LA MILLOR PLANXA PLANA PER A CABELLS ENCRESPATS NECESSITA AQUESTS PRODUCTES ALS EUA - EINES\nLa millor planxa plana per als cabells encrespats necessita aquests productes per fer brillar el teu cabell\nPrincipal Eines La millor planxa plana per als cabells encrespats necessita aquests productes per fer brillar el teu cabell\nLa millor planxa plana per als cabells encrespats pot donar-vos un estil elegant, però això no és tot el que necessiteu. Esbrineu com podeu obtenir els resultats que desitgeu.\nAixò és el que hem trobat ...\nAlyssa Francois | 20 d’agost de 2020\nSenyores, no ens agrada trencar-vos-ho, però la millor planxa plana per als cabells encrespats no és l’única cosa que us ajudarà a domar la crinera descontrolada i encrespada. Per aconseguir pentinats elegants i brillants, comença realment amb la rutina de rentat del cabell, és a dir, què utilitzeu i com ho feu. Una planxa plana és només la cirera de la part superior!\nSeguiu llegint mentre descrivim com podeu obtenir un estil directe sense frizz des del xampú fins a l’eina d’estil de calor:\nPer què la millor planxa plana per a cabells encrespats encara necessita ajuda?\nAcomiadeu-vos dels dies de cabells encrespats.\n1. El vostre sistema de rentat i cura té un paper important.\nAlguna vegada heu planjat el cabell el dia del rentat i no va durar poques hores? El xampú que utilitzeu podria ser el culpable. Quan sapigueu que teniu ganes d’un estil recte, utilitzeu sistemes de xampú i condicionadors que ajudin a domar l’encrespament. Una opció eficaç és Xampú per infusió de queratina Suave Professionals i Condicionador . Aquesta fórmula redueix l’encrespament i proporciona un cabell elegant fins a 48 hores.\nSuave Professionals Xampú suavitzant per infusió de queratina\nSuave Professionals Condicionador suavitzant per infusió de queratina\n2. Penseu en què us provoca un encrespament.\nUna planxa plana per als cabells encrespats no solucionarà tots els problemes encrespats, especialment si la causa subjacent de la seva situació encrespada es deu a l’ús de productes químics al cabell o al rentat amb aigua calenta; tots dos permeten que la cutícula dels cabells s’aixequi i provoqui encrespament. Si el vostre cabell és tractat químicament, abans de planxar-lo, utilitzeu un tractament del cabell que us ajudaran a reparar i tancar de manera visible la vostra cutícula. Us recomanem que ho proveu Dove Anti-Frizz Oil Therapy Mascareta per als cabells per a fils més suaus i sans. Si utilitzeu aigua calenta, reduïu la temperatura i considereu finalitzar la vostra rutina de rentat amb un esbandit amb aigua freda per ajudar a promoure la brillantor.\nDove Anti-Frizz Oil Therapy Mascareta per als cabells\nAconseguiu un protector tèrmic que pugui fer les dues coses.\n3. Proveu un protector tèrmic que redueixi els encrespaments.\nSi el seu protector tèrmic és a base d’aigua, apliqueu-lo sempre abans del procés d’assecat per bufat per evitar “fumar” quan els cabells mullats s’exposen directament a una eina calenta. A l’hora d’escollir el protector de calor adequat, opteu per un tipus similar Spray de protecció tèrmica suau de queratina TRESemmé . Per què? Es tracta d’un protector contra la calor anti-encrespament que ajuda a transformar els cabells encrespats en pèls llisos i rectes.\n4. Asseca-ho de manera correcta.\nEviteu els encrespats utilitzant el vostre assecador de blous tal com ho feu realment hauria. No és el moment de posar-lo a punt: connecteu el broquet de concentració a l’assecador i eixugueu el cabell cap avall amb moviments ràpids fins que el cabell quedi llis.\n5. Temps per a la planxa plana.\nLa vostra planxa plana actual també pot ser el problema aquí. Utilitzeu una planxa plana que dóna punts de calor al cabell? Podeu determinar-ho si observeu que algunes zones del cabell són rectes mentre que altres no. Intenteu allunyar-vos de planxes planes de ceràmica . Si busqueu la millor planxa plana per a cabells encrespats, opteu per utilitzar una planxa plana iònica o turmalina, que us ajudarà a distribuir la calor uniformement al llarg del cabell.\nSèrum anti-encrespament: les nostres 5 millors seleccions de productes\ncabell negre amb reflexes morats per sota\ncom fer créixer una perm\npentinats de ball de graduació per a cabells arrissats i gruixuts\nposes xampú morat als cabells secs\ntalls de cabell de longitud mitjana per a cabells prims i rectes\nÉs el millor condicionador per deixar cabells fins?\nEls millors productes per al cabell matificants per a estils no greixosos


Nedadors del Xaloc aconsegueixen molt bons resultats als Campionats d’Espanya Júnior-Sènior de Natació amb aletes i velocitat en immersió\n(Fotografia: Laia Bofill Àvila i Afra Pujol Barniol. Medallistes de l’AC Xaloc en el L Campionat d’Espanya Júnior – Sénior a la ciutat de Benidorm, juliol 2021).\nAquest cap de setmana, 16-18 de juliol de 2021 s’ha celebrat el campionat d’Espanya de natació amb aletes i velocitat en immersió, categories Júnior i Sènior a la ciutat de Benidorm. Les tècniques o especialitats dutes a terme ha estat les de natació amb aletes superfície (monoaleta), bialetes, escafandre i apnea, i es en les distàncies de 25m, 50m, 100m, 200m, 400m , 800 i 1.500m en piscina olímpica de 50m. Amb la participació de 21 de clubs d’arreu de l’estat, l’Aquàtic Club Xaloc hi ha participat amb 18 nedadors, els quals han obtingut molts bons resultats, millorant les marques personals i posicionant un cop més al Club Aquàtic Xaloc dins la natació amb aletes obtenint la 8a posició del rànquing del total de clubs participants.\nCada nedador ha pogut participar en un total de 3 proves individuals.\nPel que fa als podis, van quedar de la següent manera:\n► La nedadora Afra Pujol Barniol, ha obtingut:\nMedalla d’or en els 400m escafandre.\nMedalla de Bronze en els 400m bi-fins.\n► La nedadora Laia Bofill Àvila, ha obtingut:\nMedalla de BRONZE en els 100m escafandre.\nDesprés d’una temporada difícil per la situació sanitària que ens acompanya, aquests campionats han estat un estímul per a tots els nedadors que amb molta il·lusió han afrontat aquests campionats. Han pogut gaudir del retrobament amb altres esportistes de l’estat i gaudir de l’esport que tant els agrada.\n(Fotografia 2: Equip Júnior-Sénior AC Xaloc- Sant Feliu de Guíxols: Abel Moreno Laia Bofill, Afra Pujol Mar Sevillano, Albert Casamitjana Marc Martí, Àlex Bosch Marina Soler, Ana López Meritxell Vehils, Dani Gómez Mireia Río, Eloi Ponce Pau Rodrigo, Erik Pedrero Sílvia Casamitjana, Ferran Conchillo i Jordi Pujolràs. Entrenadors: Dani Gómez i Carlos García).


El Síndic de Greuges de Vic també atendrà a l’Oficina del Remei a partir del 3 de febrer — Ajuntament de Vic\nSou aquí: Inici → Actualitat → El Síndic de Greuges de Vic també atendrà a l’Oficina del Remei a partir del 3 de febrer\nSerà cada primera setmana de mes, els dilluns de 4 de la tarda a 8 del vespre i els dijous, de 10 del matí a 2 del migdia.\nJoan Sala, Síndic Municipal de Greuges de Vic\nEl síndic municipal de greuges de Vic, Joan Sala, també atendrà a l’Oficina d’Atenció Ciutadana del Remei, ubicada al carrer Virrei Avilés número 34. Així a partir del proper dilluns, dia 3 de febrer, tothom qui concerti cita prèvia també es podrà dirigir a l’Oficina del Remei cada primera setmana de mes, els dilluns de 4 de la tarda a 8 del vespre i el dijous, de 10 del matí a 2 del migdia.\nPel que fa a la resta del mes, i sempre amb cita concertada, Sala atendrà a l’Oficina habilitada a la plaça del Pes, a la planta baixa de la Casa Consistorial.\nEl formulari es pot obtenir a sindic.vic.cat o físicament a les Oficines d’Atenció al Ciutadà, tant de la plaça Major com del Remei.\nCal remarcar que el síndic de greuges municipal ha atès 59 casos durant l’any 2018. D’aquests, 41 han estat admesos i 27 acceptats.\nEn conflictes entre particular que no impliquin l'Ajuntament, ni en litigis pendents de resolució judicial; quan la queixa sigui anònima, o formulada amb mala fe o no estigui prou fonamentada.\nTampoc podrà actuar quan les queixes estiguin relacionades amb l’Ajuntament i els denunciants siguin treballadors del mateix ens municipal.


Hermanos Pollo, la cuina a domicili d'Arzábal que et porta el pollastre rostit com no l'has tastat mai\nEl take away definitiu ha arribat i porta el nom d'Hermanos Pollo, una completa proposta d'Arzábal que també té seu real a Modesto Lafuente, 61\nEl primer dia que vaig conèixer als cuiners Alvaro Castellanos i Ivan Morales vaig pensar que eren germans. Aquell somriure, aquella barba cuidada i una mirada sempre atenta per part dels dos, em va transmetre que així era. No vaig ser l'únic a equivocar-se. Ells, amb gràcia i sentit de l'humor, han decidit anomenar el seu take away Hermanos Pollo, al·ludint a aquest feliç malentès. Que serveixi aquesta anècdota com entrant d'un dels deliverys més potents de l'univers culinari madrileny, que no és poca cosa.\nEn aquests mesos de pandèmia s'han desenvolupat innumerables propostes amb el concepte delivery i take away per bandera. Tot i això, no són moltes les que després de moltes hores de fina han aconseguit oferir un servei de deu. "Comencem amb la mateixa base que els d'una startup", comenta Nacho Adorna, CEO de Grupo Arzábal, que acull les alternatives gastronòmiques Hermanos Pollo, Kirikata, KA, MAdrí i, com no, la moderna tasca de barri d'Eivissa on va començar tot: Arzábal. "Teníem clar que si s'havia d'oferir alguna cosa, primer havíem de comprovar que podia viatjar bé. Després ja va venir la idea de diferenciar-nos dels nostres competidors i donar un producte de qualitat", continua explicant.\nAus sucoses i diferents\nD'aquesta manera, Hermanos Pollo compleix amb tres de les màximes han donat a conèixer al grup: producte i mercat, combinat amb uns sabors casolans i d'antany que no tenen competència. Aquí, portant-ho a un nivell superior, en deixar-se seduir pel pollastre rostit, una de les bases de la nostra cuina més castissa, aquella lligada als rostidors dels diumenges. Afrancesant —per la gran cultura en volateria que hi ha a l'altre costat dels Pirineus—, en alguns casos, el concepte inicial. I, voila, davant de nosaltres tenim poulet dimanche (el llegendari pollastre rostit francès, que també recorda al que preparaven les nostres àvies quan era un producte de luxe), pollastre de corral, gallina de Guinea i colomí escabetxat. Ells, a més, primer comfiten l'au, perquè no perdi sucositat, després la passen per la brasa i acaben segellant-la per fora, perquè quedi amb aquesta crosta daurada tan característica. Una combinació guanyadora, a la qual s'uneix el suc reduït de la pròpia au, que ve en un recipient independent.\nAra que ja sabem les diverses opcions volàtils, podem acompanyar-lo de variades i interessants opcions culinàries: la seva ensalada russa amb gambetes, el salmorejo amb un lleuger toc picant, les croquetes de pollastre de corral —meloses, sense ser líquides—, l'escalopa XXL de pollastre cruixent. A la qual cosa també s'ha d'afegir les guarnicions pròpies de cada pollastre: puré de patata i trufa, salses amb un toc diferent (ximixurri, cajun, mayionesa i lima), patates fregides grans i quadrades...\nUltramarins: Tot en un\nI, si es vol, es pot recollir tot en el quarter general que tenen instal·lat a Ríos Rosas: Hermanos Pollo "Ultramarinos" (Modesto Lafuente, 61). Un local que recull el llegat de les mítiques adrogueries que hi havia a cada barri, on la despensa i l'oferta de producte gourmet és la base. El goig és màxim quan, a més a més, es pot comprovar que les altres opcions de menjar a domicili del petit empori estan disponibles: Kirikata (la seva aposta pel receptari oriental més premium), KA by Arzábal (el japonès més accessible i cuidat del grup), Madrí (la seva versió del guisat viatger) i Arzábal (el "taberneo" amb què més es gaudeix i sense regles). "Hem volgut que cada marca funcioni com un restaurant nou. Movent-nos a un nivell molt emprenedor", conclueix Adorna. Aquest estiu ja tenim, per fi, una opció si volem retre'ns un homenatge amb els amics o, simplement, no cuinar i que els professionals ho facin per nosaltres.


