ciudad Real), seleccionats per disputar la prova puntuable per la renovada Liga de Pista de la RFEC. David Peñaranda, Pau Torrent, Joan Pazos, Bernat Tarrés i Marc Giné, tots ells ciclistes becats en els centres de tecnificació de Ripoll i Blume, van viatjar amb el tècnic Jaume Mas.\nLa valoració de la sortida de la selecció és més que positiva, doncs és obligatori per tots els cadets i júniors tenir mínim de 5 punts en aquest nou calendari per participar al Campionat d'Espanya, i la majoria d'ells ja els han aconseguit. Concretament, Pau Torrent va ser el millor clasificat a la general entre els júniors amb el 4t lloc, mentre Joan Pazos era 6è, Bernat Tarrés 7è i David Peñaranda, 9è,\nEn les proves individuals, Torrent es va poder imposar en la velocitat, un gran resultat a sumar el 1r i 3r lloc de Bernat Tarrés i Joan Pazos la prova de l'escratx i 2n, 3r i 4t en la prova de puntuació de David Peñaranda, Joan Pazos i Pau Torrent. En aquesta cita també cal destacar el 5è lloc de Josep Beneito amb el seu club Antiga Casa Bellsolà-Girona i el 7è de Bernat Tarrés, completant la gran actuació de la selecció amb Marc Giné en el lloc 10è, tots els integrants de la seleció entre els 10 primers.


Real Club de Tenis de Barcelona - Rafa Nadal recupera el número 1\nRafa Nadal recupera el número 1\nRoger Federer va caure en la seva estrena a Miami contra Thanasi Kokkinakis 3-6, 6-3, 7-6 i a partir del 2 d’abril el mallorquí tornarà a liderar el rànquing ATP\nEl que ningú s’esperava ha passat. L’imbatible Roger Federer, després d’acumular 17 triomfs consecutius (el seu millor inici de temporada de sempre) va cedir dos partits seguits, la final d’Indian Wells contra Del Potro i el seu debut a Miami contra Thanasi Kokkinakis. Com a conseqüència, Roger cedirà el seu tron com a número u del món a Rafa Nadal a partir de la propera actualització del rànquing ATP el dilluns 2 d’abril.\nFederer va recuperar el nº1 mundial després de fer un gran inici d’any amb el títol a l’Australian Open i a l’ATP 500 de Rotterdam. Rafa, per la seva part, aquest any només ha disputat el Grand Slam de Melbourne i va haver d’abandonar per lesió quan disputava el seu enfrontament de quarts contra Marin Cilic.\nAixí les coses, Rafa recuperarà el número u amb 100 punts d’avantatge sobre el suís, això si, amb 4.680 punts a defensar a la gira de terra batuda que començarà a Montecarlo. Federer, per la seva banda, no disputarà cap torneig de terra i se centrarà en la gira d’herba com ja va fer l’any passat amb triomfs a l’ATP 500 de Halle i Wimbledon.


Comparació entre els cicles teòrics Otto, Dièsel i mixt de Sabathé\nEn la present secció ens disposem a realitzar una comparativa entre els tres cicles teòrics dels motors tèrmics. Compararem en cicle Otto, amb el cicle dièsel i amb el cicle mixt de Sabathé.\nPer comparar els cicles esmentats cal prendre com a referència alguns dels factors del valor depenen la forma i superfície del otor, com són: la relació de compressió, la pressió màxima, la quantitat de calor subministrat, la de calor sostret i el treball útil.\nA la figura següent s'han traçat les corbes de les variacions de rendiment tèrmic ideal a l'variar la relació de compressió per als tres cicles: Otto, Diesel i Sabathé. Per als cicles dièsel i Sabathé s'ha triat una relació de combustió a pressió constant igual a 2.\nCom es veu en la figura, els rendiments tèrmics dels cicles teòrics creixen a l'augmentar la relació de compressió. Per a una determinada relació d'aquest tipus, el cicle Otto dóna més rendiment, mentre el cicle Diesel resulta de rendiment menor. Cal considerar, però, que per als motors dièsel, la relació de compressió varia entre 14 i 22. D'altra banda, per als motors d'encesa per espurna la relacion de compressió generalment no sobrepassa el valor de 10, a fi d'evitar la detonació.\nPer tant, el motor dièsel té un rendiment tèrmic superior a l'motor Otto .