ENTRENAMENTS GRUP - TERRASSA :: Veure tema - PROPERA SORTIDA DILLUNS DE PASQUA 5-04-2010\nPROPERA SORTIDA DILLUNS DE PASQUA 5-04-2010\nPublicat: Dt Mar 23, 2010 2:53 pm Assumpte: PROPERA SORTIDA DILLUNS DE PASQUA 5-04-2010\nEls Amics de la Bamba Saltarina us convidem a la:\nPROPERA SORTIDA DILLUNS DE PASQUA\nClassificació de la sortida: MOLT DURA.\nKm aproximats: entre 18-22 tipus marxa (trotar, caminar i grimpar)\nDesnivell superior a 2.000 m positius\nLloc de sortida: aparcament de l'ajuntament de MURA\nHora de sortida 8 del matí.\nDuració aprox. de 4 a 4,30 hores.\nLlocs d'interés: Sanllehir, Roques de la Coca, Montcau per la cara nord, pujada al Turó de les Nou Cabres, Font Freda, Font dels Confits, Roure del Parrac, Torrent del Home Mort, etc.\nImprescindible: Aigua, barretes energètiques, etc.\nEditat per darrera vegada per mirabet el Dj Abr 08, 2010 1:11 pm, editat 1 cop en total\nPublicat: Dt Mar 23, 2010 3:38 pm Assumpte:\naixó de grimpar pel MontCau no serà per les cordes que hi han per la cara de la ctra. ?\nPublicat: Dt Mar 23, 2010 5:35 pm Assumpte:\nHola Agustín, no, tu vols dir la pujada als Cortins, jo vull dir al Montcau per la cara nord hi ha 3 llocs de mans a terra i es puja a quatre grapes.\nDesnivell del darrer km per arribar a dalt es de 400 m. de res.\nPublicat: Dg Abr 04, 2010 7:53 pm Assumpte:\nAl final no podrè venir. Que us ho passeu molt bé.\nPublicat: Dc Abr 07, 2010 10:15 am Assumpte:\nCrònica de la sortida de dilluns de Pasqua\nEl fred era present quan eren als voltant de les 8 del matí, cotxes gelats el vidres i sostres.\nDonem 10 minuts de cortesia, per fer la sortida per visitar els voltants de l’Església romànica de Sant Martí de Mura, onze participants en aquell moment , vinguts de BCN, Terrassa, Sabadell, Manresa, Sant Fruitós, etc.\nPassada la font de l’Era, la ermita de Sant Antoni en porta al camí i més endavant corriol a la Masia de Sanlleir, esperem uns 10 minuts a que arribi l’ORZO que diu que algú a cridat que “ei espereu-me” un personatge de samarreta vermella; però ell arriba sol i emprenyat per que els demés no ens havíem aturat al agafar el corriol, li diem que nosaltres no en sentit ningú a cridar i sense més visitem els voltant de la masia i les magnifiques vistes en direcció al Montcau i al Pirineu te la conrada.\nBaixem a la masia pairal de Vall de Mura, girem un corriol a l’esquerra i enfilem la pujada al Montcau, passem les roques de la Coca tot admirant les seves balmes i forats, grimpem el forts desnivells fins a la bota, agafem un corriol petit que ens porta a Coll d’Eres, al agafar la carena del pagès ens entre el cuc de les preses i els “hachasus” son constants fins arribar bufant de valent al pla de les pinasses també dit turó de les nou cabres.\nAl arribar ens trobem unes amistat del Ramón Corrales i meves de Castellbell, que petita es la muntanya, agafem un corriol a l’esquerra que porta a Can Avellaneda al costat de Can Bufí i Can Pèlags, seguim direcció a La Barata (Hostal del Camí Ral), a arribar a la riera la seguim per trobar el camí vell de la Mata i a l’alçada de la corba on els xiprers i la lapida ens dui que van afusellar un mossèn en època de guerra civil, enfilem la pujada a la font de l’Hort.\nCoronem al costat de l’ermita de Sant Jaume de la Mata, travessem el camí per baixar a Font Freda, corriol impossible de seguir a la torrentera per les destrosses de la nevada, girem cua i agafem el camí superior a la font dels confits, al costat del torrent del Confits veiem que el camí torna està intransitable i decidim tornar per el torrent del Roure del Parrac i la Font de la Figarota, sender per sota del Pujol de la Mata, torrent de les Llosades on la pluja a fet que la font del mateix nom brulli en força i faci baixar la riera, travessem la riera d’Estenalles i acabem a Mura en poc més de 4 hores esgarranxats de cap a peus.\nGracies al tots per venir, ja sou del grup de la bamba saltarina.\nJordi, Jordi, Robert, Orzo, Oscar, Ricard, Sergi (les gallines), Diego, David, Ramón i Carlos, a tots molt agraït per la vostre visita a MURA.\nEditat per darrera vegada per mirabet el Dc Abr 07, 2010 2:06 pm, editat 1 cop en total\nPublicat: Dc Abr 07, 2010 12:05 pm Assumpte:\nM'ha agradat que sigui petita la muntanya, tal com has dit. Però no ens l'acabem i mira que hi anem vegades.\nOstres amb la làpida i a més Mossèn; almenys no era mossenaire ;)\nEnhorabona per la sortida; gràcies a tu, tots coneixem millor aquesta fantàstica muntanya.\nFins aviat i continua sent tan generós. Jo no vaig venir, però hi vaig pensar i ara i a més amb fotografies que he anat veient, me'n he fet una idea. Tot i que no hi ha com ser-hi. Gràcies de nou per la magnífica crònica també.\nPublicat: Dc Abr 07, 2010 2:06 pm Assumpte:\nLes gracies son a tu i la teva tasca d'engrescar cada dia més gent, portar-los a corre i fer que estimin la natura com una prolongació del seu cos o de la seva forma de viure.\nJa molta gent que fa com la formiga, petites coses que no es veuen, però que en conjunt son les grans coses quotidianes del dia a dia.\nForça salud a tu i al conjunt de MOSSENHARIES que es dignen trepitjar els camins que tenim entre les localitats mes grans del Vallés.\nPublicat: Dc Abr 07, 2010 4:11 pm Assumpte:\nMoltes felicitats Mirabet per fer gresca al nostre parc que tant estiment!!!