Com superar la nostàlgia i el pessimisme en què ens ha sumit la pandèmia aquests dies? - À Punt\nCom superar la nostàlgia i el pessimisme en què ens ha sumit la pandèmia aquests dies?\nAcceptar la realitat, evitar els pensaments negatius o escriure per a expressar les emocions són algunes de les pautes que recomanen els psicòlegs.\nEls experts aconsellen comunicar-se, encara que siga amb les noves tecnologies, per a contrarrestar la nostàlgia\n25 de desembre 2020 - 06:30\nEl d’enguany serà un Nadal diferent per a moltes persones. La pandèmia ha alterat la vida de molts, en el moment que menys ho esperaven, i eixe pes emocional els fa afrontar aquests dies amb nostàlgia i pessimisme. Aferrar-se a l'optimisme, comunicar-se amb l'ajuda de les noves tecnologies i valorar els xicotets moments són alguns dels consells que donen els psicòlegs que ha consultat À Punt per a evitar els pensaments negatius en unes festes més contingudes que mai.\nDe fet, les consultes psicològiques han augmentat durant la pandèmia per qüestions com la por al contagi, la incertesa o la soledat. “Han vingut molts pacients amb angoixa, incertesa, desmotivació, perquè no han sabut afrontar la pandèmia. I és una cosa normal”, explicava a À Punt Enric Valls, psicòleg especialista en salut. Totes aquestes sensacions, que detalla Valls, es poden accentuar aquest Nadal, en què manen les restriccions.\nEn aquests casos, és millor posar en marxa l'estratègia de l'optimisme perquè, com apunta Valls, “l’optimista accepta la realitat i fa tot el possible per a canviar”. Així evitarem els pensaments negatius en bucle, el que Enric Valls anomena la “síndrome de la rotonda”, és a dir, quan ens ve un pensament negatiu i obsessiu, i no hi ha manera d’abandonar-lo.\nAprofitar les noves tecnologies\nUna altra de les pautes per a fugir de la soledat és la comunicació per a contrarestar la nostàlgia. “Mantindre el contacte a través de les noves tecnologies o del mòbil o escriure per a expressar els sentiments i les emocions és molt reparador”, explica el psicòleg.\nEl Brasil registra els primers dos casos de l'òmicron a Llatinoamèrica La incidència acumulada es multiplica per quatre en el mes de novembre L'OMS, contra les restriccions de viatges amb el sud d'Àfrica: "Les mesures no es basen en proves" Els 46 municipis en risc extrem per covid a les portes del pont de desembre La Comunitat Valenciana és ja la regió amb més personal sanitari contagiat de covid-19 Estudien a Madrid un altre cas sospitós d'òmicron procedent de Sud-àfrica Iñaki Comas (CISC): "Estem molt preparats per a l'arribada i l'impacte d'òmicron, si en té" La variant òmicron i la vacuna als xiquets centren la Comissió de Salut Pública La incidència a la Comunitat Valenciana supera els 200 casos per primera vegada en tres mesos


Identitat – Joan-Baptista Gavaldà i Moran\nL’Ajuntament de Cornellà no autoritza un acte a favor de la multiculturalitat\n11 Mai 2011 13 Mai 2011 ~ joangavalda\t~ Deixa un comentari\nPer al proper diumenge 15 de maig estava prevista la celebració de la I Trobada Intercultural Arrels al Parc de Can Mercader, de la vila de Cornellà de Llobregat.\nLa Trobada Arrels consistia en un aplec multicultural, organitzat per l’entitat sociocultural Identitat, en el qual es convidava a participar totes les associacions culturals que conviuen a la nostra ciutat, i a d’altres a mostrar els costums, la gastronomia, els balls, etc., que conformen les seves arrels, en el marc d’una jornada festiva i lúdica.\nDesafortunadament, l’equip de govern de l’Ajuntament de Cornellà ha denegat el permís per celebrar la Trobada, just una setmana abans de la seva celebració.\nLa raó que oficiosament ens ha donat l’Ajuntament de Cornellà, sense que ens hagi adreçat cap notificació escrita, ha estat que a causa del conjunt d’actes que es feien a la nostra vila resultava impossible reunir tot el material necessari per a la celebració de la Trobada.\nIdentitat va fer la seva sol·licitud en data 18 de març d’enguany, i després de setmanes d’incertesa, just abans de la Setmana Santa fonts de la Regidoria d’Interior i Administració Pública ens van comunicar que ens donaven el vist-i-plau. En les darreres setmanes hem tingut diversos contactes de coordinació amb els membres de la Regidoria de Política Ciutadana per a l’organització, fins que el divendres dia 6 de maig se’ns va comunicar que el permís ha estat rebutjat; la posició de l’Ajuntament és que simplement no se’ns autoritza l’acte aquell dia, emplaçant-nos a ajornar-lo al mes de juny com a alternativa, cosa que comporta un trasbals a totes les entitats que hi participaven, un dany irreparable a la nostra imatge com a entitat i, sobretot, a la imatge de Cornellà.\nIdentitat és una associació que treballa per promoure el debat social, la participació i la defensa dels valors i els trets que conformen la cultura catalana. Aquesta tasca la portem a terme des del més absolut respecte per totes les cultures que conviuen amb nosaltres i que hem sabut acollir al llarg de la nostra història, essent la Trobada Arrels el millor exemple.\nEls membres i voluntaris que treballem a Identitat tenim diferents edats, llengües i posicionaments polítics. No tenim la intenció de fer cap mena de proselitisme ni de boicot a partits o institucions públiques, ni pretenem mai esdevenir un partit polític.\nIdentitat lamenta la desconfiança que una entitat com la nostra genera a l’equip de govern, que sovint ens confon amb altres iniciatives ciutadanes com Cornellà Decideix o Cornellà Desperta. Els nostres objectius no tenen res a veure amb els d’aquests moviments.\nTanmateix, des d’Identitat lamentem la manca de sensibilitat de l’Ajuntament envers un acte que promou la multiculturalitat i la participació ciutadana des de Cornellà. En tot aquest procés han tingut prou temps per haver comunicat el seu posicionament oficial, però han esperat a última hora, quan teníem compromeses la presència de diferents arrels a la Trobada, sense parlar de totes les despeses que hem hagut de satisfer per tot els subministraments compromesos, que haurem de cobrir els associats, perquè Identitat no cobra cap subvenció pública.\nEntenem que la decisió de l’Ajuntament s’ajusta a dret i és perfectament legal, però des del punt de vista ètic resulta immoral jugar amb el treball voluntari d’una part del col·lectiu de ciutadans que els ha escollit i per a qui han de treballar.\nS’han malbaratat un munt d’hores invertides per tots nosaltres ens els darrers mesos per preparar aquest acte. Tots els associats tenim les nostres feines i dediquem el nostre temps d’oci i esbarjo a aquest projecte, i totes aquestes hores han quedat en foc d’encenalls per una decisió que trobem totalment intolerant en una societat democràtica.\nNosaltres som una petita associació, un conjunt de formigues que poden ser esclafades, però seguirem endavant sense defallir, enfortint la nostra identitat amb el cap ben alt, des de la tolerància i el respecte. Sense dignitat, no hi ha identitat.\n11 Setembre 2010 11 Setembre 2010 ~ joangavalda\t~ Deixa un comentari\n9 Mai 2010 9 Mai 2010 ~ joangavalda\t~ Deixa un comentari\nAquests dies estem celebrant desè aniversari de la fi del servei militar obligatori a l’Estat espanyol, el proper 15 de maig la Universitat Oberta de Catalunya (UOC) celebrarà el Congrés Internacional 10 anys sense mili on es preten estudiar els orígens, l’evolució i els resultats del moviment que va fer possible el final del servei militar. També es vol aprofundir en com es va organitzar estratègicament aquest final i quin model de participació política va resultar d’ell. Altres aspectes que s’analitzaran són el funcionament de les entitats lligades a l’objecció de consciència i els moviments socials i juvenils que, juntament amb una acció política institucional, van aconseguir resultats en aquesta línia.\nAhir en un Cafè tertúlia, organitzat per l’entitat Identiat, tenia com a convidat a en Carles Campuzano, diputat de CiU al Congrès dels diputats de Madrid per parlar sobre el dret a decidir. Després de debatre durant més d’una hora i mitja sobre el moviment ciutadà que està empenyent l’organització de la consulta sobre la independència de Catalunya els assistents varem poder veure un polític de pedra picada, un pencaire de la política i en definitiva un polític que té clar que la seva feina va adreçada a la ciutadania.\nAl Carles Campuzano, se li poden atribuir l’assoliment polític de moltes lluites socials, compatibilitat pensió viudetat i SOVI, supressió servei militat obligatori, la defensa de les ONG’s més petites de cooperació en el marc espanyol, etc.\nCom deia ell ahir el catalanisme polític ha de seguir sent aquell moviment que porti lligat assumpció de més soberania a la millora del futur més prosper, que la gent visqui millor i que es cumpleixin els seus somnis.\nUs deixo amb la seva opinió sobre el 10è aniversari de l’abolició de la mili.