\nComparació igualndo la relació de compressió i la calor subministrat\nA la segona figura es comparen en coordenades PV (pressió -volum) i TS (temperatura - entropia) els tres cicles teòrics. En aquesta estudi s'iguala la relació de compressió i la quantitat de calor subministrat. Tots els cicles comencen a la mateixa condició 1 i té la mateixa compressió adiabàtica d'1 a 2.\nA fi de que la quantitat de calor subministrada sigui la mateixa en els tres casos, les superfícies en coordenades TS, 2 '' 3 '' 5 '' 6 2 2 '', 2 3 '5' 6 2 i 2 3 5 6 2 han de ser iguals.\nTenint en compte que la calor es sostreu a el mateix volum específic, segons la línia de transformació entre els estats 4 i 1, la quantitat de calor sostret està representada, per a cada cicle, per la mateixa superfície sota de la línia 4-1 al diagrama TS. Com la calor subministrat és el mateix per a cada cicle, resulta que el cicle teòric de major rendiment tèrmic és aquell en el qual es sostreu menor quantitat de calor. En aquest cas, és el cicle Otto, per al qual la superfície que representa la quantitat de calor sostret està definida en coordenades TS pels punts 4 5 6 abril 1.\nCal observar que la pressió i temperatura màximes en el cicle Otto són bastant més elevades que en els altres dos cicles. Tot i que aquesta comparació és purament teòrica, serveix per demostrar que el cicle que proporciona la major expansió del luid després de la fase d'introducció de la calor és el de rendiment més alt.\nIndicarem per als diversos cicles amb r I la relació entre els volums a la fi de la carrera d'expansió i a la fi de la fase d'introducció de la calor.\nmentre que per al cicle Diesel tenim:\nConclusions de la comparativa dels ters cicles teòrics\nA la figura de l'esquerra, la comparació entre els cicles teòrics Otto, Diesel està feta a igualtat de pressió màxima i de quantitat de calor subministrat. En aquestes condicions les superfícies 2 3 5 6 2 i 2 '3' 5 '6' 2 'han de ser iguals.\nEl cicle Diesel és aquell en el qual es sostreu el mínim de calor, i com la superfície que representa la calor sostret és 4 5 6 1 4, resulta, per això, que en aquestes condicions el cicle Diesel és el de major rendiment.\nTambé en aquest cas és evident que el cicle que permet la major expansió del luid després de la combustió és el que té el rendiment tèrmic més elevat.\nData de publicació: 16 de març de 2011


Podem definir la indefensió apresa com aquell fenomen psicològic en el qual una persona o animal desenvolupa una actitud de passivitat i inhibició davant de situacions aversives o doloroses que percep com incontrolables i immodificables. En aquest sentit, les accions que es duen a terme per intentar evitar o suprimir l’estímul dolorós o aversiu no són fructíferes, la qual cosa porta a disminuir progressivament els intents i a resignar-se davant la situació. Com podem veure, es tracta d’un aprenentatge en el qual es construeix la percepció subjectiva de no poder fer res per modificar l’entorn.\nVa ser Martin Seligman, lany 1967, el primer a estudiar aquest curiós procés en intentar donar una explicació alternativa sobre la depressió. En els seus experiments, va descobrir que si impedia a un animal escapar (en el seu cas, gossos), mentre li aplicava una sèrie de xocs elèctrics, aquest acabava per no fer res per escapar. Posteriorment, alguns autors van reportar aquests resultats en éssers humans. Traslladant-ho a exemples de la vida quotidiana, podem trobar aquest fenomen en diferents situacions, sent algunes de les més evidents la violència familiar o de gènere, el moobbing laboral, bullying escolar … Això reflecteix que pot aparèixer en qualsevol àmbit de la nostra vida, i, a més , en qualsevol etapa. Els principals problemes o símptomes associats, a part dels depressius esmentats, es relacionen principalment amb ansietat i pèrdua d’autoestima. Però per poder entendre aquest efecte, hem de tenir en compte que el procés afecta principalment a tres àmbits; el motivacional, l’emocional i el cognitiu. Pel que fa al primer, s’observa progressivament una disminució de respostes voluntàries. A nivell emocional, apareixen els desordres emocionals comentats. I finalment la persona s’arriba a percebre com incapaç de resoldre o afrontar el problema.