Ripollès | Pirineus\nEl Centre BTT El Ripollès posa a disposició dels aficionats nou rutes i 151 quilòmetres senyalitzats per descobrir aquesta comarca, refugi per als amants de la natura.\nLes rutes recorren el privilegiat territori muntanyós del Ripollès, bona part del qual es troba protegit pel Pla d’Espais d’Interès Natural de la Generalitat de Catalunya.\nCims d’entre 650 metres i gairebé tres mil metres d’alçada: indrets de gran bellesa com la serra Caballera, la collada Verda o la vall de Núria, a més de rius com el Ter i el Freser, a més de fonts i poblets, són els grans arguments de la comarca. L’esport i la cultura s’alien amb la història i l’arquitectura medieval que es troba en esglésies, castells i monestirs romànics de gran rellevància.\nEl punt d’acolliment del Centre BTT El Ripollès es troba situat a l’Oficina de Turisme de Sant Joan de les Abadesses, que ofereix tots els serveis necessaris per descobrir les rutes amb total comoditat. A més, hi ha diversos punts d’informació en indrets estratègics de diverses poblacions, com Ripoll, Ogassa, Vallfogona de Ripollès, Camprodon i Ribes de Freser.\nLa majoria de les rutes tenen el seu punt de sortida al punt d’acolliment de Sant Joan de les Abadesses. Gairebé totes són de dificultat mitjana-alta, atès l’exigent entorn muntanyós de la comarca. Els paisatges d’alta muntanya, els rius i els boscos frondosos són alguns dels paratges que travessen aquestes rutes\nLa ruta Pirinexus proposa un recorregut de...\nEnvoltada de grans cims que voregen els 3...\nLa BI6000 és una ruta circular de bicicleta...\nL'Església presenta els trets característics...\nTerra de Comtes i Abats té com a principals...


Dekker, el millor en una jornada moguda\n18 abril 2021 13:15\nAlberto Elli va poder conservar la camiseta groga de líder al final de l'etapa\nL'holandès Erik Dekker fou el millor de la vuitena etapa del Tour de França, que es va adjudicar còmodament en una jornada en la qual hi va haver molts de moviments i en què es va rodar a una bona velocitat. L'etapa, que partí de Llemotges i arribà fins a la petita localitat de Villeneuve Sur Lot (203'5 km), va tenir un traçat molt incòmode per als ciclistes, amb contínues pujades i baixades que propiciaren les escapades.\nAquestes no es varen fer esperar. Des del tret de sortida els corredors es mostraren inquiets, amb ganes de moure la cursa, cosa que provocà una primera fugida de 18 homes entre els quals ja es trobava el guanyador final, l'holandès Dekker. L'escapada llançà l'etapa i esperonà els perseguidors, que contribuïren al «desconcert» general amb continus atacs. En el grup principal només varen romandre tranquils els candidats als primers llocs de la classificació general.\nLa jornada era de transició per a ells, igual que la d'avui, diumenge. Els Pirineus estan al cap de cantó i l'objectiu per als grans és estalviar forces per estar en forma quan comenci a desencadenar-se la gran batalla pel títol. El premi era, doncs, per als menys influents en la taula, i entre ells s'encarregaren de trepitjar l'accelerador per fer la correguda més ràpida. Dekker, que a més del triomf és el nou rei de la muntanya, es guanyà a pols la victòria.\nVa estar des del principi en el gran grup dels privilegiats i arribà al final amb les forces suficients com per pegar el cop definitiu als seus perseguidors i enfilar en solitari el camí cap al triomf. Entre el grup d'escapats, del qual se'n despenjaren i s'hi afegiren unitats de manera intermitent, el més perillós per al líder era l'alemany Jens Voigt, situat a 6.58 d'Elli a la general.