BATXILLERAT: COMENTARI A VISIONS & CANTS, a cura d'Imma Farré Editorial Proa, col·lecció Les Eines Barcelona, 2003\nJoan Maragall fascinat per la figura del comte Arnau des de bon començament va dedicar-li un poema en tres parts que fou publicat en tres etapes: la present, de Visions & Cants (1900), la segona, d’Enllà (1906), i la tercera de Seqüències (1911), en les quals hom pot copsar l’evolució poètica i ideològica dle poeta.\n“El conte Arnau” de la primera part constitueix el nucli central dels cinc poemes de la secció Visions i és el que millor ens permet d’acostar-nos al context cultural i ideològic del primer modernisme. Així, tal com ha palesat Marfany, l’Arnau d’aquesta composició no solament personifica la catalanitat en aquells trets que ens singularitzen nacionalment sinó que també es converteix en el símbol de l’artista modernista.\nEn la gènesi i l’elaboració del poema podem copsar-hi les principals influències de la literatura de final de segle: el wagnerisme, la tradició romàntica de la Renaixença i la influència del Nietzsche. D’una banda, Maragall no era aliè a la voluntat de renovació musical de l’època que sota la influència de Wagner maldava per elaborar espectacles totals de qualitat; per això, quan el 1897 Enric Morera acabava de triomfar amb l’òpera La fada, a la qual Jaume Massó Torrent havia posat lletra, li oferí el poema “El comte Arnau”, en dos actes, com a text d’una òpera catalana, promesa que, tanmateix, no va complir. D’altra banda, quan elabora el poema, Maragall no pren com a base la cançó i la llegenda populars sinó que parteix de la versió romàntica d’aquest personatge llegendari que ha conegut mitjançant les composicions jocfloralesques, com la de “L’ànima en pena”, d’Anicet Pagès de Puig. Així doncs, relaciona el comte amb l’abadessa del convent de Sant Joan, que ja havia estat anomenada Adalaisa per Víctor Balaguer, i ens el presenta més humanitzat, dominat pels instints, tot personificant a la perfecció el vitalisme nietzscheà. En l’individualisme, l’orgull, el menyspreu als febles i l’exaltació de l’aristocràcia dels forts del comte Arnau, Maragall aborda el mite amb intencions diverses: en l’àmbit col·lectiu, i en el context del puixant nacionalisme, com a estímul per a la creació d’una nova realitat, i, en l’àmbit particular, com a reflex de l’enfrontament entre l’artista modernista i la societat burgesa.\nEl poema se centra en la figura del comte Arnau, un personatge individualista, instintiu i irreverent que malda per seduir l’abadessa del convent de Sant Joan, Adalaisa, la qual, en un primer moment, el refusa en favor de l’espiritualitat i la vida de sacrifici i renúncia per la qual ha optat en fer-se monja. Les veus d ela terra reprenen el comte pel seu fracàs. A la nit, Arnau aprofita que Adalaisa dorm per raptar-la, de la qual cosa les veus de la terra s’alegren, i li atorguen, com a premi esdevenir “sobrehome”. Les relacions amoroses del comte i d’Adalaisa només es desenvolupen en el més-enllà, simbolitzat per la nit. Quan Adalaisa queda embarassada, Arnau se’n desentén i l’abandona sense cap remordiment, ja que la criatura suposaria un lligam que condicionaria la seva vida i, en definitiva, limitaria allò que més s’estima: la seva llibertat-\nQuant a l’estructura, el poema s’organitza en dues seccions que combinen la narració i el diàleg entre els dos personatges de la llegenda, el comte Arnau i Adalaisa, i entre aquest i les veus de la terra, les quals vénen a personificar l’ànima del poble català que brolla de la terra, és a dir aquells trets racials dels nostres antecessors que el poeta cerca en les Visions.\nLes dues primeres seccions constitueixen la introducció dle poema: en primer terme, es concreta l’acció en el temps i en l’espai (a primera hora del matí i a la rodalia del convent de Sant Joan); en segon terme, en esmentar el nom d’Adalaisa ens situem en la tradició romàntica del mite, i, finalment, hi apareixen caracteritzats els personatges. D’una banda, Arnau és temut per pagesos i pastors, ha participat en l’orgia de la nit i amb la seva sola presència profana les estances sagrades; per contra, Adalaisa apareix connotada en positiu, en ser detallats els elements sensuals del seu rostre; a més, ben altrament del que li pertocaria com a abadessa, acull la visita dle comte amb satisfacció.\nEn les seccions III i IV el narrador cedeix el protagonisme al diàleg en el que constitueix el primer intent del comte Arnau de seduir Adalaisa. Així, a la secció III, mitjançant les diferents visions que cadascú té del cel i de la vida, va contraposant l’espiritualitat de l’abadessa, que es fonamenta en un ascetisme basat en la repressió dels instints, al materialisme d’Arnau, que, com l’heroi nietzscheà, creu que la finalitat de la vida és l’assoliment del goig i la satisfacció dels instints. Les antítesis s’encadenen in crescendo fins a acabar en la contraposició del Crist clavat a la creu i el comte Arnau, i la tensió dramàtica és accentuada per l’estratègica intercalació, a l’inici, al mig i al final de la secció, de la mateixa estrofa narrativa (v. 27-30, 55-59 i 79-82): “Canta una alosa de la part de fora,/ per la finestra entra el sol brillant,/ el cel és blau i resplendenta l’hora;/ el comte i l’abadessa es van mirant.” En aquests versos, en l’alegria exterior, que simbolitza l’alosa, en la concreció que l’acció s’esdevé en la cambra d’Adalaisa i a ple dia i en el repte de mirades entre els protagonistes, podem copsar-hi l’empremta wagneriana, en el que Marafny ha qualificat de leit-motiv en el duo Arnau-Adalaisa.\nPel que fa a la secció IV, les veus de la terra amonesten el comte Arnau pel seu fracàs davant la repesentació de Crist, l’antítesi de la vida, que és anomenada “imatge”, “cadavre” i “fusta morta”. Davant aquestes forces ancestrals, que també poden ser interpretades com a veu interior del comte en tant que Arnau és “fill d ela terra”, se’ns remet, si més no formalment, al romanç popular, ja que les veus de la terra anomenen el protagonista “comte l’Arnau”, hi abunden les repeticions pròpies de la cançó i, reforçant la feblesa del comte, és aquest qui s’encomana a Déu, mitjançant l’expressió: “Valga’m Déu, val”. El plor que rebia la impotència d’Arnau, dispersa finalment les veus ancestrals.\nLes seccions V i VI que corresponen al rapte d’Adalaisa i a la consegüent conversió del comte Arnau en “superhome”, s’organitzen semblantment a les dues anteriors: trobada d’Arnau i Adalaisa, primer, i diàleg entre el comte i les veus de la terra, després. Tanmateix, l’expressió “Nit!...”, amb què comença la primera estrofa, ens situa en un nou escenari temporal, de reminiscències novalianes (de Novalis), on tot és factible. A més, el pas del comte Arnau per sota de les muntanyes i del riu (v. 111-115) simbolitza la seva entrada en el món ultraterrenal on es desenvoluparà l’acció a partir d’aquest moment i que li permetrà d’assolir els seus desigs: en primer lloc, poder observar plenament la bellesa d’Adalaisa, que jeu adormida sense toca, sense vels i sense mantell\nPublicat per miquel àngel a dimecres, d’abril 06, 2005\nLA LITERATURA DE POSTGUERRA (dins LA LITERATURA CATALANA DELS INICIS ALS NOSTRES DIES)\nLA LITERATURA DE POSTGUERRA No hi ha pas opció veritable entre ço que s’anomena cultura nacionalista i una d’universal. Cultura nac...\nPOESIA POPULAR I CANÇONER CATALÀ Plantejament general Des d’un punt de vista sociolingüístic, el català també troba...\nCOMENTARI A VISIONS & CANTS, a cura d'Imma Farré E...\nMARAGALL POETA REGENERACIONISTA, Article de Joan-L...


Local comercial en venda en Andorra la Vella | TroboCasa - No busquis més, TROBA!\nLocal comercial ubicat en zona urbana, molt a prop del centre de la capital. Ideal per despatx professional, professió lliberal, industrials, consulta mèdica…. Consta de: botiga/espai d’uns 92m2 exterior i lluminós, soterrani d’altres 80m2 actualment tancat com a gran box (per 3 cotxes), amb accésos per la botiga i per aparcament i altre espai d’uns 27m2. El soterrany es pot utilitzar com a aparcament, magatzem, traster… S’ENTREGARA NET I VUIT.\nReferència TroboCasa: 111575\nRef immobiliària: C9161_A\nEstic interessat/da en [ Local comercial en venda en Andorra la Vella ]\nPis En venda a Els Cortals\nLocal comercial en venda en Andorra la Vella - ref: C9161_A - Immoser - Trobocas\nLocal comercial en venda en Andorra la Vella - ref: C9161_A - Immoser - Trobocasa


e-colònies.cat : Entitats socials i educatives denuncien les dificultats d'accés al lleure\nActualitzat el 10/11/2015\nEntitats socials i educatives demanen al nou Govern i als ajuntaments que enforteixin i reconeguin l’educació en el lleure.\nL'accés al lleure educatiu, tot i que és un dret dels infants i joves, no està ni de bon tros garantit i té unes fortes limitacions en funció de la situació econòmica de cada família. Aquesta és una de les principals conclusions extretes del 13è debat del cicle Catalunya social. La xerrada ha servit per evidenciar que garantir aquest dret representa un repte que el nou Govern i els ajuntaments haurien de fer seu.\nLes principals entitats socials i educatives, agrupades a la PlNCAT (Plataforma d’Infància de Catalunya) de la Taula d’entitats del Tercer Sector Social de Catalunya demanen al Govern català, sortit de les eleccions al Parlament de Catalunya del passat 27 de setembre, i als ajuntaments que enforteixin i garanteixin el lleure educatiu per a tots els infants i joves. Aquesta demanda s’ha fet en el marc d’un nou debat del cicle titulat El dret al lleure educatiu. Un repte per a la nova legislatura que s’ha celebrat aquest dimarts a l’Ateneu Barcelonès.\nEl Síndic valora el compliment del dret al lleure\nLa jornada ha comptat amb la participació de l'adjunta per la defensa dels drets dels infants i dels adolescents del Síndic de Greuges, Maria Jesús Larios, que ha repassat el contingut de l'informe específic presentat l'any passat sobre el lleure educatiu i les sortides i colònies escolars (Juny 2014). En aquest informe el Síndic ja reclamava una normativa per garantir la igualtat en l'accés dels infants al lleure educatiu, i denunciava que els menors de famílies afavorides socialment participen més en les activitats extraescolars.\n"És necessari regular les activitats complementàries a les escoles amb ajuts econòmics específics que ajudin a fomentar-ne l'accés", ha afegit Larios, que també ha insistit que hi ha una manca de reconeixement al dret al lleure i que aquest tipus d’activitats “són un actiu social i de país”. Per això ha reinvidicat que “calen polítiques i desenvolupament normatiu d’accessiblitat a l’educació en el lleure” perquè és “un dret menys defensat que d’altres però igual de fonamental”. El Síndic fa temps que reivindica la importància de l'educació en el lleure com una de les maneres d'incidir en l'equitat i la cohesió social.\nLes entitats socials i educatives reclamen el reconeixement del dret al lleure\nEls representants de les 4 entitats socials i educatives, membres de PINCAT, han denunciat que, fruit de l’augment de les desigualtats socials que viu el país, s’està produint un nou espai de desigualtat a través de les dificultats que tenen molts infants i joves, per accedir a l’educació en el lleure. En aquest sentit, Carles Barba, vicepresident de Fundesplai, ha afirmat que “l’accés al lleure depèn de la capacitat econòmica de les famílies i això només fa que amplificar, al seu torn, aquesta desigualtat”.\nAquestes desigualtats socials, combinades amb la crisi econòmica actual, que incrementa encara més el nombre d’infants socialment desfavorits amb dificultats d’accés, evidencien la necessitat de promoure i preservar polítiques d’accessibilitat per part dels poders públics per evitar que les desigualtats ja presents en l’àmbit del lleure es reprodueixin i s’intensifiquin.\nLa situació actual constata que hi ha un elevat nombre d’infants que participa en activitats de lleure educatiu, però la participació dels infants està fortament afectada per desigualtats d’accés, de manera que, amb caràcter general, els infants socialment afavorits tendeixen a participar més a les activitats que els infants socialment menys afavorits. D’aquesta manera han denunciat que tot i ser un dret, i estar reconegut el seu valor educatiu a la legislació actual, l’accés no està garantit per a tots els infants, i això provoca una desigualtat social, que en temps de crisi econòmica encara és més visible.\nEls representants de les entitats socials i educatives demanen que les administracions garanteixin, el seu suport i l’atenció adequada de les necessitats educatives especials dels infants. D’aquesta manera, s’ha defensat la necessitat de garantir el dret a l’accés a l’educació en el lleure, tal i com es garanteix el dret a l’educació universal.També han demanat un major reconeixement de l’educació en el lleure i sobretot, de l’esplai o agrupament, en concret, com a espai i eina de transformació social per a milers d’infants i joves de Catalunya.\nAlhora han destacat la gran importància que té l’educació que es pot oferir fora de l’escola en les diferents activitats educatives que ofereixen les diferents entitats socials i educatives presents en el debat d’aquest dimarts. Raimon Carreras, president d’Esplais Catalans, del Moviment Laic i Progressista, ha opinat que cal teixir xarxa amb l’escola pública, que es nodreix també de l’educació en el lleure, i que cal que l’escola respecti el temps lliure dels infants, evitant una sobresaturació posant-los deures.\nCarles Barba, ha recordat que la Generalitat només destina uns sis milions d'euros a esplais i agrupaments, un percentatge mínim en comparació amb el pressupost del departament d'Ensenyament, malgrat que tothom cada cop està més d'acord en la importància d'espais més enllà de l'escola per enfortir l'educació dels infants. En aquest sentit, també ha posat de relleu que l’escola cada cop més incorpora actius i metodologies de l’educació en el lleure, com la connexió amb l’entorn.\nEl lleure educatiu, un actiu de país\nEn el debat, també s’ha posat en valor l’alt actiu que té Catalunya a l’hora d’acollir, organitzar i gestionar les diferents activitats d’educació en el lleure que fan moltes entitats educatives a tot el territori i s’ha reclamat la importància de reconèixer i posar en valor la seva gran tasca educativa. Segons les últimes dades, hi ha 65.000 infants i joves que participen en activitats no remunerades de diferents entitats educatives catalanes, 12.000 joves actius participants en aquestes activitats fent tasques de monitors, caps, responsables,... i 700 entitats (esplais i agrupaments) on es desenvolupen les activitats d’aquestes entitats.\nEn aquest sentit, s’ha demanat posar en valor tota la tasca educativa voluntària de tot el moviment de monitors i caps escoltes voluntaris que han estat històricament la base de tota la realitat de l’educació en el lleure; posant èmfasi en l’”alt compromís social” que hi ha en aquest àmbit. Durant el debat també s’ha posat en valor i, s’ha reclamat reforçar, l’alt nivell d’implicació social que tenen els joves que estan darrera les activitats de lleure educatiu del país.\nRaimon Carreras ha evidenciat que el principal objectiu d'aquestes entitats és "transformar el món a través de l'educació en el lleure", i ha demanat donar valor a la tasca voluntària que desenvolupen els monitors i les monitores i que es considerin els infants com a ciutadania de present. D'altra banda, e ls participants en el debat han lamentat que han de fer front en el seu dia a dia a una "burocratització excessiva" i creixent que, fins i tot, els complica més del que és habitual fer determinades sortides a l a muntanya, ha exposat el David Guàrdia, membre de l'equip de relacions de Minyons Escoltes i Guies de Catalunya.\nEl secretari tècnic del Moviment de Centres d'Esplai Cristians Catalans, de la Fundació Pere Tarrés, Albert Riu, també ha destacat la importància de poder donar beques suficients per facilitar l'accés al lleure educatiu, i ha posat en evidència que cada cap de setmana milers de joves fan un acte voluntari des d'una militància i un activisme transformadors que no són prou reconeguts per les administracions. Finalment, ha conclòs que el món de l'educació en el lleure hauria de ser per definició inclusiu i que no hi ha dret al lleure si no és una acció lliure i voluntària dels infants, un aspecte que cal que les famílies entenguin i respectin.\nPotser t'interessa: Colònies inclusives, El lleure, un dret fonamental, Entrevista a M. Jesús Larios, adjunta al Síndic de Greuges, sobre els drets al lleure, El Síndic denuncia dificultats de participació dels infants en el lleure educatiu, El Síndic reclama prioritat en l'accés al lleure per a les rendes baixes.\nFoto: Diari "Ara"