\nEn relació a l’últim comentat, recents investigacions han descobert que no tothom desenvolupa indefensió apresa, i que els seus efectes, tot i que tendeixen a ser comuns, també poden variar. Així, una de les troballes més excel·lents és que la interpretació que realitza la persona sobre la situació i sobre els seus propis recursos d’afrontament juguen un paper crucial a l’hora de explicar-ho. Per això, s’han proposat diferents mecanismes o alternatives de prevenció i afrontament en cas que aparegui:\nAnàlisi objectiu de la situació: Hem de procurar no magnificar la situació. Valorar-la de manera realista implica tenir en compte tota la informació disponible, i analitzar les dades per igual. Si ràpidament apareixen pensaments absolutistes o dicotòmics especialment negatius, pot dificultar encara més l’afrontament del problema.\nCentrar i potenciar els recursos personals: Tot i que en aquestes situacions tendeixen a oblidar-se i fins i tot a minimitzar-se, centrar-nos en les nostres estratègies i habilitats d’afrontament pot resultar especialment útil. Tot i la “incontrolabilitat” de la situació, és pràcticament segur que podem aconseguir adoptar un afrontament més o menys eficaç.\nPlantejar alternatives: És comú considerar una o poques opcions quan alguna cosa ens genera malestar, i a partir d’aquí considerar que no podem fer res. Per això, tenir en compte alternatives tant a l’hora d’interpretar com d’intentar resoldre el problema pot ajudar-nos a esmorteir i fins i tot suprimir l’impacte del succés.\nAixí doncs, el paper que adoptem davant aquest fenomen resulta clau per comprendre l’impacte que pugui arribar a tenir. Juguem un paper crucial en el nostre propi malestar, i som en part amos i responsables tant del que sentim com del que pensem.\nSi vols resoldre qualsevol dubte, o consideres que pot beneficiar la nostra ajuda, posa’t en contacte amb el nostre equip de psicòlegs de Mataró. Truca’ns sense compromís i et proporcionarem tota la informació que necessitis.\nhttps://gabinetpsicologicmataro.cat/wp-content/uploads/2019/03/indefension-4804.jpg 423 500 admin https://gabinetpsicologicmataro.cat/wp-content/uploads//2019/07/logo_negreEditado.png admin2019-03-22 13:20:142019-03-22 13:20:14La indefensió apresa


Una marea humana acudeix a acomiadar Maradona - CATzona\nOlè, olè, olè, olè, Diego, Diego. El crit que una vegada va néixer a lestadi San Paolo de Nàpols va tenir un efecte contagiós sota el sol del migdia. Les veus no semblaven de dolençosos. Eren, abans que res, seguidors, o creien ser-ho sota tan estranyes circumstàncies. Elles i ells esperaven entrar a la seu presidencial com si fossin en rigor a les portes dun estadi on jugaria la selecció argentina. El malentès va aflorar potser com a mecanisme de protecció emocional per a la marea humana, gairebé un tsunami, que va anar a acomiadar el seu ídol i el seu estendard.


Ciutat TOTS __MADRID__ EL MOLAR MADRID __SEGOVIA__ PEDRAZA\nTOTS __MADRID__ EL MOLAR MADRID __SEGOVIA__ PEDRAZA\nPàrking - Madrid (Cuatro Caminos) , Superfície Construïda 24m2.\nGaratge - Madrid (Azca) , Superfície Construïda 12m2.\nPis - Madrid (Berruguete) , Superfície Construïda 35m2, 1 Habitació , 1 Banys, Ascensor.\nSolar - Madrid (Puente de Vallecas) , 59m2.\nVenda 186.269 €\nDúplex - Pedraza (Rades de pedraza) , Superfície Construïda 119m2, 3 Habitacions, 1 Banys.\nPis - Madrid (Valdezarza) , Superfície Construïda 68m2, 5m2, 3 Habitacions, 1 Banys, Tot Exterior.\nPis - Madrid (Lavapiés) , Superfície Construïda 45m2, 3m2, 1 Habitació , 1 Banys.\nPis - Madrid (Cuatro Caminos) , Superfície Construïda 44m2, 2 Habitacions, 1 Banys, Ascensor.\nLocal comercial - Madrid (Berruguete) , Superfície Construïda 161m2, 3 Banys.\nNau industrial - Madrid (Carabanchel) , Superfície Construïda 245m2, 2 Banys.\nPis - Madrid (Prosperidad) , Superfície Construïda 56m2, 1 Habitació , 1 Banys, Ascensor.\nPis - Madrid (Castillejos) , Superfície Construïda 89m2, 5m2, 3 Habitacions, 1 Banys, Ascensor.