Aquest oli "pica"... I l'etiqueta no ho adverteix [Pàg. 1 de 2] | Revista | EROSKI CONSUMER\nPoques persones coneixen què s'amaga rere les paraules "Extra", "Verge extra" o "Oli de pinyolada". En canvi, la majoria sap detectar un bon oli quan el té al plat. Revelem per què la qualitat d'aquests preuats líquids està lligada a la seva presència, intensitat I amargor.\nQualsevol que hagi preparat una torrada ha notat la diferència. No és el mateix regar una llesca de pa amb un oli de batalla que fer-ho amb un bon verge extra. El primer passa gairebé desapercebut al nostre paladar, sense a penes deixar-hi rastre, mentre que el gust del segon es revela contundent, picant, amarg fins i tot. I això per què passa? D'on procedeixen les notes tan marcades que exhibeix un picual o un cornicabra?\nLa clau del gust de l'oli cal buscar-lo en els polifenols. Es tracta d'uns antioxidants naturals procedents de la descomposició de l'oleuropeïna, substància present, sobretot, en la polpa de l'oliva i en la fulla de l'olivera. Aquesta és precisament la causant del gust tan aspre i astringent de les olives acabades de batre de l'arbre. Entre els polifenols presents en el suc d'olives, destaquen els tirosols i els hidroxitirosols, a més de l'oleocanthal, un antiinflamatori efectiu natural sense els efectes secundaris produïts pels fàrmacs. Aquest és el responsable definitiu que l'oli piqui a la gola. Com més piqui i més amarg resulti al paladar, més bona qualitat tindrà.\nENTENDRE PER A TRIAR MILLOR\nAssaborir un bon oli d'oliva és un gran plaer. Però tot depèn de triar bé. Per fer-ho, el primer que cal tenir clar és què hi ha darrere de les paraules "extra", "verge extra" o "oli de pinyolada" que apareixen en l'ampolla. Que diguin una cosa o una altra depèn de molts factors, com ara la tècnica utilitzada per a produir-lo. Encara que, en general, es pot afirmar que l'oli d'oliva és simplement el resultat de l'extracció de l'oli de cada oliva, la veritat és que si es fa en calent o en fred o per procediments mecànics o químics, el producte resultant no serà el mateix. I la qualitat i el gust, tampoc.\nPer a aconseguir aquest suc oliós, el fruit es tritura amb corrons o moles fins a obtenir-ne una pasta homogènia que després se sotmetrà a centrifugació mitjançant uns dispositius mecànics per a extreure'n l'oli. Si es fa a temperatures d'entre 35 i 40 ºC (en calent), es perden algunes de les aromes: es fa quan es vol extreure la màxima quantitat de producte, encara que amb pitjor qualitat. Els sucs d'alta qualitat, en canvi, s'obtenen a entre 20 i 24 ºC. Això fa que l'oli sigui viscós i se n'obtingui menys volum, però més nivell. Són els anomenats d'"extracció en fred". La normativa recull que aquesta denominació pot aparèixer en la seva etiqueta sempre que es pugui demostrar que en cap moment de l'elaboració s'han superat els 27 ºC.\nEn definitiva, la temperatura serà baixa en la majoria de verges extra per a facilitar l'extracció de més aromes positives i minimitzar-ne els possibles defectes. Hi ha aparells mesuradors que s'encarreguen de registrar aquest procediment, i això permet seguir després el rastre dels lots en els quals s'ha aplicat. Ara bé, no tots els fabricants s'ho poden permetre. Per a molts petits productors resulta massa complex incorporar-los al seu sistema d'elaboració, mentre que algunes de les grans cases, tot i disposar de mitjans, es veuen obligades a comprar matèria primera a diferents proveïdors, fet que impedeix garantir al 100% que s'hagi dut a terme el tractament a baixa temperatura.\nPerò, quina diferència hi ha amb el que coneixíem fins avui com a "primera pressió en fred"? Cap. Aquest terme (extracció) s'ha imposat sobre el de pressió perquè les màquines ja no són premses sinó centrifugadores.\nEl VERGE EXTRA, a la part alta del PODI\nUn fabricant pot fer servir la paraula "verge" en l'etiquetatge quan el producte hagi estat processat seguint només mètodes mecànics. El resultat final és un oli d'oliva verge extra o un oli d'oliva verge -sense res més, que no és poc-. Cap d'ells no té defectes en els paràmetres fisicoquímics i en el cas dels verges extra no podran tenir cap defecte organolèptic (gust, aroma...) en un tast per part d'un panel de tastadors especialistes, que tindran l'última paraula. Així ho explica Marta Miguel, investigadora de l'Institut de Recerca de Ciències de l'Alimentació, CIAL-CSIC.\nDE PALADAR TASTADOR:\nL'experta: Teresa Pérez, gerent de la Interprofessional de l'Oli d'Oliva Espanyol i tastadora: "Si pica o amarga, bon senyal: té antioxidants"\nEl gust de l'oli d'oliva verge o verge extra és incomparable. I un misteri perquè és un producte complex i sotmès a una regulació molt estricta, així que desgranar els seus atributs organolèptics no és una feina senzilla. No obstant això, l'experta tastadora Teresa Pérez ens revela algunes pinzellades que s'esperen en els olis d'oliva verges (exclusivament les categories "verge" i "verge extra"):\nPrincipalment, es busca que siguin frescos i que tinguin aroma d'oliva. La qüestió primordial és que recordi el fruit. Després, també es poden percebre altres notes: algunes de més verdes (que recordin l'herba acabada de tallar o l'ametlla verda; també la fulla de figuera, la carxofa o tomaquera, entre d'altres) o més madures (matisos de fruites com la poma Golden o d'un altre tipus, la pela de plàtan o altres fruits com el tomàquet).\nDesprés, hi ha altres atributs: l'amarg i el picant. En funció de la varietat de l'oliva, hi ha olis més o menys picants i més o menys amargs. Que amargui o que piqui és bo perquè està relacionat amb el contingut d'antioxidants i són atributs positius. En general, tots els olis d'oliva verges solen tenir una mica de picant, sobretot al principi de l'obtenció. Després, amb el temps, aquesta picor també disminueix.\nAnar a la següent pàgina: El porqué del refinado >>\nPDF: Fes clic aquí per a Descarregar aquesta informació en PDF (398 Kb) (* Disponible només en castellà)\n[Pàg. 1] Aquest oli "pica"... I l'etiqueta no ho adverteix\n[Pàg. 2] El porqué del refinado