El Govern participa a la Fira del Llibre 2019 amb una conversa entre Antoni Vidal Ferrando i Pau Vadell\nLa Conselleria de Cultura, Participació i Esports del Govern de les Illes Balears organitza un acte durant la Fira del Llibre 2019, a Palma, amb motiu de la presentació del nou documental sobre una conversa amb l’escriptor Antoni Vidal Ferrando i que se suma a la sèrie d'entrevistes que inclouen també els escriptors de les Balears Biel Mesquida, Maria Antònia Oliver i Antonina Canyelles i que l'Institut d'Estudis Baleàrics i la Institució de les Lletres Catalanes iniciaren amb voluntat de continuïtat per tal de difondre la literatura catalana, des de la mirada més personal dels creadors de països de parla catalana.\nAntoni Vidal Ferrando i Pau Vadell conversaran sobre els processos de creació literària al llarg de les diferents etapes polítiques, socials i personals d'ambdós creadors. Al fil dels diferents punts de vista que Vidal Ferrando expressa en la conversa enregistrada, on parla del seu primer poema, de la llengua, dels seus referents literaris, del seu context social i personal, dels lectors o de la crítica, des de les seves pròpies vivències, els dos escriptors santanyiners contrastaran la seva experiència en el món de la cultura escrita.\nL’acte tindrà lloc dilluns 3 de juny a les 19h a l’Espai Central de la Fira del Llibre 2019, al Passeig del Born, i comptarà amb l'assistència de Fanny Tur, consellera en funcions de Cultura, Participació i Esports del Govern de les Illes Balears.\nLa Conselleria de Cultura, Participació i Esports participa activament cada any a la Fira del Llibre de Palma, organitzada pel Gremi de Llibreters de Mallorca, amb la seva pròpia parada de publicacions, que inclou també edicions dels museus de Mallorca, Menorca i Eivissa i Formentera, de l'Arxiu del Regne de Mallorca i de la Biblioteca Pública de Maó. Per segon any consecutiu, també s'hi exposen les novetats de l'Institut d'Estudis Eivissencs i de l'Institut Menorquí d'Estudis i llibres de fons d'editorials de les Balears.\nLa Fira del Llibre tendrà lloc del 31 de maig al 9 de juny de 2019.


Xina FKM 26 fàbrica - Zibo Bainisi química Co, Ltd, fabricants i proveïdors\nCasa > Productes > FKM\nDescripció del producte: Fluoroelastomer FKM copolímer goma-26 sèries són la copolímer de vinylidenefluoride i hexafluoropropylene, el contingut de fluor és més del 66%. Procés de valcanizing els productes tenen excel·lents prestacions mecàniques, propietats antioil (combustibles, Olis sintètics,...\nFluoroelastomer FKM copolímer goma-26 sèries són la copolímer de vinylidenefluoride i hexafluoropropylene, el contingut de fluor és més del 66%. Procés de valcanizing els productes tenen excel·lents prestacions mecàniques, propietats antioil (combustibles, Olis sintètics, lubrificants olis) i calor resistència, que pot ser utilitzat en els camps de l'aviació moderna, coets, míssils, vol espacial, etc.\nExecució estàndard: Q/0321DYS 005-2015\nGroc clar o blanc\npeça de goma\nLlum groc o groc\nPeça de goma groc clar o blanc\nTracció, Mpa, ≥\nElogation a trencar, %, ≥\nEnvelliment de l'aire calent\nConjunt de compressió (200℃, 70h), %, ≤\nResistència d'oli (1 #Oil, 200℃, 24h), %, ≤\nNota: Els sistemes de vulcanització anteriors són bisfenol AF\nS'utilitza àmpliament per fabricar rentadores, juntes, tòriques, V-anells, foques d'oli, diafragmes, tubs de goma, beines de cable, tela de aïllament calor, plats de vàlvula, juntes de dilatació, rotllos de goma, revestiments i putties de vulcanització de temperatura pastosa en ocasions resistir altes temperatures, combustible (gasolina d'aviació, combustible auto), lubricants d'oli (oli sintètic), líquid (diversos dissolvents no polars), corrosió (àcids, alcalins), oxidant fort (oleum), ozó, radiació i erosió.\n1.Fluorelastomer copolímer té calor bona estabilitat menors 260℃. es generarà descomposició traça si sent posat a 260-300℃ durant molt de temps i la seva velocitat en descomposició accelera a dalt 320℃, els productes de descomposició principalment són tòxic fluorur d'hidrogen i el compost orgànic clorofluorocarbonats. Quan crua goma fluorous troba foc, alliberarà tòxic fluorur d'hidrogen i el compost orgànic clorofluorocarbonats.\n2.Goma fluorous no pot ser barrejat amb pols metàl·lic, com pols d'alumini i magnesi pols o més 10% amino compost, si això passa, temperatura sorgiran i diversos element reaccionarà amb FKM, que farà malbé els equips i operadors.\nPaquet, transport i emmagatzematge:\n1.Fluorous goma està plena de bosses de plàstic PE, i llavors carregava en caixes de cartró, el pes net de cada envàs és 20kg.\n2.Fluorous Gomes s'emmagatzema en magatzem net, sec i fresc. És transportada segons no perillosos químics i ha mantenir-se allunyat de la font de contaminació, sol i aigua durant el transport.\nHot Tags: FKM 26, Xina, proveïdors, fabricants, fàbrica, preu baix, fkm goma\nPols de PTFE DF-19A


El Madrid té un pla B: José Mourinho\nBarcelona. Dissabte, 3 de Agost 2019. 11:33\nActualitzat: Dissabte, 3 de Agost 2019. 11:36\nL'inici de temporada del Reial Madrid està sent més que decebedor, motiu pel qual diverses veus de la capital d'Espanya ja reclamen un moviment a la banqueta blanca. El conjunt de Zinedine Zidane no ha disputat ni un sol partit oficial, però les pèssimes sensacions que estan oferint els seus jugadors -coronades per un 7 a 3 històric de l'Atlètic- han encès totes les alarmes.\nZidane va abandonar el Reial Madrid l'estiu passat després de detectar conductes inapropiades i distensió generalitzada dins del seu vestidor, però un any després les coses segueixen igual. Hi ha qui es qüestiona si el francès és l'home ideal per iniciar una revolució.\nEn aquest sentit, en les darreres hores un nom que semblava oblidat ha tornat a entrar en escena. José Mourinho, el tècnic que va entrenar els blancs des del 2010 fins el 2013, ja tindria un acord amb el Madrid per ocupar la plaça de Zidane quan aquest abandoni el club.\n🎙💭 Mourinho en Sky Sports:\n➡ "Tengo que esperar a la oferta que tenga la dimensión de lo que soy"\n📺 #Golazo pic.twitter.com/uDSkoARjeV\n— El Golazo de Gol (@ElGolazoDeGol) August 1, 2019\nSegons assegura el periodista Diego Torres, fonts properes a Jorge Mendes -representant de l'entrenador portuguès- donen per fet que hi ha un acord entre The Special One i el Madrid. La mateixa informació apunta, a més, que la relació entre Mourinho, Florentino Pérez i el director general dels blancs, José Ángel Sánchez, és molt "enriquidora".\nL'únic obstacle, però, és Paul Pogba. Al Manchester United, el migcampista francès es va convertir en un maldecap per Mou i la seva mala relació va acabar provocant la destitució del tècnic. Ara el Madrid vol fitxar-lo, fet que dificultaria el retorn del portuguès al Santiago Bernabéu.\nFutbol Guardiola explica la diferència entre entrenar el Barça o el City El Nacional\nFutbol Messi, sancionat tres mesos amb l'Argentina per haver criticat la Conmebol El Nacional


El preu de morir-se a Catalunya | NacióTarragona\nEl preu de morir-se a Catalunya\nLa capital de demarcació més cara és Lleida mentre que Barcelona té els serveis funeraris bàsics més econòmics\nper Redacció , 1 de novembre de 2018 a les 12:22 |\nUnes corones de flors en un cotxe fúnebre | ACN\nAquesta informació es va publicar originalment el 1 de novembre de 2018 i, per tant, la informació que hi apareix fa referència a la data especificada.\nLa factura d'una defunció a Catalunya no baixa dels 2.000 euros, segons les dades de diverses funeràries consultades per l'ACN. A Barcelona, el servei funerari mínim té un cost de 1.800 euros, amb l'IVA del 21% inclòs, una xifra que no inclou la inhumació en un cementiri municipal.\nSón dades facilitades per les principals empreses del sector, Mémora i Àltima, que tenen més d'un 85% de la quota de mercat de la capital catalana. Amb la inhumació a un nínxol gestionat per Cementiris de Barcelona -més de 200 euros amb IVA amb les tarifes de 2018-, el preu mínim d'una defunció supera els 2.000 euros. Tot i això, Barcelona és la capital de demarcació amb els serveis funeraris bàsics més econòmics. La més cara és Lleida, que supera els 3.000 euros. A Girona i Tarragona el mínim ofert per les funeràries és d'uns 2.500.\nEl tipus de servei més contractat amb Àltima, per un 50% dels usuaris, també inclou tanatoestètica, sala de vetlla, corones de flors i ús de l’oratori amb la qual cosa la factura superaria els 3.000 euros, segons les seves tarifes. Dels 4.400 serveis realitzats per la companyia a Barcelona ciutat, 42 van ser serveis bonificats o gratuïts (un 1% del total). Per la seva banda, Memóra assegura que el tipus de servei mitjà més contractat té un cost de 4.250 euros i és pel que opten un 49% dels clients. Un 22% contracta serveis funeraris “premium” que tenen un cost superior als 7.200 euros. Segons Badia, els barcelonins paguen una mitjana de 6.000 euros pels serveis funeraris però un estudi de 2017 de Global Economics Group, encarregat pel consistori barceloní, situa el preu mitjà en 7.149 euros.\nImatge del cementiri de Sabadell per Tots Sants. Foto: Juanma Peláez\nSegons les tarifes que recull la web del Grup Mémora, el següent “pack de serveis” després del bàsic (i que ja inclou sala de vetlla i les altres despeses) costa 4.069,19 euros en cas d'inhumació o 4.530,15 si s'opta per la incineració. Depenent del què decideixin els familiars, però, el rang de preus pot ser més baix o més alt (el “pack” més car és de més de 7.500 euros).\nDes del Grup Mémora informen que, a la demarcació, el preu mitjà d'un enterrament se situa en 3.600 euros (sense incloure les taxes de cementiri, que varien en funció de cada municipi). A més de Girona, el Grup Mémora també gestiona altres tanatoris de la demarcació. Entre aquests, els de Salt, Palafrugell, Arbúcies, Banyoles, Besalú, Blanes, Torroella de Montgrí, la Bisbal d'Empordà o Maçanet de la Selva.\nEnterrament a Terrassa. Foto: Cristóbal Castro\nA les Terres de l'Ebre, el cost d'un servei funerari bàsic, amb les prestacions mínimes, es pot contractar a partir dels 2.500 euros, aproximadament, segons ha explicat el gerent de l'empresa Remsa, Manel Conesa. Aquest preu inclouria la tramitació de la documentació, la caixa i el trasllat al cementiri, principalment, però deixa fora el cost del nínxol, el tanatori, les flors o cerimònia. En canvi, el preu mitjà del servei funerari habitual, que se sol fer "a mida del client", rondaria entre els 4.500 i els 5.000 euros. Aquest sí que inclouria el paquet "complet", amb tanatori, flors o cerimònia, depenent el preu també de la qualitat de la caixa i de l'enterrament o la incineració -opció més cara aquesta última-.\nSegons Conesa, a les zones rurals continua predominant encara l'opció de la sepultura en detriment de la cremació -només entre un 30 i un 35% dels casos-. Apunta que, de moment, les empreses funeràries “low cost”, a qui acusa de "contaminar el mercat", encara no operen al territori.\nUn viatge als cementiris per Tots Sants. Foto: Josep M Montaner\nSocietat, Tots Sants, cementiri, defunció, funerària