Llei 23/2011, del 29 de desembre, per la qual es constitueix la Societat de Gestió Col·lectiva de Drets d’Autor i Drets Veïns del Principat d’Andorra (Text refós per LesLleis.com)\nllei 23/2011, del 29 de desembre, per la qual es constitueix la Societat de Gestió Col·lectiva de Drets d’Autor i Drets Veïns del Principat d’Andorra\nLa Societat de Gestió Col·lectiva de Drets d’Autor i Drets Veïns del Principat d’Andorra (en endavant, SDADV) neix en virtut de l’article 34 de la Llei sobre drets d’autor i drets veïns, del 10 de juny del 1999, que requereix la constitució per llei d’una entitat de dret públic per a la gestió col·lectiva d’aquests drets.\nLa gestió col·lectiva de drets d’autor i drets veïns existeix en els estats del nostre entorn i en altres estats que, com el Principat d’Andorra, són membres de l’Organització Mundial de la Propietat Intel·lectual. A més, tenint en compte que, amb posterioritat a l’entrada en vigor de la Llei sobre drets d’autor i drets veïns, del 10 de juny del 1999, el Principat d’Andorra va incorporar al seu ordenament jurídic instruments legals de protecció internacional tan cabdals en la matèria, com ara són, per una banda, el Conveni de Berna per a la protecció de les obres literàries i artístiques, del 9 de setembre del 1886, vigent al Principat d’Andorra des del 2 de juny del 2004, i, per altra banda, el Conveni de Roma per a la protecció dels artistes intèrprets o executants, els productors de fonogrames i els organismes de radiodifusió, del 26 d’octubre del 1961, vigent al Principat d’Andorra des del 25 de maig del 2004, és necessari que s’estableixi, al Principat d’Andorra, un sistema de gestió col·lectiva de drets d’autor i drets veïns.\nLa introducció de la gestió col·lectiva de drets d’autor i drets veïns al Principat d’Andorra comportarà l’establiment d’un sistema nacional modern de protecció d’aquests drets, doncs aquest és el mitjà més efectiu per garantir el respecte de l’esforç creatiu i les inversions econòmiques realitzades pels titulars d’aquests drets. Tanmateix, la introducció d’aquest sistema contribuirà a la construcció d’un nou sector econòmic que giri al voltant d’aquests drets.\nD’altra banda, la gestió col·lectiva de drets d’autors i drets veïns té un rol determinant en la difusió universal de les creacions producte de l’intel·lecte i en el foment de la cultura en general.\nAquesta Llei, que estableix les línies bàsiques i els principis d’organització i funcionament de la SDADV, s’estructura en quinze articles, tres disposicions transitòries, una disposició derogatòria i dues disposicions finals. Els estatuts de la SDADV s’incorporen a aquesta Llei com a annex.\nEls articles 1 al 7 de la Llei regulen la constitució i la naturalesa de la SDADV, el seu règim jurídic, les seves finalitats, el seu caràcter exclusiu i altres qüestions generals.\nL’article 8 estableix els principis bàsics que han de regir la pertinença a la SDADV, atribuint la condició de membre de la SDADV a totes les persones físiques o jurídiques, de nacionalitat andorrana o estrangera, residents legals o no al Principat d’Andorra, que acreditin ésser titulars, originaris o derivatius, de drets d’autor i/o drets veïns i que encomanin la gestió d’aquests drets a la SDADV.\nL’article 9 defineix l’estructura orgànica de la SDADV, que disposa, com a òrgans sobirans, d’una assemblea general i d’un consell d’administració. L’Assemblea General és l’òrgan de representació de tots els membres de la SDADV. El Consell d’Administració és l’òrgan de govern i representació de la SDADV.