Iniciació a la Llengua de Signes Catalana -\nIdioma: En llengua catalana i llengua de signes catalana.\n2 ECTS / 10 hores de videoconferència\nDe dilluns a divendres de 16:30 a 18.30 h (10 h de classe presencial + 10 hores de treball individual de l'alumne).\nLloc de realització: On line, per videconferència en temps real amb la plataforma ZOOM.\nLa llengua de signes és la llengua natural de moltes persones sordes, sobretot d'aquelles que no tenen restes auditives suficients per desenvolupar una parla intel·ligible. Per tant, tenir uns mínims coneixements per saber-nos dirigir, conèixer les necessitats de l'altra persona així com les característiques de les persones sordes ens pot enriquir en el nostre dia a dia i donar un plus en el nostre àmbit professional.\nA tota persona interessada en aprendre la llengua de signes catalana, sigui per interès personal o bé professional.\n–Ser major d'edat o tenir 16 anys amb autorització dels tutors.\nCurs de llengua de signes que ens dona eines per comunicar-nos amb persones sordes o bé persones amb problemes de comunicació oral. Els signes i el cos són un recurs natural que, si el coneixem bé, ens pot ser de molta ajuda per a la interacció amb els altres.\n– Formar consciència de la importància d’un sistema de comunicació visual per a les persones que no hi senten, com és la llengua de signes catalana.\n– Aprendre pautes de comunicació específiques per a la comunitat sorda.\nÉs un curs d'iniciació, per tant, no és suficient per poder tenir una feina amb aquesta titulació, però sí que és important per a aquelles persones que tenen contacte directe o indirecte amb persones sordes, tinguin l'edat que tinguin, i ens pot ajudar a millorar la nostra tasca laboral i a comunicar-nos, base de la interacció humana i de les relacions socials.\n– Alfabet dactilològic\n– Frases de presentació i cordialitat\n– Pautes de comunicació i característiques de la comunitat sorda\n– Partícules de temporalitat\n– Vocabulari bàsic: nombres, dies de la setmana, mesos de l’any, colors, aliments, els animals, la casa...\n– Control de l’espai\nLlibre propi d'introducció a la llengua de signes catalana.\nCurs d'Estiu: Iniciació a la Llengua de Signes Catalana, per la Fundació UdG: Innovació i Formació\nAnna Maria Martín Torrents\nLlicenciada en Ciències de l’Educació per la UNED, intèrpret de llengua de signes per a persones sordes i sordcegues i Diploma de Postgrau en Expert en Interpretació en Llengua de Signes. Més de vint anys d’experiència en comunicació i llengua de signes en diferents àmbits (discapacitat, formació, etc.). Formadora en llenguatge i comunicació (universitat, instituts i Generalitat de Catalunya).\nSara García Triguero\nProfessora de llengua de signes catalana a Multisignes.\nIsabel Martínez Yáñez\nProfessora de llengua de signes catalana, titulada per la Fundació Universitat de Girona. Alta experiència en diferents centres i entitats des del 2007.\nLa metodologia segueix un llibre-guió, però sempre d’aspecte pràctic: jocs, converses, dinàmiques individuals i de grup, etc., ja que la llengua de signes només es pot aprendre fent una pràctica directa.\n– 80% d'assistència mínima a les sessions virtuals en directe.


L'Òpera de Viena també haurà de retallar: 10 milions d'euros\nEl director d'un dels grans temples de la clàssica afirma que "no és realitzable" perquè l'òpera ja ven el 100% de les localitats. El centre rep d'ajuts 56 milions d'euros, la meitat del seu pressupost.\nEFE / ARA Viena 27/07/2012 16:13\nL'Òpera de Viena es veurà també afectada per les retallades i haurà de buscar la forma d'estalviar 10 milions d'euros per any, una exigència del Govern austríac anunciada pel responsable musical de l'escenari vienès , Franz Welser - Möst .\nEl responsable vienès ha dit en una entrevista que l'agència APA avança avui que ho considera "no realitzable " . " No se'ns ha explicat com podem aconseguir-ho, ja que l'Òpera Estatal de Viena és una institució amb una gestió molt eficaç" , ha explicat el músic i director d'orquestra . La petició de retallar el pressupost a un dels principals temples de la música clàssica ha arribat directament de Maria Fekter , la ministra de Finances d'Àustria . Segons Welser - Möst , amb gairebé el 99 per cent de venda de localitats , l'escenari vienès té poc marge per augmentar els ingressos . " D'alguna manera , sembla que es penalitzen els resultats" , apunta en aquesta entrevista .\nWelser - Möst recorda que institucions com la seva, la Filharmònica de Viena o el Festival de Salzburg són líders mundials i el millor de la marca Àustria al món . "Arribar fins a dalt és difícil . Mantenir- és notablement més difícil" , adverteix el músic .\nL'Òpera de Viena rep una subvenció pública de 56,4 milions d'euros , aproximadament la meitat del seu pressupost . L'any passat , una comissió va establir que l'escenari vienès té la capacitat d'estalviar 6,7 milions d'euros fins al final de la temporada 2014-2015. Per a comparacions: el pressupost del Gran Teatre del Liceu de Barcelona per al 2012-2013 era de 45,6 milions d'euros, dels quals 20,1 els aporten les administracions públiques. La retallada ha sigut de 2,8 milions


El Govern adjudica de forma directa a l'ANA un contracte per 14.421 euros - FÒRUM.ad\nEl Govern adjudica de forma directa a l’ANA un contracte per 14.421 euros\nel: 16/04/14 14:41\nEl Butlletí Oficial del Principat d’Andorra (BOPA) publica avui l’adjudicació directa per 14.421 euros dels serveis d’una empresa per millorar l’articulació de la política de comunicació del Govern, tant pel que fa a l’expressió audiovisual com pel que fa a la redacció i la presentació d’escrits i trameses públiques als mitjans i a la ciutadania.\nPer acord del 9 d’abril del 2014 dels serveis del cap de Govern l’adjudicació ha recaigut en l’Agència de Notícies Andorrana (ANA).\nLa durada del contracte és des de l’1 de gener del 2014 fins el 31 de desembre del 2014, renovable anyalment, fins un màxim de 6 anys\nEntrada Anterior: S’esperen fins a 500 estudiants al Fòrum Estudiants + empresa\nEntrada següent: 22.000€ en subvencions per dinamitzar l’economia de la Seu\nAquesta adjudicació és una poca vergonyada. Que us heu cregut els membres de Govern?, Aquí se us ha posat per administrar i governar no per comprar la submissió i hipotecar la imparcialitat dels mitjans de comunicació. Em dol molt aquesta adjudicació a dit a poc més d’un any per acabar la legislatura. No feia cap falta la contractació d’aquest servei, més quan l’Administració està farcida de personal totalment capacitat per fer aquesta feina.