«Una porta a l’Empordà», la nova campanya de promoció turística de l'Empordà - Diari digital de Ràdio Platja d'Aro\nLa campanya pretén que l’espectador viatgi a l’Empordà a través d’una porta i pugui gaudir d’experiències gastronòmiques, paisatgístiques i lúdiques a ambdues comarques\nEls Consells Comarcals de l’Alt i el Baix Empordà, el Patronat de Turisme Costa Brava Girona i l’Associació Empordà Turisme han impulsat la campanya «Una Porta a l’Empordà» amb l’objectiu de desestacionalitzar l’època turística i donar a conèixer els atractius que ofereix el territori empordanès durant tot l’any.\nEl nou vídeo de la campanya turística, com el nom indica, el protagonitza una porta que pretén que l’espectador viatgi a l’Empordà a través d’ella, i pugui gaudir d’experiències gastronòmiques, paisatgístiques i lúdiques a ambdues comarques.\nParal·lelament al vídeo promocional (que s’ha fet de diverses durades), s’han creat 6 càpsules per destacar els temes que han considerat més importants de l’Empordà: la gastronomia, la platja, el patrimoni, el cicloturisme i l’enoturisme. Cada càpsula té una durada de 15 segons i podeu veure’ls a Empordà Turisme.\nLa campanya va dirigida a un públic de proximitat i és la tercera campanya d’estiu que l’Alt i Baix Empordà impulsen sota la marca Empordà, enfocada principalment a Catalunya i al sud de França, amb un rellevant desplegament a mitjans de comunicació i xarxes socials.\nEls Consells Comarcals de l’Empordà i l’Associació Empordà Turisme ha començat a desplegar la campanya de difusió del vídeo a diferents mitjans, plataformes digitals i xarxes socials, com TV3, Spotify o Instagram.\nPrevious Previous post: Cap de setmana de cultura americana a Platja d’Aro\nNext Next post: Les temperatures s’enfilen amb l’onada de calor


Beques i Ajudes - Notícies publicades en Juny, 2016. Beques i Ajudes\nEs convoquen beques per a la realització d'estudis universitaris (Grau, Màster Oficial, 1r i 2n cicle) per l'alumnat matriculat, durant el curs acadèmic 2015/2016.\nEl formulari de sol·licitud s'haurà d'emplenar per via telemàtica i presentar amb la documentació necessària en la Unitat de Beques (Pavelló d'Alumnat).\nEl termini de presentació de sol·licituds finalitzarà el 22 de juliol de 2016.\nText de la resolució de la convocatòria.\nInstruccions per a tramitar la sol·licitud\nPrograma propi del Vicerectorat d'Investigació i Transferència del Coneixement per al Foment de de la I+D+I en la Universitat d'Alacant 2016\n4. Infraestructures científicotecnològiques.\n6. Accions de col·laboració pública i privada en matèria de transferència\nBeques per a la promoció de l'excel·lència acadèmica destinades als qui hagen conclòs durant el curs 2014-2015, estudis d'educació universitària en les universitats públiques de la Comunitat Valenciana i estudis superiors en centres de titularitat pública adscrits a l'Institut Superior d'Ensenyaments Artístics de la Comunitat Valenciana (ISEACV)\nL'ajuda consistirà en l'exempció de la taxa de matrícula en el curs 2015-2016 o 2016-2017 d'un curs de formació o màster impartit en institucions públiques o privades, nacionals o internacionals.\nBeneficiaris/es: Alumnat que ha finalitzat els seus estudis de grau i estudis conduents al títol de llicenciatura, enginyeria, arquitectura, diplomatura, mestre/a, enginyeria tècnica i arquitectura tècnica en les universitats públiques de la Comunitat Valenciana en el curs acadèmic 2014-2015 (excepte aquells/es que hagen cursat estudis corresponents a un títol l'últim curs del qual no tinga docència).\nLa proposta de persones beneficiàries es farà per la universitat pública corresponent abans del 30 d'octubre de 2016.\nX Beques Fundació Universia Capacitas 2016 - 2017\nRequisits: Alumnat espanyol o estranger resident legalment a Espanya que es trobe matriculat o estiga en condicions de matricular-se, per primera vegada, en ensenyaments oficials de grau i de màster impartides per qualsevol universitat del món i que acrediten legalment una discapacitat igual o superior al 33%. Així mateix, s'inclouran els ensenyaments de plans d'estudi antics i títols propis de màster.\nEl termini de presentació de sol·licituds finalitza el 2 de novembre de 2016, a les 18:00 (hora peninsular).\nPrograma Aitana - Erasmus + Pràctiques. Curs 2016 - 2017\nRequisits: estudiants que vagen a continuar els seus estudis oficials en la UA i es matriculen durant el curs acadèmic 2016-2017 en un pla d'estudis de Grau, Màster o Doctorat.\nPer als estudis de Grau, a més hauran de tenir superats el 50% dels crèdits del pla d'estudis.\nLes i els recentment titulats de la UA, solament si s'inscriuen en la convocatòria del seu últim any d'estudis i per a realitzar les seues pràctiques dins dels 12 mesos següents a la finalització d'estudi. És a dir, durant el curs 2016-2017 podran realitzar pràctiques aquelles persones que s'inscriguen en aquesta convocatòria, hagen estat matriculats/es durant el curs 2015-2016 i finalitzen els seus estudis en aquest mateix curs.\nResidència Juvenil Universitària La Florida (Alacant): 100 places en habitacions individuals.\nRequisits: Estudiants que cursen estudis conduents a títols oficials impartits per les universitats de la Comunitat Valenciana, estudiants que cursen cicles formatius i ensenyaments artístics, ensenyament secundari, batxillerat, estudis universitaris i estudiants extragueres o estrangers que participen en accions de programes europeus o altres programes de cooperació internacional. Tenir entre 14 i 30 anys.\nEl termini de presentació de sol·licituds finalitza el 18 de juliol de 2016.\nEs convoquen 35 beques en règim d'internat durant el curs 2016/2017 en la Llar Provincial .\nNo haver complit els 28 anys d'edat en la data en què finalitze el termini de presentació de sol·licituds.\nEl termini de presentació de sol·licituds finalitza el 24 de juliol de 2016.\nBeques Fundació SEPI - Telefónica 2016\nEs convoquen beques per a la realització de períodes de formació pràctica en centres de treball de Telefónica Espanya.\nRequisits: Haver nascut amb posterioritat al 31 de desembre de 1985. Haver obtingut el títol acadèmic que es tracte amb posterioritat al 31 de desembre de 2010. Nivell alt de l'idioma anglés i informàtica a nivell d'usuari/a.\nEl termini de presentació de sol·licituds finalitzarà el 19 de juny de 2016.\nRequisits: Haver estat matriculats o matriculades en qualsevol de les titulacions oficials de l'àmbit TIC i les Telecomunicacions de l'EPS de la UA (exclòs doctorat) en el curs acadèmic 2015-2016. S'haurà d'acreditar que ha fet efectiva la matrícula en el curs acadèmic 2016-17.\nPrograma propi per al foment de les relacions internacionals FPI\nSeran objecte d'ajuda la presentació de ponències i comunicacions en congressos de caràcter internacional fóra del territori nacional, i les estades docents fóra de l'àmbit Erasmus.\nEl segon termini de sol·licitud serà de l'1 al 15 de juny 2016.


Bibliotecari: professió de present i de futur: d’agost 2016\nPremis aprofitables per aprendre i guanyar\nAra que som enmig de les vacances d'agost, potser és un bon moment per suggerir als lectors d'aquest blog –majoritàriament, estudiants d'Informació i Documentació i bibliotecaris joves– que considerin l'oportunitat de participar en alguna de les convocatòries obertes de premis. D'aquesta manera podrien adquirir nous coneixements i optarien a alguna recompensa. Ja l'any passat vaig publicar una entrada semblant.\nPer començar, un clàssic que es convoca cada any: el Premi de Bibliografia de la Biblioteca Nacional d’Espanya. Fins el 15 de setembre de 2016 hi ha temps per presentar-hi els treballs, que han de ser inèdits, i el premi que està en joc són 6.000 euros. S'emportarà aquesta recompensa la millor de les bibliografies presentades (tant poden ser bibliografies convencionals, com estudis bibliogràfics o bases de dades bibliogràfiques) relacionada amb la cultura hispànica. Penso que els bibliotecaris tenim totes les condicions per optar a aquest premi i guanyar-lo. Vegeu l'entrada de l'any passat. Dissortadament, la convocatòria del 2015 va quedar deserta! Vegeu, en aquest enllaç, les bases de la convocatòria d'enguany.\nUn altre certamen que ja comença a tenir una certa tradició (actualment està en marxa l'onzena convocatòria) és el Premi Nacional SEDIC a la Qualitat i Innovació. En aquest cas, el termini acaba el 30 de setembre de 2016, i el premi consisteix en una obra artística. En l'edició d'enguany, es premiarà el millor projecte innovador que tingui relació amb el disseny i creació de serveis i recursos d'informació per a la cerca de feina, bé siguin un mer projecte o ja una realització en funcionament. Les bases de la convocatòria actual es troben en aquest enllaç.\nPremi per a una app sobre temàtica rural. El 20 de setembre de 2016 acaba el termini per presentar-se en aquesta convocatòria, que per tercera edició endega el Departament d’Agricultura, Ramaderia, Alimentació i Pesca de la Generalitat de Catalunya (amb la col·laboració d’Eurecat). Hi ha dues modalitats, cadascuna dotada amb 3.000 euros de premi. La primera, per a apps destinades a la ciutadania, «a apps que donin solucions tecnològiques innovadores als ciutadans i que facilitin l'accés a la informació, en l'àmbit agrari, alimentari i/o rural». La segona modalitat premiarà la millor app adreçada «als professionals dels sectors agrari, alimentari i rural i que millorin els processos de producció i de gestió, l'eficiència interna, la seguretat, la traçabilitat, la comercialització, la informació o el posicionament al mercat». Aquí podreu veure més detalls i les bases completes.\nJa per acabar, una altra oportunitat que els bibliotecaris (i futurs bibliotecaris) no podem ignorar: els premis de l'Institut d'Estudis Catalans, que també es van convocant regularment i per als quals crec que hi tenim opcions. En aquest cas, es tracta d'una convocatòria múltiple, per més de 40 premis destinats a treballs de recerca en totes les disciplines. Entre tots, n'hi ha un que té un caràcter purament bibliogràfic: la Borsa d’estudi Ramon d’Alòs-Moner (que porta el nom d'un antic professor de Bibliografia de l'antiga Escola de Bibliotecàries), amb 3.000 euros de dotació, que s'atorgaran a un projecte de treball bibliogràfic de tema català (d’un autor, d’un període, d’un territori, d’una publicació científica).\nEn la convocatòria de 2016, el projecte guanyador ha estat el presentat per Verònica Zaragoza Gómez, que porta per títol «La literatura femenina dels segles XVI-XVIII: catàleg d’autores i obres del domini lingüístic català». L'autora, nascuda al País Valencià el 1986, és doctora en Filologia Catalana per la Universitat de Girona.\nPerò, a banda d'aquesta borsa d'estudis, molts altres premis de diferents disciplines admeten treballs de caire bibliogràfic. Per exemple, el Premi Rafael Patxot i Jubert, amb 5.000 euros de premi, per a un treball de recerca, bibliogràfic o d’assaig sobre història medieval catalana o història de les ciències a Catalunya. En la relació de guanyadors de la convocatòria de 2016, hi apareix també un col·lega arxiver, Jaume Enric Zamora Escala,que va guanyar el premi d’Història Contemporània per la seva tesi Els arxius i el conflicte polític en el segle XX: el cas dels arxius catalans (1931-1939).\nLa data límit de presentació per a la propera convocatòria és el 30 de novembre de 2016. Per a més informació, amb les característiques de cada premi en concret, vegeu aquest enllaç.\nEtiquetes de comentaris: bibliografia , Biblioteca Nacional de España , Institut d'Estudis Catalans , premis , Sedic