\nL’article 10 es refereix als drets que ha de gestionar la SDADV. D’acord amb aquest article, són objecte de la gestió els drets d’explotació o econòmics exclusius d’autor i veïns que els seus titulars, originaris o derivatius, li encomanin en virtut d’un contracte de gestió, a més dels que siguin de gestió col·lectiva obligatòria d’acord amb la legislació vigent, que la SDADV ha de gestionar amb caràcter imperatiu, i dels drets de remuneració equitativa o simple remuneració que reconegui la legislació vigent.\nEn els articles 11, 12 i 13 s’estableixen les disposicions bàsiques sobre el funcionament de la SDADV, per assegurar la protecció dels interessos tant dels titulars dels drets gestionats per la SDADV com dels usuaris del seu repertori. En matèria de regles de repartiment de les quantitats recaptades dels usuaris per part de la SDADV, aquesta Llei exigeix que el sistema asseguri als titulars dels drets gestionats per la SDADV una participació proporcional en la recaptació per l’explotació dels seus drets per part dels usuaris. D’una altra banda, donat que aquesta Llei estableix un monopoli legal de la gestió col·lectiva de drets d’autor i drets veïns al Principat d’Andorra, la mateixa conté els mecanismes adequats per garantir l’establiment d’unes tarifes generals de la SDADV corresponents als valors econòmics dels usos del seu repertori que es realitzin, que han de preveure reduccions per a les administracions públiques i les entitats amb finalitats culturals, educatives i socials que no tinguin ànim de lucre quant a aquestes finalitats. Queden exonerades de pagament les activitats sense ànim de lucre realitzades per biblioteques, mediateques, ludoteques, audioteques i filmoteques en foment de la difusió i promoció de la cultura, sempre que això sigui possible de conformitat amb els convenis internacionals en matèria de drets d’autor i drets veïns ratificats pel Principat d’Andorra.\nAmb l’objecte de garantir el compliment adequat de les seves finalitats, i atès que es tracta d’una entitat de dret públic, l’article 14 d’aquesta Llei sotmet els pressupostos, la comptabilitat i la contractació per part de la SDADV al que disposa la normativa vigent en matèria de finances, comptabilitat i contractació pública.\nDe conformitat amb el que requereix la Llei sobre drets d’autor i drets veïns, del 10 de juny del 1999, l’article 15 sotmet la SDADV a la tutela i la supervisió del Govern, amb la finalitat de garantir el bon funcionament dels òrgans establerts, la correcta gestió col·lectiva dels drets d’autor i drets veïns al Principat d’Andorra, i la protecció dels interessos en joc, tant dels titulars dels drets gestionats com dels usuaris.\nFinalment, la disposició final primera modifica els articles 7, 32 i 43 de la Llei sobre drets d’autor i drets veïns, del 10 de juny del 1999, amb la finalitat d’eliminar el dret a una remuneració equitativa en els supòsits de reproducció privada per a propòsits personals, tot i respectant l’establert al Conveni de Berna.\n1. Mitjançant aquesta Llei es crea la Societat de Gestió Col·lectiva de Drets d’Autor i Drets Veïns del Principat d’Andorra (SDADV).\n2. La SDADV es constitueix com una entitat de dret públic de base associativa, amb personalitat jurídica pròpia i plena capacitat d’obrar.