"Trencacors a la xarxa" // "En nom de l'honor" - TV3\n"Trencacors a la xarxa" // "En nom de l'honor"\n"TRENCACORS A LA XARXA" EMISSIÓ: el dilluns 24 de febrer de 2020, a les 23.00, al 33; 30 dies a internet (GEO blocat a Espanya). L'estafa sentimental és la reina de les estafes d'Internet\n24/02/2020 - 10.00\nEMISSIÓ: el dilluns 24 de febrer de 2020, a les 23.00, al 33; 30 dies a internet (GEO blocat a Espanya).\nL'estafa sentimental és la reina de les estafes d'Internet. Les xarxes socials i els webs de contactes són el territori de caça favorit dels estafadors que s'amaguen darrere de perfils falsos d'occidentals per enganyar homes i dones que busquen una relació. Hi ha una infinitat de víctimes, i als fòrums abunden els testimonis.\nBernard somiava amb un futur tendre al costat d'una jove francesa, Julie, que va conèixer per Internet. Julie va pensar que havia trobat l'amor amb aquest bonic alemany tan atent. Però tots dos han estat víctimes d'una estafa sentimental, una estafa devastadora que deixa al seu pas homes i dones arruïnades i especialment desconcertades. Basats la majoria del temps a l'Àfrica, els estafadors s'amaguen darrere de falsos perfils occidentals per seduir les seves preses a les xarxes socials o llocs de cites. La justícia és impotent contra aquestes estafes.\nEls autors del reportatge parlen obertament amb les víctimes i amb els propis estafadors.\nLa majoria d'estafes sentimentals es fan des de Nigèria o la Costa d'Ivori. A Abidjan, les estafes sentimentals són un negoci molt rendible des de fa anys. Els estafadors formen part del teixit econòmic local.\n"Això d'estafador... Sí, de vegades. De vegades, però... Sí, de vegades hi penso, i em sap greu. Però el mal ja està fet. Quan parles amb el client i et diu el que ha patit per culpa teva, et sap greu. Fins i tot et salten les llàgrimes. Però llavors penses: si ho deixes, com t'ho faràs per portar diners a casa? Com menjarà, la família? Estem obligats a continuar, perquè ja hem començat.", diu un dels estafadors.\n"El meu professor cobra 600 euros al mes. Jo, en una setmana, en puc guanyar 1.500. Creieu que puc respectar el professor que m'ensenya? No. Trobo que l'escola és una pèrdua de temps.", argumenta un altre.\nLa persecució policíaca i judicial d'aquesta estafa a gran escala és molt difícil.\nDirigit per Olga Baillif et Isabelle Ducret\nEMISSIÓ: dilluns 24 de febrer de 2020, a les 22.50, al 33 i 30 dies a Internet (GEO blocat a Espanya)


La missa del confinament: vídeos directes per Facebook - Diari de Sabadell\nLa missa del confinament: vídeos directes per Facebook\nLa cerimònia s'oficia des del convent dels Franciscans de Sabadell / CEDIDA\nL'església catòlica fa el salt a les noves tecnologies per oficiar misses en temps de confinament. Es tracta d'una iniciativa de tres frares de l'orde franciscà de Sabadell que han celebrat les cerimònies a través dels directes de la xarxa social Facebook.\nEl frare i presentador de televisió, Carlos Fuentes, és un dels impulsors d'aquesta iniciativa. "Fem torns, quan un de nosaltres oficia la missa, l'altre s'encarrega de la producció audiovisual", explica. De fet, hi destinen quatre càmeres.\nL'equip de producció per oficiar les misses en directe / D.S.\nFins ara, la mitjana de visites diàries és de 700 practicants d'arreu del món. Aquesta missa té lloc cada dia a les 19 h a través del perfil de l'Escola Sant Francesc o del presentador. "Les persones troben un moment de reflexió i de missatges positius i a l'hora de la pau els espectadors poden enviar els seus missatges en directe", explica Fuentes.\nEls Sants Oficis\nLes misses van a càrrec del rector dels franciscans Agustí Boadas, rector dels franciscans, del pare Manolo Hernández i del frare Carlos Fuentes. D'aquesta manera, també s'estan celebrant els Sants Oficis de Setmana Santa de forma on-line. A l'altra banda de la pantalla, feligresos d'arreu del món escolten els sermons.\nAquest espai és també un refugi per a les persones que han perdut un ésser estimat aquests dies. "Fem misses per a les persones que han mort", afegeix el frare franciscà. Però també "es demana per als malalts", conclou.\nTemes:Església Catòlica, Franciscans, Ordre Franciscana, Religió


Col·lectius feministes convoquen unes 60 concentracions a Catalunya\nDiversos col·lectius feministes han organitzat per a aquest diumenge i dilluns unes 60 concentracions pel Dia Internacional de la Dona, segons dades facilitades per la Conselleria d'Interior de la Generalitat.\nLa principal, convocada per Vaga Feminist a, se celebrarà dilluns al Passeig de Gràcia de Barcelona a les 18.30, entre l'avinguda Diagonal i la Gran Via, en format estàtic i "amb totes les mesures de seguretat" contra el Covid-19 , segons les organitzadores.\nCoincidint amb la vaga feminista convocada pels sindicats, es preveu que assisteixin a aquesta mobilització unes 3.600 persones, que és l'aforament màxim previst per als vuit trams en què es dividirà la concentració, per respectar els 2,5 metres quadrats de separació entre participants\nCol·lectius feministes convoquen unes 60 concentracions a Catalunya. @EP\nLa Generalitat preveu l'assistència dels consellers Meritxell Budó, Àngels Ponsa i Ramon Tremosa; la presidenta de l'Institut Català de les Dones, Laura Martínez, i la directora de l'organisme, Núria Ramon.