Cicle Mitjà | Escola La Closa\nLa classe de tercer comença el projecte de l’aigua\nA la classe de tercer de l’escola la closa hem començat el projecte de l’aigua. El primer que hem fet és fer una pluja d’idees sobre què sabem de l’aigua. Van sortir coses molt interessants! Seguidament totes les idees que van sortir les vam ordenar… Llegeix més»\nGeneral Cicle Mitjà, Medi natural 0\nEl passat 10 d’octubre, els nens i nenes de Cicle Mitjà de La Closa vam anar a l’avetosa del Gerdar de Sorpe, al municipi d’Alt Àneu i ens van acompanyar les mestres del CdA. Allí vam fer dos grups, un amb la Mar i el… Llegeix més»\n3r, 4t, General, Primària Cicle Mitjà, Medi natural, Sortides 0


MON-RA-MON: LES ANOTACIONS DEL PARE\nLES ANOTACIONS DEL PARE\nEl meu pare tenia el costum de llegir amb un llapis o un boli a la mà. Al diari subratllava allò que li resultava interessant o xocant. Sovint afegia als marges la seva opinió sintetitzada, generalment crítica.\nAmb les revistes feia igual i amb els llibres, si ho considerava oportú, escrivia en un tros de paper alguna cosa que els enriquís. Així, per exemple, dintre del llibre "Ramblejar" que ara he tornat a llegir, m'he trobat aquest petit manuscrit que descobreix un comerç que va existir a tocar de la Rambla fa molts anys i que el llibre no recull, a pesar dels molts indrets ramblers que descriu.\nNotes del pare en surten inclús entre les pàgines de diccionaris i enciclopèdies. Sorpreses emocionants que em posen al costat d'ell a través d'un senzill tros de paper.\nEl de la foto el va escriure amb més de vuitanta anys (ell en va viure 94). La seva lletra encara era segura i ben alineada, conservant una cal·ligrafia extraordinària apresa de ben jove. Notes d'uns anys després (de quan en tenia 90 o més) reflecteixen una lletra més insegura i tremolosa, però els seus continguts van mantenir el sentit i la coherència fins al final.\nP.S. Sobre la joieria "La Isla de Cuba" només he trobat a la xarxa aquesta fotografia d'una medalla commemorativa dedicada al'establiment que descriu el meu pare:\nQue gran el pare...increible memòria fotogràfica. Encara recordo com es sabia gaire bé tots els carrers de Barcelona i el n° de bus o tramvia que passaven\nGràcies per compartir aquesta troballa\n24 d’octubre de 2017 a les 11:50\nEsto es una auténtica joya...un tesoro lleno de historia.\n25 d’octubre de 2017 a les 17:34\nAquestes coses emocionen. Molt.\n26 d’octubre de 2017 a les 12:37\nSincerament entranyable. Aquesta manera de ser i de fer denota una específica cultura de la qual podeu sentir-vos orgullosos.\n26 d’octubre de 2017 a les 23:36\nENRIC: Efectivament. Com exemple aquesta mateixa nota. Descriu, amb més de 80 anys, detalls que va veure quan ell en tenia entre 10 i 15.\n27 d’octubre de 2017 a les 14:06\nSARA: Recuerdos históricos plasmados en un papel escondido entre las páginas de un libro. Una joya, como tu dices.Por suerte para nosotros dejó muchas.\n27 d’octubre de 2017 a les 14:08\nXIRUQUERO: Tenir entren les mans el paper sobre el que ell va escriure, resseguir el traç de la seva lletra i recordar-lo, és veritablement emocionant.\n27 d’octubre de 2017 a les 14:10\nJOSEP LLUÍS: Era home de poques paraules pero les que deia estaven carregades sovint de sentiment. Si,fills, joves i néts ens sentim orullosos d'ell.\n27 d’octubre de 2017 a les 14:14


Orbeseal BESTIAR intramamarias CAIXA 60 AGULLA 4G\nOrbeseal BESTIAR intramamarias CAIXA 60 AGULLA 4G\nIntramamària DOLISOVET Boiron CAIXA 52 AGULLA 10 G (restauració del funcionament de la mamella)\nIndicacions i propietats Orbeseal BESTIAR intramamarias CAIXA 60 AGULLA 4G\nEn el bestiar boví (vaques lleteres)\n- La prevenció de noves infeccions intramamarias durant tot el període sec.\nEn les vaques que es consideren més probable lliure de la mastitis subclínica, el fàrmac s'utilitza com a part d'un pla de control i gestió de la mastitis en el ramat en l'assecatge.\nVaques A la pràctica, els criteris de selecció per ser tractades s'han de basar en assessorament veterinari.\nAquests criteris poden basar-se en la història de la mastitis i els recomptes de cèl·lules somàtiques de vaques individuals, els resultats de les proves utilitzen típicament per a la detecció de mastitis subclínica o mostreig bacteriològic.\nCondicionat Orbeseal BESTIAR intramamarias CAIXA 60 AGULLA 4G\nCaixa de 24 xeringues intramamarias amb punta rompible\nOrbeseal composició intramamària BESTIAR CAIXA 60 AGULLA 4G\nBismut pesada (sf subnitrato) ..... 1.858 g\nExcipient ..... 1 intramamària xeringa 4g\nMode d'ocupació (administració) i revisar Orbeseal BESTIAR intramamarias CAIXA 60 AGULLA 4G\nAdministrar el contingut d'un aplicador en cada barri immediatament després de l'últim munyida (assecat).\nNo massatge al mugró o la mamella després de la infusió del producte.\nÉs imperatiu que la tetina es neteja i es desinfecta amb alcohol 70 ° o pre-impregnat amb tovalloles antisèptiques i es deixa assecar abans de l'administració a fons.\nAdministrar de manera asèptica amb especial cura de no contaminar la punta de l'aplicador.\nDesprés de la infusió, usant un producte de remull, o un aerosol\nPrecaucions per Orbeseal intramamària BESTIAR CAIXA 60 AGULLA 4G\nEl medicament no s'ha d'utilitzar durant la lactància. Si l'especialitat s'administra involuntàriament a una vaca alletant, la tapa serà eliminat pel munyiment barri mà; augment transitori lleu en el recompte de cèl·lules (fins a 2 vegades) es pot observar. No són necessàries precaucions especials a partir de llavors.\nEl producte no s'absorbeix per la glàndula mamària, l'especialitat es pot utilitzar en vaques prenyades.\nEn part, la tapa pot ser ingerit pel vedell. La ingestió pel vedell és segura i no causa efectes secundaris adversos.\nOrbeseal de temps d'espera\nExpert Orbeseal BESTIAR intramamarias CAIXA 60 AGULLA 4G\nL'administració del producte en cada barri condueix a la formació d'una barrera física prevenir la penetració de bacteris. I això redueix la incidència de noves infeccions intramamarias durant el període d'assecat.\nBismut subnitrato no és absorbit per la glàndula mamària, però persisteix com un tap al mugró fins que s'eliminin físicament (això s'ha demostrat que les vaques amb un període sec que dura 100 dies).


Pansion Juka Medjugorje Bòsnia i Hercegovina - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nKrstine bb, Medjugorje Centre, Medjugorje, Bòsnia i Hercegovina, 88266 - Veure al mapa\nMés informació sobre Pansion Juka\nConvenientment situat a Medjugorje, Pansion Juka és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nLes instal.lacions i els serveis que proveeix Pansion Juka asseguren una estada plaentera als seus clients. Els clients de l'hotel poden gaudir de Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, recepció 24 hores, instal.lacions per a minusvàl.lids, aparcament de cotxes, habitació familiar.\nEls clients poden triar d'entre 30 habitacions, i totes desprenen una atmòsfera de pau i harmonia total. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Sigui quin sigui el motiu del seu viatge, Pansion Juka és una selecció idònia per a la vostra estada a Medjugorje.


Gens, ambient i societat: el significat de les diferències d’alçada entre homes i dones a l’Espanya del segle XX - UABDivulga Barcelona Recerca i Innovació\nAquest treball investiga la relació entre l’evolució i els diferencials d’estatura mitjana entre homes i dones (dimorfisme sexual) i els canvis en les condicions de vida a l’Espanya del segle XX. Els resultats mostren que les diferències d’estatura mitjana entre homes i dones van ser anormalment baixos entre els espanyols que van néixer i créixer en circumstàncies ambientals de privació. A més, les classes baixes presenten desviacions majors respecte als estàndards moderns de dimorfisme i aquests es van aconseguir més tard que entre les classes altes.\nEn els últims temps disciplines diverses han recorregut a l’alçada per estudiar l’evolució i els diferencials de components bàsics del benestar humà. Aquest indicador ha fet fortuna en les ciències socials davant l’evidència que el creixement físic depèn de les condicions de salut i nutrició durant la infància i l’adolescència. És cert que l’alçada, com altres trets físics, s’hereta i també hi ha factors genètics que fan que unes poblacions siguin més altes que altres. No obstant això, el fet que una determinada població experimenti increments o descensos de la seva alçada mitjana al llarg del temps té a veure fonamentalment amb les condicions de vida i específicament amb tres factors: la nutrició, l’exposició a malalties infeccioses i l’esforç físic en edats primerenques de la vida.\nEl normal és que els estudis antropomètrics en perspectiva històrica es basin exclusivament en alçades masculines per l’abundància de dades procedents del servei militar obligatori. Les alçàries femenines en el passat són més escasses i per això hi ha pocs treballs que comparen sèries d’estatura d’homes i dones. Això és una mancança important ja que, com es demostra en aquesta investigació, les conclusions que poden derivar sobre l’evolució de les condicions de vida en un país poden ser matisades o fins i tot diferents si s’utilitzen sèries d’alçada masculina, femenina o una combinació d’ambdues.\nEl treball es basa en dades d’alçada autodeclarada de l’Enquesta Nacional de Salut entre generacions d’espanyols i espanyoles nascudes entre 1910 i 1979. L’atractiu del cas espanyol és que, en primer lloc, ha estat un país amb poca heterogeneïtat ètnica fins a temps recents. En segon lloc, la velocitat i intensitat del canvi socioeconòmic a Espanya durant el segle passat fa que actualment convisquin i puguin ser analitzades persones (i generacions) el cicle vital de les quals presenta grans contrastos en termes de benestar.\nGràfic 1. Alçada mitjana (cm) i ràtio de dimorfisme d’estatura entre les generacions espanyoles 1910-1979. Font: elaboració pròpia.\nInvestigacions prèvies van mostrar que l’estatura mitjana dels espanyols va augmentar substancialment al llarg del segle XX gràcies a la millora de les condicions de vida. No obstant això, els espanyols van registrar durant el període analitzat un augment més significatiu de la seva alçada mitjana que les espanyoles. Com a resultat, entre les generacions de principis del segle passat, els homes eren, de mitjana, uns 10 cm més alts que les dones, mentre que entre les generacions nascudes durant els anys 70 que van completar el seu creixement físic en la dècada de 1990, aquesta diferència (o dimorfisme sexual) havia augmentat fins als 12,5 cm, aproximadament. I això és molt o és poc? Doncs bé. En termes absoluts, les diferències d’alçada mitjana entre homes i dones en les societats desenvolupades del present són sovint superiors als 13 cm. En termes relatius, la ràtio resultant de dividir l’estatura mitjana dels homes entre la de les dones va oscil·lar majoritàriament entre 1,07 i 1,08 entre poblacions europees nascudes durant les dècades de 1960 i 1970 (és a dir, els homes eren de mitjana entre un 7% i un 8% més alts que les dones). De nou això vol dir que les ràtios trobades a Espanya durant la primera meitat de segle són anormalment baixes (o dit d’una altra manera, els homes espanyols haurien d’haver estat més alts) (Gràfic 1).\nTot i que les diferències d’alçada adulta poden reflectir una cura diferencial per a nens i nenes mentre estan creixent, en el cas espanyol els components de gènere no semblen haver estat la clau de l’augment del dimorfisme sexual. Si tenim en compte els referents anteriors, el que es pot concloure d’aquests resultats és que sota condicions ambientals negatives (per exemple dèficits importants en matèria higienicosanitària o escassetat d’aliments) el creixement de les nenes es veu menys perjudicat que el dels nens. Per això es diu que nens i nenes presenten diferent grau d’eco-sensibilitat. Dit això, els homes espanyols nascuts des de 1940 aproximadament sí que van poder beneficiar-se de dietes institucionalitzades (com durant el racionament o el servei militar) en els primers anys de l’adultesa quan encara, segurament, no havien completat el seu cicle de creixement. Sabem amb certesa que les nenes són menys sensibles als canvis ambientals i també que completen abans el seu cicle de creixement. Totes dues coses podrien explicar el menor augment de l’alçada inter-generacional entre les dones espanyoles nascudes durant les dècades de 1940 i 1950 (quan les condicions ambientals van millorar substancialment a partir dels anys 60, un bon nombre d’elles ja hauria deixat de créixer).\nGràfic 2. Dimorfisme d’estatura (cm) per classe social entre les generacions espanyoles 1910-1979. Font: elaboració pròpia.\nVist el procés en conjunt, el que va passar amb el dimorfisme sexual a l’Espanya del segle XX és que els homes partien d’alçades mitjanes de totes totes molt pobres, fins i tot en termes relatius. El fet no és exclusiu d’Espanya sinó que ha estat observat en altres societats europees tot i que el tempo i la intensitat del canvi hagin estat diferents al que s’ha observat a Espanya, com d’altra banda ha passat amb altres indicadors sociodemogràfics.\nL’altre resultat destacable d’aquesta investigació és que el camí cap a valors moderns de dimorfisme sexual va ser recorregut més de pressa entre les classes altes (aquí representades pel nivell d’estudis secundaris i universitaris) que entre les classes baixes (representades pels nivells educatius inferiors) (Gràfic 2). És a dir, que el dimorfisme sexual en alçada entre els espanyols no només captura la influència de les condicions ambientals a nivell macro sinó que també informa sobre diferències en els components biològics del benestar a nivell de família o llar.\nAquest treball va ser realitzat durant l’estada de recerca 19648/IV/14 finançada per Fundación Séneca-Agencia de Ciencia y Tecnología de la Región de Murciaamb càrrec al Programa “Jiménez de la Espada” de Movilidad, Cooperación e Internacionalización.\nCentre d’Estudis Demogràfics (CED-UAB)