30 infants i joves de Calella participen en la 7a edició del programa d’inclusió social de la Fundació Barça — Joventut\nEsteu aquí: Inici → Notícies → 30 infants i joves de Calella participen en la 7a edició del programa d’inclusió social de la Fundació Barça\n30 infants i joves de Calella participen en la 7a edició del programa d’inclusió social de la Fundació Barça\nAmb les sessions de la metodologia FutbolNet es busca contribuir a la igualtat d’oportunitats d’infants i joves.\nDes del mes d’octubre del 2018, 30 infants i joves d’entre 10 i 18 anys de Calella participen en dues sessions setmanals de FutbolNet a la Zona Esportiva La Muntanyeta. Aquest programa de la Fundació Barça treballa la inclusió social mitjançant la metodologia FutbolNet i té l’objectiu de crear un espai on nois i noies puguin desenvolupar, tant individualment com socialment, valors necessaris per a la pràctica esportiva i per al dia a dia.\nAprofitant la celebració d’una sessió de FutbolNet, Montserrat Candini, alcaldessa de Calella; Josep Torres, Jordi Sitjà, Margarita Valls i Cindy Rando, regidors i regidores de l’Ajuntament de Calella; Manel Flores, president de la Federació de Penyes; Isidre Argelés, president de la Penya Barcelonista de Calella; i Enric Prats i Miguel Edo; vicepresident i vocal de la Penya Barcelonista de Canet, han assistit a l’activitat per conèixer com s’hi treballa.\nLa metodologia ‘FutbolNet’ a Catalunya.\nFutbolNet és una metodologia d’intervenció social que utilitza el futbol i l’activitat física com a eines de reflexió i agents de canvi per millorar la vida dels infants i joves i fomentar la inclusió d’aquells que es troben en contextos vulnerables. Avui en dia, els infants i joves, i especialment, els que estan en risc d’exclusió social, no poden exercir, de manera plena i en igualtat de condicions, el seu dret a participar en l’esport; això es tradueix en una reducció d’oportunitats i, per tant, afecta el seu desenvolupament i la seva educació.\nDes de la Fundació Barça, es fa servir l’esport com una eina de promoció de la inclusió, que associa l’esport a una educació integral i al canvi social i d’actituds, basat en la igualtat i la democràcia, on la diversitat és un valor que cohesiona el grup i ofereix més possibilitats d’aprenentatge i de participació. Amb les sessions de la metodologia FutbolNet a Catalunya es busca contribuir a la igualtat d’oportunitats d’infants i joves a partir de tres fites: fomentar la creació de vincles, facilitar l’adquisició i desenvolupament de competències i habilitats socioemocionals i reduir factors de risc i desprotecció dels infants i joves.\nCalella, 14 de març de 2019


Hotel CB Royal České Budějovice República Txeca - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nPražska 103, České Budějovice 3, České Budějovice, República Txeca, 370 04 - Veure al mapa\nMés informació sobre Hotel CB Royal\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de České Budějovice, Hotel CB Royal és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Per aquells de vosaltres que vulguin aventurar-se Cerveceria Budvar, Torre Rabenštejn, Teatre Infantil són només algunes de les atraccions disponibles per als visitants.\nA Hotel CB Royal, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Els clients de l'hotel poden gaudir de Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, recepció 24 hores, servei d'habitacions, instal·lacions per a reunions i banquets , restaurant.\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb calefacció, servei de despertador, telèfon, TV satèl•lit/cable, articles de tocador a cada habitació. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Sigui quin sigui el motiu del seu viatge, Hotel CB Royal és una selecció idònia per a la vostra estada a České Budějovice.


Veïns de Santa Pau al·leguen contra el projecte d'una torre de telecomunicacions - Diari de Girona\nVeïns de Santa Pau al·leguen contra el projecte d'una torre de telecomunicacions\nL'Ajuntament va arribar a un acord amb les operadores per fer la torre Hi ha veïns que demanen una bona cobertura per als seus negocis\nVeïns de Santa Pau al·leguen contra el projecte d'una torre de telecomunicacions Diari de Girona\nUns set veïns de Santa Pau han presentat al·legacions al projecte d'una torre de telecomunicacions prevista per solucionar els problenes de recepció de telefonia als barris de can Blanch, can Jofre i can Potxa i, en una altra orientació, les zones del bosc de la Fageda d'en Jordà, can Xel i el volcà de Santa Margarida i la seva àrea d'influència.