\nPer a les 21 hores de dilluns, Vaga Feminista també ha organitzat una acció que es podrà seguir des de casa i que consisteix en decorar els balcons en suport a les treballadores essencials, i en fer soroll i llums per recordar la bretxa salarial que pateixen les dones, també en serveis com la sanitat i les cures.\nAbans, per a aquest diumenge s'han organitzat en més de 20 localitats de tot Catalunya "passejades feministes" només per a dones i trans, sota el lema 'Volem caminar tranquil·les de dia i de nit', amb l'objectiu de reivindicar el carrer com a espai segur i denunciar les agressions, l'assetjament i les violacions.\n"NO QUEDAR-SE A CASA"\nVaga Feminista ha fet una crida pel 8M a "no quedar-se a casa" malgrat les dificultats que suposa el coronavirus, i ha recordat que la crisi ha impactat més en les dones treballadores i que les actuals condicions laborals segueixen fent necessària la protesta i la vaga el 8 de març.\n"Som molt conscients de l'context i la situació que estem vivint, però precisament per això creiem que és importantíssim que el moviment feminista estigui al carrer", va dir recentment una de les portaveus del col·lectiu, Sílvia Alberich, a l'presentar els actes.\nUGT de Catalunya celebrarà una assemblea general en la qual presentaran l'informe 'I el 9, què?' i llegirà un manifest des del balcó de la seva seu històrica a la Rambla Santa Mònica de Barcelona, a més de participar en el tram mixt de la concentració estàtica de Barcelona.\nCCOO de Catalunya realitzarà una acció reivindicativa sota el títol 'Pintem els carrers de lila' davant la seu de l'sindicat a Barcelona i després llegirà un manifest de el 8 de març.\nLa Intersindical Alternativa de Catalunya (IAC) i la Confederació General de l'Treball (CGT) de Catalunya van convocar fa dues setmanes una vaga general laboral per a aquest dilluns pel 8M.\nAquests dos sindicats van registrar davant de la Conselleria de Treball un preavís de vaga de 24 hores en els sectors públic i privat, i al·legant que aquest any s'han agreujat tots els motius que els van portar a fer vaga en anys anteriors.\nLa Intersindical-Confederació Sindical Catalana (I-CSC) va registrar una convocatòria de vaga de 24 hores a Catalunya per aquest dilluns: afecta treballadors assalariats, funcionaris públics, personal estatutari i altre personal administratiu, de tots els sectors productius i de serveis - incloent totes les administracions--.


Ja han començat a arribar desitjos de felicitat.\nAquest any faran més falta que mai, perquè arrosseguem una crisi impressionant i davant nostre tenim un any ple d'esperances, però que ens l'haurem de treballar.\nUna felicitació amb doble missatge ;-)\nAh! Per si algú no el coneix, el poble és Arbolí.\nPer cert, si voleu una mica de somriure, mireu-vos aquest vídeo. Demostra que tots ens podem entendre, si és que de veritat ho volem.\nEtiquetes de comentaris: Felicitació, Videos


tercera.cat: Fem balanç, capítol 6: Vilafranca\nAl capítol 6 repassem el curs del Vilafranca, que ha repetit la fita del curs passat i ha disputat el play-off d'ascens a Segona B. Els penedesencs acabaven la lliga quarts, amb 64 punts. Escriu sobre la temporada del Vilafranca en Lluís Montaner, informador-historiador-apassionat del club, a qui cal recórrer sempre que es vol conèixer la realitat de l'entitat centenària.\nEl FC Vilafranca viu un moment dolç. Segurament, dels millors que es recorden al llarg de la seva dilatada història. I és que el club no només s'ha assentat de ple en una categoria cada any més renyida i competida sinó que els darrers anys s'ha convertit en un dels equips referència degut al bons resultats obtinguts. Prova d'això és que la propera serà la vuitena temporada consecutiva a Tercera Divisió (superant així l'anterior millor ratxa, que era de set temporades a principis dels 80) i que encadena dos quarts llocs (la millor classificació mai assolida) que li han permès disputar sengles play-off d'ascens (sense gaire sort, tot sigui dit).\nAmb la idea de repetir, o a poder ser millorar, l'excel·lent anterior campanya es va apostar per a reforçar l'equip amb peces importants en els seus respectius clubs (Josu, Guzmán, Aday...) i, de pas, nodrir l'anomenat fons d'armari per afrontar amb garanties una temporada plena d'exigències des del primer moment. La primera d'elles, el sempre prestigiós Torneig d'Històrics. Després de deixar bones sensacions a la fase prèvia i eliminar el Júpiter a semifinals, el degà penedesenc se'l va endur a les seves vitrines per primera vegada en derrotar a la final (i als penals) el Badalona. El mateix rival fou qui eliminà als homes d'Iván Moreno en dues competicions més (la Copa Catalunya i la Copa RFEF) a principis de temporada malgrat realitzar un gran paper en ambdues.\nEs va començar la lliga tan fort que fins i tot la gran primera volta realitzada va permetre somiar amb plantar cara a Olot i Peralada a l'hora de disputar-los el títol de campions. La veritat però és que una ratxa de mals resultats (amb molts empats) tot coincidint amb el final de la primera volta i l'inici de la segona va deixar ben a les clares que l'objectiu estava centrat a acabar entre els quatre primers i repetir play-off. Tot i això, si analitzem els resultats davant equips de la zona alta envers els obtinguts amb els de la zona baixa, queda palès que el Vilafranca va deixar escapar massa punts amb aquests últims i aquest fet comportà no assegurar el play-off fins a manca de dues jornades pel final quan va estar tot el campionat instal·lat a la zona de privilegi.