Martí "veu amb bons ulls" allargar el període de cobertura sanitària en cas de pèrdua de feina\nEls representants dels treballadors de BPA havien demanat que aquest període s'ampliés, pensant en la possibilitat que molts d'ells perdessin la feina, i el cap de Govern ha dit que la mesura s'aplicaria a nivell general\nANA Andorra la Vella 21/05/2015 20:32\n651x366 El cap de Govern, Toni Martí / G.Ll.T. El cap de Govern, Toni Martí / G.Ll.T.\nEl Govern "veu amb bons ulls" la possibilitat d'allargar el període de cobertura sanitària d'aquelles persones que perden la feina. Actualment, aquesta és de quatre mesos i els representants dels treballadors de BPA havien demanat que aquest període s'ampliés, pensant en la possibilitat que molts d'ells perdessin la feina. El cap de Govern, Toni Martí, que aquest dijous a la tarda ha mantingut una trobada amb els mitjans de comunicació, ha remarcat que perquè això sigui possible cal fer modificacions legislatives, però que tant l'Executiu com el grup parlamentari demòcrata estan disposats a fer-ho. En tot cas, la mesura no es prendria pensant només en els treballadors de BPA, sinó que s'aplicaria a nivell general.\nMartí també ha donat a conèixer que tant ell com el ministre de Finances, Jordi Cinca, es trobaran amb els representants dels treballadors de BPA dimarts que ve. Ha assegurat que "és molt difícil buscar solucions per a un sector en particular" i ha volgut deixar clar que si aquesta mesura tira endavant, es farà perquè "no estem en un moment de creixement econòmic, i mesures com aquestes ens semblen raonables", ja que poden beneficiar al conjunt de treballadors en general. Martí no ha volgut concretar quants mesos més es podria allargar la cobertura, però ha mencionat uns "sis o set mesos".\nEncara en relació a BPA, el cap de Govern ha assegurat que el país "no es pot permetre" que hi hagi una condonació i que els clients de BPA no recuperin tots els seus diners. Tot i no concretar com es farà, ni qui garantirà aquests diners, Martí ha assegurat que es donaria una mala imatge a nivell internacional i això seria "una molt mala senyal".\nEn tot cas, ha remarcat que "si avui encara tenim diverses possibilitats i l'esperança que la situació es pugui resoldre, és gràcies al fet que es va optar per la intervenció del banc", un cop coneguda la nota del FinCEN. Martí ha insistit que aquesta era la millor opció possible, i ha recordat que dels catorze darrers bancs que han estat assenyalats pel FinCEN, en tretze d'ells també s'ha optat per la intervenció. De fet, el cap de Govern ha assegurat que la nota referent a BPA "és possiblement la més dura" de les que ha emès l'organisme nord-americà darrerament.\nSi no s'hagués optat per la intervenció, doncs, Martí assegura que els corresponsals estrangers igualment haguessin tallat la comunicació amb BPA i el banc s'hauria quedat sense liquiditat, ja que els clients haguessin volgut retirar els seus diners. Tot plegat hauria fet que avui en dia l'entitat "ja estigués tancada".\nEn relació a la demanda d'empara al síndic general realitzada per Víctor Naudi per les "desqualificacions personals" que diu que va rebre per part de Martí, el cap de Govern ha assegurat que "no crec que li faltés el respecte".\nMartí ha emfatitzat que per mantenir la seva "honorabilitat" i la de tot el Govern "no puc deixar passar" que un conseller general "digui que jo sabia que hi hauria la nota del FinCEN abans de les eleccions generals".\nEl cap de Govern ha assegurat que si ho hagués sabut i no hagués dit res, amb l'objectiu de no ressentir-se'n electoralment, "seria immoral". És per això que ha considerat que amb les seves manifestacions, Naudi l'estava acusant d'immoral, i s'ha refermat en les paraules pronunciades en la darrera sessió del Consell General, on va dir que "menyspreo a la gent que diu això".


Arxius de Àsia - Pàgina 2 de 2 - Catalans pel món\nRailay és el nom d’una platja i una petita península situada entre la ciutat de Krabi i Ao Nang, a Tailàndia. Només és accessible amb barca degut als alts penya-segats de pedra que tallen l’accés. Aquestes espectaculars parets de pedra calcària atrauen escaladors de tot el món, ja que a part de les diverses vies d’escalada, la zona també és molt popular per les seves magnífiques platges i l’atmòsfera tranquila i relaxant.\n14 d'agost de 2017 /0 Comments/by Catalanspelmon\nhttps://i0.wp.com/www.catalanspelmon.cat/wp-content/uploads/2017/08/20861689_932873530221046_8089644995858186359_o.jpg?fit=1080%2C1068 1068 1080 Catalanspelmon https://www.catalanspelmon.cat/wp-content/uploads/2019/11/logo_catalans_horitzontal_2019-300x101.png Catalanspelmon2017-08-14 14:13:512017-08-26 14:29:45Railay Beach\nL’Illa de Corón és la tercera illa més gran del grup de les Illes Calamian, al nord de la província de Palawan, a Filipines. És part dels dominis ancestrals del poble indígena Tagbanwa.\nL’entorn de l’illa té formacions rocoses, que junt amb la particular calma de les seves aigües i els diversos naufragis japonesos de la Segona Guerra Mundial proporcionen excel·lents oportunitats per al busseig.\nAquest arxipèlag té diferents tipus d’ecosistemes com ara els esculls de corall, manglars, llacunes salobres i boscos de pedra calcària que donen suport a una biodiversitat excepcional, amfitrió d’una alta taxa d’endemisme floral i diverses espècies rares de peixos.\n11 d'agost de 2017 /0 Comments/by Catalanspelmon\nhttps://i1.wp.com/www.catalanspelmon.cat/wp-content/uploads/2017/08/20690313_931315363710196_6306455851463447657_o.jpg?fit=1080%2C1324 1324 1080 Catalanspelmon https://www.catalanspelmon.cat/wp-content/uploads/2019/11/logo_catalans_horitzontal_2019-300x101.png Catalanspelmon2017-08-11 10:06:392017-08-27 10:31:05Corón\nEl Pangong Tso (literalment en tibetà “llac d’altes pastures”) és un llac situat a l’Himàlaia, a una altitud d’uns 4.250 msnm. Fa 134 km de llargada i s’estén des de l’Índia fins al Tibet. A l’hivern el llac es congela totalment tot i que la seva aigua és salada. Aquesta aigua salobre té micro-vegetació molt petita i no hi ha peixos, a excepció d’alguns petits crustacis. D’altra banda, els visitants veuen nombrosos ànecs i gavines per la zona.\nEl llac actua com un brou de cultiu important per a una gran varietat d’aus, incloent un gran nombre d’aus migratòries. Anteriorment tenia una sortida al riu Shyok, un afluent del riu Indus, però s’ha tancat a causa de la construcció de preses naturals.\n4 d'agost de 2017 /0 Comments/by Catalanspelmon\nhttps://i0.wp.com/www.catalanspelmon.cat/wp-content/uploads/2017/08/20507778_927589384082794_4699630882360125094_o.jpg?fit=1080%2C799 799 1080 Catalanspelmon https://www.catalanspelmon.cat/wp-content/uploads/2019/11/logo_catalans_horitzontal_2019-300x101.png Catalanspelmon2017-08-04 19:08:492017-08-27 19:15:56Pangong Tso\nChogolisa és una muntanya situada al Karakoram, al Pakistan. Es troba al costat de la Glacera Baltoro a la zona de Concòrdia, junt amb alguns dels cims més alts del món. El Chogolisa té diversos pics, el més alt dels quals es troba al vessant sud-oest, amb 7.665 metres.\nHermann Buhl i Kurt Diemberger van intentar la seva ascensió el 1957 però el mal temps els va fer retrocedir i el 27 de juny, Buhl va caure per una cornisa que es desplomà. El seu cos mai ha estat trobat.\nLa primera ascensió al pic més alt del Chogolisa (Chogolisa I) es va aconseguir el 2 d’agost de 1975 per Fred Pressl i Gustav Ammerer, membres d’una expedició austríaca dirigida per Eduard Koblmuller. A Koblmuller quasi li passa el mateix que a Buhl al caure d’una cornisa durant l’ascens. Per sort anava ben encordat i els companys el van poder pujar.\n1 d'agost de 2017 /0 Comments/by Catalanspelmon\nhttps://i2.wp.com/www.catalanspelmon.cat/wp-content/uploads/2017/08/20451715_926126884229044_2935390016915613636_o.jpg?fit=1080%2C1072 1072 1080 Catalanspelmon https://www.catalanspelmon.cat/wp-content/uploads/2019/11/logo_catalans_horitzontal_2019-300x101.png Catalanspelmon2017-08-01 19:50:082017-08-27 19:58:18Chogolisa\nSa Pa és una localitat fronterera i un districte de la província de Lào Cai, al nord-oest del Vietnam. La zona muntanyosa de Sapa és molt coneguda per les seves terrasses d’arròs, els seus impressionants paisatges de muntanya, la seva varietat biològica i també pels grups ètnics Vietnamites que habiten la regió.\nSa Pa es troba a uns 1.600 metres d’altitud. El clima és moderat i plujós a l’estiu (maig-agost) i nuvolós i fred amb nevades ocasionals a l’hivern.\n20 de juliol de 2017 /0 Comments/by Catalanspelmon\nhttps://i0.wp.com/www.catalanspelmon.cat/wp-content/uploads/2017/07/sa-pa.jpg?fit=1080%2C1066 1066 1080 Catalanspelmon https://www.catalanspelmon.cat/wp-content/uploads/2019/11/logo_catalans_horitzontal_2019-300x101.png Catalanspelmon2017-07-20 19:16:092017-09-02 19:00:53Sa Pa\nYangshuo és una localitat xinesa situada a la vora dels rius Yulong i Lijiang, a 60 km al sud de la ciutat de Guilin.\nLa base de la seva economia és l’agricultura, dominada pel cultiu d’arròs i taronges, i per descomptat el turisme, que ha arribat a convertir alguns dels principals carrers en mercats a l’aire lliure.\nAls seus voltants es troben alguns punts de particular bellesa com Yueliang Shan (“Pic de la Lluna”), un turó de calcària amb un forat que la travessa que recorda la Lluna.\nEl pintoresc paisatge càrstic de Yangshuo apareix en els bitllets de 20 iuans.\n12 de juliol de 2017 /0 Comments/by Catalanspelmon\nhttps://i0.wp.com/www.catalanspelmon.cat/wp-content/uploads/2017/09/19955917_913874032120996_1314093427538484972_o.jpg?fit=1080%2C1077 1077 1080 Catalanspelmon https://www.catalanspelmon.cat/wp-content/uploads/2019/11/logo_catalans_horitzontal_2019-300x101.png Catalanspelmon2017-07-12 19:44:552017-09-03 08:07:30Yangshuo