\nSegons ha explicat l'alcalde de Santa Pau, Pep Companys (ERC), els veïns han al·legat pels suposats problemes que els pot representar la proximitat de la torre en la salut. L'alcalde de Santa Pau i tècnics de la Generalitat, fa pocs dies, es van reunir amb els veïns per tal de respondre els dubtes que puguin tenir sobre els problemes per a la salut que, segons els veïns, pot representar la proximitat de la torre.\nLes al·legacions han estat presentades en el període d'exposició pública després de l'aprovació inicial feta durant l'estiu. Pep Companys, l'alcalde, ha explicat que la intenció de l'Ajuntament és respondre a les al·legacions i poder fer l'aprovació definitiva. Si no hi hagués hagut al·legacions durant el procés d'informació pública, el projecte hauria quedat aprovat de manera automàtica. En el seu moment, l'Ajuntament es va posar en contacte amb el Departament de Medi Ambient perquè fes la valoració d'impacte ambiental de la torre.\nL'alcalde ha explicat que per respondre les al·legacions dels veïns, l'Ajuntament ha demanat informes a diferents organismes i departaments de la Generalitat.\nEl projecte puja fins a 39.000 euros, IVA exclòs. Si no hi ha reclamacions durant el procés d'informació pública, el projecte quedarà aprovat de manera automàtica.\nPer poder fer la torre, l'Ajuntament ha de comprar 90 m2 de terreny. Amb la torre, l'Ajuntament preveu complir l'objectiu de solucionar els problemes de cobertura mòbil en una zona on hi ha masies, cases de turisme rural, granges, àrees residencials i establiments relacionats amb el turisme i la restauració. De fet, la bona cobertura en telefonia mòbil i internet és una necessitat per a uns negocis que necessiten promocionar-se i poder comunicar-se en condicions òptimes.\nFa anys que una part del veïns de la zona es queixen de poca cobertura. L'Ajuntament va posar-se en contacte amb els operadors de telefonia mòbil de la zona. Els operadors i el municipi van concloure que la instal·lació d'una torre a Sant Miquel Sa Cot solucionaria els problemes. L'Ajuntament farà la torre i els operadors hi posaran els equipaments.


Una referencia cultural • Ràdio Capital de l'Empordà\nEl diumenge es va acabar la 29a. edició del Mercat de Música Viva de Vic, amb un rècord d’assistència de profesionals i amb molt bones xifres de públic. Des del dimecres, tots els implicats en la creació, exhibició, producció o distribució de música en directe, van passar per la capital d’Osona i a banda dela repercussió que ha tingut en l’àmbit professional, els concerts que s’han fet per al gran públic als diferents espais, els escenaris instal·lats als carrers i la programació als bars de la zona, han tingut l’èxit que ja va sent habitual.\nI perquè us parlo d’això? Doncs perquè ja fa molts anys, que a Osona s’hi couen els principals protagonistes de l’escena musical catalana. D’allà en són els Txarango, els Catarres, els Obeses, els Oques grasses, etc… però també en són La iaia, la Paula Valls,la Núria Graham i tants d’altres que no només funcionen com a artistes, sinó que viuen la música des de la quotidianitat del dia a dia.\nA Vic també hi ha l’Atlàntida. Un teatre amb diverses sales absolutament versàtils, que poden acollir un concert de rock o un cicle de concerts clàssics, com poden acollir un espectacle de teatre del Teatre Nacional o uns pastorets. L’Atlàntida també té sales d’assaig, espais d’enregistrament, tallers on formar tècnics de llum i sò, etc… I ja posats, a Torelló hi ha el Teatre Cirvinànum que té una programació digníssima o el Moscou: Una sala de concerts que programa amb èxit notable. També a Manlleu a Tona, etc…\nI encara de nou, per què us parlo d’això? Doncs perquè miro amb enveja sana com des de fa molts anys, a Vic es té en compte la cultura com a eina de formació, de coesió social i també, perquè no, d’entreteniment. Perquè allà es planteja la cultura com una opció estratègica i s’hi dediquen recursos per tal que la cultura sigui valorada per sí mateixa i no com a complement d’unes jornades de shopping.\nI és per aquest motiu, que a Osona, a més de botiguers, pagesos, cambrers, arquitectes o advocats, també hi ha una gran concentració de músics, d’actors, de tècnics de llums i so i és per això que no necessiten un festival d’estiu per distreure’s, perquè durant tot l’any poden veure espectacles de qualitat per a tots els gustos i és per això que ens fan enveja i és també per això que el Mercat de Música Viva segueix molt viu gairebé 30 anys després i és per això que quan miro l’oferta cultural de casa nostra en temporada baixa, especialment en aquells pobles que n’haurien de ser el motor, em poso les mans al cap.\nMés de 3.500 persones participaran al Carnaval de Santa Cristina d’Aro\nEminem posa data de publicació de Revival\nThe Weeknd celebra l’aniversari estrenant videoclip\nR.E.M. reediten Automatic for the People amb material inèdit