\nArribats aquí, la darrera jornada a Ascó es presentava com a una oportunitat d'or, depenent d'ell mateix, per assolir la tercera plaça. Aquell dia, per diferents factors, no es va estar a l'alçada del que requeria la situació i la derrota a terres de l'Ebre comportà, novament, haver d'afrontar la fase d'ascens amb desavantatge de camp (quelcom que posteriorment esdevindria clau a l'hora d'explicar l'eliminació a primera ronda).\nEl rival en qüestió enguany fou la Unión Adarve, de Madrid. Sobre la base no era un equip com l'any passat l'Atlético Malagueño, superior en molts aspectes, sinó que existia el convenciment de poder passar l'eliminatòria i arribar un xic més lluny (donat també per la substancial millora a la plantilla vilafranquina). L'anada (2-1) jugada al Municipal vilafranquí ensenyà que, de fàcil, res de res. Josu, primer, i Fontanils, amb un gol en temps d'afegit, van capgirar el gol inicial dels madrilenys (un equip rocós i molt ben treballat) deixant l'eliminatòria oberta de cara a la tornada.\nEl que va passar al barri del Pilar una setmana després és ben conegut. Victòria per la mínima (1-0) dels locals i polèmica per un gol mal anul·lat (com demostraren les imatges) a Fontanils en el minut 96 que hagués suposat el passi a la segona ronda. A banda del merament esportiu, el partit quedà marcat per les estrategemes emprades per l'equip de la capital: falsa amenaça terrorista per a endarrerir l'arribada vilafranquina al camp, vestidors inundats, finestres segellades... i tot, evidentment, en un ambient hostil (com marquen aquest tipus de partits on uns i altres es juguen la feina de tota una temporada).\nEl mal sabor de boca de l'eliminació i la manera com es produí a poc a poc s'anirà païnt amb el pas dels dies i no hauria d'enfosquir una altra brillant temporada d'aquest equip. Ara bé, no serà fins d'aquí uns anys, vist amb una altra perspectiva, quan ens adonarem del valor real del que s'ha assolit i recordarem amb enyorança els que van ser, segurament, els millors anys de les nostres vides.\nEtiquetes: #3div5, #futbolcat, 2016/2017, Balanç, Fem balanç, Lluís Montaner, vilafranca


Tinc Visa a l'hospital\nmetges i hospitals\nHem tornat/ de la gran ciutat/ ben atabalats...\nQuan un va a la ciutat, pensa que al poble quan torni el rebran amb els braços oberts. Si vas al metge de la gran capital, tornes pensant que ja estàs curat només olorant els perfums amb què netegen les lavabos públics. I si a més tens el sentit comú d'una formiga estressada, descobreixes que tots els pisos són igual, fan la mateixa olor i tenen el mateix color ( verd ). Per sort no hi ha rotondes ni semàfors, però sí zones blaves i verdes ( per residents i deambulants ) que et fan perdre l'oremus i la gana. Preguntes a ginecologia per les benes i t'envien al sisè pis, d'allà al menjador i després al magatzem, d'on et treuen amb un atac d'ansietat i unes pinces per retornar la llum al món. Això sí, s'aprenen llengues estrangeres i mortes, com el llatí i el grec. Pots aplicar-les als insults :\n1. Estetoscopi dels collons, mira per on vas!\n2. T'han dit que t'assembles a una mastectomomiografia d'un ximpanzè?\n3. Casum l'anamnesi, la compresa i la mare que el va circumcidar!!\nA més de retrobar-hi vells coneguts i enemics irreconsiliables, també s'hi fan coneixences molt interessants : vegi's quan es mort / fa mal un membre de l'ètnia gitana i hi apareixen tots els membres de 25 km a la rodona. És un bon moment per fer antropologia social, lingüística i moda urbana. Tot això a Urgències, en 10m2, què més voleu? Els membres de la banca, sempre amatents als esdeveniments luctuosos d'on es pot treure profit econòmic, no hi van. Clar, amb aquelles dents afilades, el rostre demacrat i la capa negra per fora i ensangonada per dins...Ho tindrien fàcil, podrien fer un assalt sorpresa al banc de sang i endur-se-la sense hostatges, a no ser que algú es digués Harker de cognom o Mina de nom. ( Draculundfreumde Bank, SA)Dràculaiamics, SA.\nNo entenc els hipocondriacs, que s'hi senten com peix a l'aigua. No és pel menú, ni per les butaques dissenyades per tenir malsons on hi surt el Philip Stark punxant-te amb un punxó a la zona lumbar ( o era la sacrocervical ?).\nConyes apart, nosaltres ens hi sentim ben tractats. Hi hem d'anar sovint, i sempre n'hem sortit pel nostre peu. Lo qual " no és moc de pavo". Hala, finsunaltra.\nEtiquetes de comentaris: metges i hospitals


Petición · Solucio definitiva biblioteca de Sort · Change.org\nDemanem una solució definitiva per la Biblioteca Comarcal de Sort!\n¡La petición ha conseguido su objetivo gracias a 754 firmas!\nCUP Sort ha iniciado esta petición dirigida a Ajuntament de Sort\nFa deu anys que es van abandonar les obres de l’edifici que havia d’albergar la nova biblioteca de Sort que també havia de ser la biblioteca central comarcal. Als peus del castell de Sort, el seu esquelet evidencia la incapacitat dels organismes públics, responsables d'aquest equipament, per trobar una solució definitiva a una necessitat social.\nAra aquest tema torna a estar d’actualitat perquè la biblioteca de sempre, situada a l’edifici de la Caixa de Pensions, ha de deixar aquest espai. El contracte de lloguer s’ha acabat i els baixos han de quedar buits el proper mes de febrer.\nOn s'ubicarà (provisionalment) la biblioteca? Quin és el futur que plantegen l’Ajuntament de Sort i el Consell Comarcal per aquest equipament? Quan es donarà una resposta definitiva, segons el que estipula el Mapa de la Lectura Pública de Catalunya?