Els mestres de l’IES El Palau encaren el curs amb ”preocupació”\nEl col·lectiu de professors de l’institut El Palau de Sant Andreu de la Barca ha començat el curs amb ”preocupació”. D’una banda, per la situació judicial d’alguns companys derivada de l’1-O i per l’altra, per com es viurà des del centre el retorn a les classes amb la vista posada al jutjat de Martorell. En una entrevista a l’ACN, el portaveu dels docents, Josep Lluís del Alcázar, s’ha mostrat convençut que s’arxivarà la causa però ha alertat que s’haurà de treballar per ”restablir els nivells de confiança” a l’institut alhora que caldrà afrontar la necessitat de ”tornar a parlar amb llibertat” responent ”les inquietuds dels nanos.”\nEl judici, a punt\nD’aquí a poques setmanes, el jutjat de Martorell que s’encarrega del cas dels professors de l’IES El Palau de Sant Andreu de la Barca denunciats per delictes d’odi, podria començar a prendre declaració als estudiants i, per tant, el centre tornarà a ser focus mediàtic. És una de les principals preocupacions dels docents que enguany comencen el curs a aquest institut del Baix Llobregat, que durant el 2017-2018, va patir moments de ”pressió exterior i molta tensió” que podien alterar la normalitat d’estudiants, famílies i professors.\nPer aquest nou curs, s’ha renovat més plantilla que altres anys perquè s’ha donat opció als docents implicats en la causa judicial, a sol·licitar un trasllat fora de termini, una opció a la qual s’hi ha acollit 9 dels 11 professors denunciats inicialment. Tot i això, el portaveu dels docents, Josep-Lluís del Alcázar, recorda que el número d’incorporacions és similar al d’altres anys i, pocs dies abans d’iniciar les classes, falta acabar de compondre les plantilles, com és habitual.\nDel Alcázar, ha reconegut que durant tot el curs passat es va fer molta feina perquè tota aquesta situació judicial no afectés el rendiment ni la convivència dels alumnes i situa els resultats ”bons” de les PAU, com un exemple, que ”l’esforç” de la comunitat educativa, va funcionar. Com encarar el curs és un dels reptes de l’equip docent del centre que parteix del suport rebut a final de curs, després de 7 mesos de silenci que per Del Alcázar ”van cremar” el professorat. La recció de ”pinya” entre famílies i professorat, va canviar la perspectiva i per això es vol recuperar aquest ”ambient”.\nTot i que encara no s’ha pogut fer una assemblea general amb tot el professorat, Del Alcázar assegura que es mantindrà el paper de les plataformes de suport i el funcionament de les comissions que es van organitzar per defensar el projecte de l’institut i l’ensenyament públic a Catalunya, el curs passat. Reconeix però, que no s’ha dissenyat una manera d’abordar aquest tema, ni altres possiblement conflictius, a les aules. En aquest sentit, Del Alcázar recorda que el professorat de la pública està obligat a recollir ”les inquietuds dels nanos” que marquen les converses dins les aules. Del Alcázar admet però que la situació actual ha enviat una ”alerta” als professors d’arreu, i que el missatge encara ha estat més greu a El Palau, on hi ha un procés judicial obert. Per això lamenta que s’hagi posat en qüestió tot el sistema educatiu català i alerta que aquest mateix missatge, es pot fer extensiu arreu. Per això, Del Alcázar admet que ”hi ha feina” per restablir ”els nivells de confiança” a l’IES El Palau, i poder ”tornar a parlar amb llibertat” i resoldre sense problema les inquietuds dels adolescents. Personalment, el portaveu dels docents, no és partidari de ”minimitzar” el què ha passat, sinó de tractar-ho amb responsabilitat. Al mateix temps, reconeix que molts docents van ”pensar dues vegades” abans de parlar de determinats temes a les aules o donar la seva opinió, arran dels casos de la Seu d’Urgell i Sant Andreu de la Barca.\nRedacció / Fotos: Laia Sanz


Ajuntament de Cardedeu - Actualitat - Notícies - La innovació ha centrat la 8a edició de la Nit de l'Emprenedoria\nUnes 50 persones van participar a la 8a Nit de l'Emprenedoria que es va celebrar divendres 20 d'octubre al Teatre Auditori de Cardedeu i que enguany estava dedicada a "EMPRENDRE AMB EL REPTE DE FER-HO DIFERENT. La innovació neix o es fa?".\nLa regidora de Desenvolupament Econòmic Local, Núria Hernández, va obrir l'acte fent èmfasi en la necessitat d'innovar no només per ser disruptius en el mercat, sinó com a capacitat d'adaptació. També va ressaltar el paper de les administracions públiques i de serveis d'acompanyament a l'emprenedoria com els oferts pel CSETC, com a eines útils per acompanyar en la consolidació de la innovació en forma de negocis sostenibles.\n-\tSra. Marta Tomàs Mestres, co-fundadora i CEO de DNA FAMILY BOOK.\n-\tSr. Jordi Boix Baró, co-fundador i Desenvolupador Senior a PSonríe.\n-\tSr. Sergi Garcia-Alsina, co-fundador i CEO de Pista Negra Sports.\n-\tSr. Simó Graells i Castellà, co-fundador i Responsable departament Investigació i Desenvolupament a Sotavia.\n-\tSr. Marc Guerrero, co-fundador i Responsable de Producte i Marketing a Delectatech.\nEl torn d'exposicions el va obrir Simó Graells explicant com Sotavia (una solució automatitzada per detectar, geolocalitzar, visualitzar i inventariar els defectes en el paviment d'un territori) va néixer arrel de guanyar un concurs d'innovació promogut per l'Ajuntament de Barcelona. La innovació els ha permès fer el mateix que fa la competència a un preu molt més assequible per a les administracions públiques (el seu públic objectiu).\nJordi Boix, enginyer informàtic i emprenedor en sèrie, va compartir el que entén ell per innovació: detectar a l'entorn oportunitats de millorar i trobar una solució. Psonríe neix d'observar que si bé cada cop hi ha més persones amb dificultats per gestionar el seu estat de tristor, estrès o neguit, entre els i les psicòlogues hi ha més d'un 30% d'atur. Psonríe facilita l'accés a un/a psicòloga les 24 hores del dia, sense cita prèvia i des de poc més de 5 euros. Amb poc més d'un any de vida, ja compta amb una xarxa de 150 psicòlegs i més de 1000 usuaris.\nSergi Garcia-Alsina està portant a terme el resultat del treball de molts anys del seu pare, en Joan Garcia-Alsina, que també va assistir a la 8ª Nit de l'Emprenedoria. Pista Negra Sports comercialitza la primera bota d'esquí còmoda i versàtil que et permet esquiar amb totes les garanties de seguretat i prestacions tècniques, fins i tot, per als i les esquiadores més exigents i que amb un simple mecanisme de desconnexió, es comporta com a calçat de carrer. En aquests moments estan buscant un soci inversor en primera ronda.\nLa Marta Tomàs, en la quarta intervenció, va compartir el seu projecte DNA FAMILY BOOK on ens ofereixen poder conservar el nostre ADN a efectes de futures anàlisis genètiques per l'estudi de possibles malalties hereditàries o com a record i vincle emocional amb un ésser estimat. Han innovat de moltes maneres: no únicament en el tipus de servei sinó en com han aconseguit fer-ho fàcil ja que podem tramitar la nostra conservació de l'ADN des de casa i des de 150,00 euros.\nEl cinquè i darrer ponent va ser Marc Guerrero co-fundador de Delectatech: intel·ligència artificial al servei de restaurants i d'estudis de mercats per a proveïdors i promotors del sector de la restauració. Marc va compartir com, al 2012, amb el seu soci Xavier Mayol, van tenir la visió de fusionar big data i intel·ligència artificial al servei del sector restauració i com, en adonar-se que el sector no estava "prou madur" per comprar el que ells estaven oferint, es van dedicar a "buscar diners" per finançar el desenvolupament.\nTots els ponents van estar d'acord en el fet que buscar finançament consumeix molta dedicació en un projecte amb un alt component d'innovació. Aquest finançament no és únicament necessari per desenvolupar el producte/servei sinó per "sostenir" un inevitable primer període de generació de nou mercat. I és que, quan la innovació és disruptiva en producte/servei el mercat potencial consumidor necessita un temps (que moltes vegades no es pot accelerar amb la inversió en comunicació o publicitat) per percebre els beneficis de la seva proposta de valor i per tant, les vendes triguen en arribar més del previst inicialment en el pla de negoci.\nEl públic assistent, entre els qui hi havia emprenedors i emprenedores, va dialogar constantment amb la taula rodona ja fos per compartir les seves experiències o per traslladar dubtes sobre com els ponents havien pogut salvar certes dificultats.\nAmb la frase: "Sol aniràs més de pressa però acompanyat arribaràs més lluny" es va donar per tancat l'acte i es va passar al sopar networking on es va posar de manifest que quan compartim allò que oferim i allò que necessitem, incrementem automàticament la possibilitat de generar sinèrgies i generar innovació.


-Compassos per minut Mp3Doctor - Normalitzar Mp3 Volum Mp3Gain Programari Booster\nBatecs per minut, canviar el tempo\nDes dels primers temps, la música s'ha mesurat en 'beats'. Abans, quan els metrònoms no existís, els termes descriptius es van utilitzar com 'Allegro', per indicar que la "velocitat" dels cops. 'Andante », un BPM en la qual cada batec té més o menys la velocitat d'una persona que camina.\nAmb la invenció i la millora del metrònom, hem estandarditzat per mesurar la velocitat a la qual cada cançó és interpretada pel terme Batecs per minut (BPM).\nAquest tema de la Batecs per minut (BPM) és especialment important quan es vol barrejar o "cadena" al final d'una cançó, amb el començament d'una altra. Si barregem dues cançons que tenen molt diferents BPM, Segurament el resultat serà desagradable.\nTempo Change és una de les funcions que el Mp3Doctor PRO ofertes que tenen més èxit entre els nostres clients, ja que la funció Tempo Change permet modificar Beats Per Minut d'una cançó, sense alterar el seu to o el seu to de veu.\nPot, utilitzant el Mp3Doctor PRO, Escoltar en 'temps real' de la mp3 quan es modifica el la freqüència de batecs per minut. Amb un control lliscant que pot augmentar o disminuir aquesta freqüència, mentre que Mp3Doctor PRO reprodueix l'àudio.\nD'aquesta manera vostè serà capaç de modificar a voluntat la freqüència de Batecs per minut (BPM) de qualsevol cançó, la creació de variants interessants. Quins són ideals per crear remixes o barrejar cançons.\nRecordem que la funció Tempo Change no modifica en absolut el terreny de joc, ni canvia la tonalitat harmònica de la cançó. Simplement sona com si l'artista havia decidit tocar més ràpid o més lent. En realitat, el resultat és molt interessant i útil.\nUtilitzant el 'Tempo Change' compten amb vostè serà capaç de convertir en les balades, les gravacions que eren rítmics i viceversa. Vostè serà capaç d'encaixar també Batecs per minut (BPM) de dues cançons, pel que la seva freqüència de Beats Per Minut, És idèntic, perquè es barregin fàcilment com un DJ.\nHi ha possibilitat de modificar el Tempo (Beats Per Minut) d'una cançó al mateix temps ser capaç d'escoltar amb 'temps real' els resultats, mentre que Mp3Doctor reprodueix la cançó. És realment una funció destacada que ofereix el PRO Mp3Doctor, cosa que cap altre programa de la seva classe és capaç d'oferir.\nMolts dels nostres clients han creat versions remesclades de les seves cançons favorites, amb aquesta funció de canvi de tempo.\nA més, Mp3Doctor ofereix també una funció relacionada amb: Canvi de to. Amb això vostè pot modificar el to o la tonalitat harmònica d'una cançó, sense modificar el tempo o batecs per minut a la qual es reprodueix aquest.\nMoltes vegades és útil per modificar la tonalitat harmònica d'una cançó, per ser capaç de barrejar adequadament amb una altra cançó, si aquest té una tonalitat diferent harmònic. Normalment, els DJs professionals coincideixen no només els batecs de dues cançons perquè es barregin, però també les tonalitats harmòniques.\nCom fer tonalitats harmòniques de dues cançons coincideixen, sense saber sobre la teoria musical no sigui sobre la notació musical? És fàcil, fer-ho de l'orella. Simplement juga la cançó que voleu canviar la tonalitat harmònica i començar a moure lentament el regulador que controla el terreny de joc. Quan el que has sentit el so bé les orelles,\nÉs possible que s'utilitza només en ocasions especials les funcions per modificar el tempo o el terreny de joc, però, sabem que aquestes dues poderoses eines són convenients per tenir a la mà. Totes les persones que prenen seriosament la qualitat de la seva col.lecció de música hauria de tenir.