\nL'ESTAT DE LA QUESTIÓ\nEl projecte de la biblioteca central comarcal està aturat des de l’any 2005 i la ubicació prevista sota el castell ja va despertar molta controvèrsia entre la població.\nDurant anys els responsables van evitar donar-ne explicacions i van ignorar les directrius del Mapa de la Lectura Pública de Catalunya que, com a eina de planificació, estableix els paràmetres mínims que corresponen a les biblioteques segons el municipi o comarca (un mínim de 585m2 en el cas de la biblioteca de Sort).\nMentrestant, la biblioteca actual, que ja està sent buidada, disposava tan sols d’uns 105 m2 i, no només distava molt de complir el que determina el Departament de Cultura de la Generalitat, sinó que era insuficient per a la demanda del servei.\nLa CUP de Sort i algunes persones a títol individual, s’han estat interessant per l’interrogant que obre el nou emplaçament. Des de l'Ajuntament se'ns ha informat que s’opta per ubicar-la provisionalment al local de lloguer que havia albergat l'antiga llar d'infants. Després, potser es traslladarà a l'edifici de l'Oficina Comarcal de Turisme i, més endavant, a l’edifici a mig construir de sota el castell.\nDes de la CUP posem de manifest la nostra disconformitat vers aquest tipus de solucions provisionals que, un cop adoptades, es prolonguen excessivament en el temps. Creiem que el projecte de la nova biblioteca s’ha d’abordar amb sentit comú, però també d’acord amb la normativa i amb celeritat, per tal de garantir als habitants de la comarca l'accés als serveis i als recursos que els corresponen.\nÉs per això que volem fer arribar a l'Ajuntament de Sort una sèrie de peticions per tal de trobar una solució realista i definitiva. La nostra proposta passaria per una ubicació diferent a la de sota el castell i permetria, fins i tot, plantejar el futur desmantellament de l'esquelet abandonat, podent recuperar així l'espai públic que ara ocupa. Sigui com sigui, creiem que l'Ajuntament hauria d'informar a la població de les diferents opcions i obrir un procés participatiu al respecte.\nPETICIONS A L'AJUNTAMENT DE SORT:\n1. Demanem que la ubicació definitiva de la biblioteca central comarcal de Sort sigui a la primera planta de l’edifici de l’Oficina Comarcal de Turisme, al costat del Telecentre. Concretament, s'haurien de destinar un mínim de 585 m2 segons el Mapa de la Lectura pública de Catalunya distribuïts entre:\n1) àrea de lectura i de biblioteca general\n2) zona infantil de lectura i de joc\n3) espai de connexió a Internet (que en el nou emplaçament podria ser el mateix Telecentre)\n4) sala polivalent amb la possibilitat de funcionar com a aula o sala d'actes\n5) espai d’arxiu i zones de treball destinades al personal\n6) serveis higiènics\nL’edifici proposat ja disposa d’una caldera de biomassa per l’escalfament i només caldria adequar-ne el terra, les parets i fer les instal·lacions elèctriques, de calefacció, d'aigua i de xarxa.\n2. Proposem que l’espai final tingui en compte, com a mínim, el repartiment de metres quadrats proposat al projecte de l’edifici de sota del castell. Segons el projecte original, es destinaven uns 370m2 entre espai d’acollida, sala polivalent i espai general de biblioteca, uns 80m2 a l’espai infantil i uns altres 100m2 a espai de treball intern.\n3. Com a CUP i, des de l’aposta per una cultura democràtica, considerem oportú i viable obrir un procés participatiu per la concreció final dels diferents espais un cop resoltes les exigències que estipulen les normatives, tal i com s’ha fet en equipaments d’altres municipis, de la mà d’experts en aquest tipus de dinàmiques.\n4. Demanem que hi hagi un compromís per part de l’Ajuntament de pactar la data límit d'un any per al trasllat definitiu i, per tant, d’utilitzar l’espai provisional només temporalment fins que la planta de l'edifici de Turisme estigui adequada. Volem posar especial èmfasi en què aquest compromís no s'ha de veure afectat per l'agenda de les properes eleccions municipals si també es troba el suport de la resta de grups municipals.\n5. Demanem que es dediquin els recursos humans que li pertoquen a una biblioteca central comarcal (un equip mínim format per un bibliotecari i dos tècnics) i que l’horari del servei passi de 20 a 30 hores setmanals, oferint una major atenció als usuaris.\n6. Demanem que des de l'ajuntament es faci una aposta clara per una política cultural activa i participativa per aquest equipament, generant un programa d'activitats estable i continuat.\n7. Demanem un exercici de transparència per part de l’Ajuntament de Sort i exigim que es faci pública tota la informació relativa a pressupostos, despeses materials, contractacions i finançament del projecte de la biblioteca des del projecte original del 2005 fins al tancament del projecte final.\nConsiderem que la manca d'aquest equipament és un tema prou important com per fomentar una plataforma en defensa de la Biblioteca Central Comarcal de Sort. Per tant, volem demanar el suport i les aportacions d’altres entitats, associacions i forces polítiques del municipi de Sort i de la resta de la comarca.\nFES TEVES AQUESTES DEMANDES I SIGNA AQUESTA PETICIÓ DIRIGIDA A L'AJUNTAMENT DE SORT\nSolucio definitiva biblioteca de Sort\nHoy: CUP cuenta con tu ayuda\nCUP Sort necesita tu ayuda con esta petición «Solucio definitiva biblioteca de Sort». Únete a CUP y 753 personas que ya han firmado.